prop · FX03129 · 1974-12-31 00:00:00 — Kommittén anser atl det inte finns tillräckligaskäl att i avvaktan på den fortsatta utredningen om rörlig pensionsålder nuföreslå ändringar i gällande regler om förlida och uppskjutet uttag. Vad därefier angår det nuvarande beståndet i förtiduttagna och uppskjutna pensioner påpekar kommittén att pensionärer som gjortförtida uttag av ålderspension efier pensionsålderssänkningen kan komma atlfinna den re- duklionsom gäller orättvis och att pensionärer som uppskjutit uttaget av ålderspensioni motsvarande situation kan komma att anse påslaget för litet. Kommitténdiskuterar därför möjligheterna att i samband med pensionsålderssänkningenföreskriva alt pension som uttagits före eller efter 67-ärs-åldern skalluppräknas med del belopp som ålderssänkningen motsvarar (0,x 24 månader).Kommittén finner emellerlid - med beaktande särskill av hela denpensionärskader som enligl lidigare regler pensionerats - alträttviseskäl lika gärna kan åberopas mol ett omräkningssystem av antytt slag.Kommittén kommer därför till den uppfattningen alt någon omräkning av delbestånd av uttagna resp. uppskjutna pensioner som finns vid tidpunktenför pensionsålderssänkningen inte bör ske. För vissa åldersklasser fordras emellertid enliglkommittén särskilda övergångsregler efiersom effekterna av etl förtida elleruppskjutet uttag i anslutning lill pensionsålderssänkningen ulan sådanabeslämmelser skulle bli otillfredsställande. Som exempel härpå kan nämnas atlen person som fyller vid ett uttag av ålderspension idecember 1975 skulle erhålla en livsvarig reduktion av pensionen motsvarandetvä års förtida uttag. Väntar han däremol lill med alt la ul sinpension ulgår pensionen med oreducerat belopp. De föreslagna övergångsreglernaavser personer som är födda under något av och som således inteuppnår 67 ärs ålder före . Reglerna innebär alt minskningenav pensionen vid förtida uttag inte skall ske med högre belopp än som föranledsav del antal månader varunder pensionen ulgålt före sistnämnda dag. Till detlaantal skall läggas de månader med förtida uttag som därefter kan återstå lillingången av den månad varunder den försäkrade fyller eller återkallarsitt förtida uttag. Vad gäller uppskjuiei uttag föreslår kommillén somhuvudregel att för den som vid pensionsålderssänkningens ikraftträdande intefyllt och som börjar ånjuta ålderspension först senare än fr. o. m. denmånad varunder han fyller 65 är vid ökningens beräkning inte las hänsyn tilltiden före den , För en person som före reformens ikraftträdandefyllt men uppskjutit sitt uttag av ålderspension föreslår kommitténvidare att ökningen skall beräknas med tillämpning av lagrummen i deras äldrelydelse. 3.2.4Tilläggsförmåner m. m. Pensionstillskott utgår enligl gällande regler medreducerat belopp till ålderspension som uttagits . Motsatsengäller vid uppskjutet uttag. Kommittén påpekar atl meningen är att pensionenför dem som pensioneras skall erbjuda i princip samma förmånerfrån som utges frän . Kommitténs förslag innebärdärför atl nuvarande konstruktion med reduktion resp. uppräkning av pensionstillskottförändras pä så sätt att pensionstillskott till pension uttagen efier 63men reduceras och atl pensionstillskott till pension uttagenefter 65 men uppräknas. Då det gäller kommunalt bostadstillägg tillålderspension utgår sådant nu inte förrän . Kommillén föreslärpä liknande grunder som i fråga om pensionstillskotten all reglerna för detkommunala bostadstillägget i samband med pensionsålderssänkningen ändras päsådant sätt att tillägget kan utgå . På motsvarande sätt föreslås att åldersgränsen 67är belräffande hustru-tillägg och barntillägg till ålderspension sänks till 65år i samband med sänkningen av pensionsåldern. En sänkning av pensionsåldern till medför atlrätten till invaliditetsersälining kommer att upphöra vid denna ålder uppfattning kan någon invändning inte resas mot en sådan följd avsänkningen. Kommittén hänvisar därvid till atl den försäkrade enliglkommiiténs förslag fr. o. m. denna tidpunkt skall erhålla dels pension och dels- i den män förutsättningar härför föreligger - invaliditetslillägg. 3.2.5Pensionspoäng för det sexiio/järde och sextiofemte levnadsåret Enligt gällande bestämmelser påverkastilläggspensionens storlek inte av inkomsten som närmast föregårdet, varunder den försäkrade fyller och ålderspension således normaltbörjar utgå. Kommittén framhåller att detla har administrativa fördelar.Eftersom den pensionsgrundande inkomsten inle kan fastställas förränetl gott stycke in på följande år, skulle nämligen uppgift om pensionspoäng fördet sextiosjälie året i många fall inte föreligga då ålderspensionen skullebörja ulgå. Pensions-beslutet skulle då fä grundas på en provisoriskuppskattning av pensionspoängen för och få revideras sedanpensionspoängen fastställts definitivt. Sådana provisoriska beslutförekommer med nuvarande regler bl. a. vid förtida uttag av ålderspension. Viden sänkning av pensionsåldern till aktualiseras motsvarande frågaommöjligheterna att tjäna in pensionspoäng för det sextiofjärde och sextiofemtelevnadsåret. Regeln alt pensionsgrundande inkomst inle beräknas för de sistaåren före uppnåendet av pensionsåldern ärenligt kommittén endast i sällsynta undantagsfallavgörande för om ålderspension över huvud skall utgå eller ej. Kommitténerinrar vidare om all del nuvarande systemet ger möjlighet till poängförvärvunder maximall 50 är medan poängår utöver 30 saknar belydelse förpensionsberäkningen enligt den s, k. Frän nu nämnda utgångspunkter överväger kommitténom del finns anledning att vid en sänkning av pensionsåldern behållamöjligheten att tjäna in pensionspoäng under del sextiofjärde och sexliofemielevnadsåret. Kommittén stannar därvid för uppfattningen atl möjligheten tillpoängförvärv under del sexliofemie året utan större olägenhet kan tas bortsedan försäkringen kommit i full funktion. Till slöd för sillställningslagande anför kommitténbl, a. att tidsmarginalen mellan maximalt möjlig intjänandeiid och den tid somfordras för oavkortad tilläggspension, även om man tar bort möjligheten atltjäna in poäng under såväl del sextiofjärde som det sextiofemte levnadsåret,skulle bli så stor som (50-30-2=) . I normalfallen har del därför enligtkommittén inle någon betydelse om man tar bort dessa möjligheter lillpoängförvärv. Det ges alltjämt utrymme för frånvaro från arbetsmarknaden underså att utbildning, militärtjänst och jämförbara avbrott iförvärvsarbetet väl ryms inom marginalen. Även avbrott i samband med barnsbördoch omvårdnad om minderåriga barn ryms enligt kommittén normalt sett inom denangivna tidsmarginalen. För vissa grupper anser kommittén emellertid attetl borttagande av möjligheten au intjäna poäng under del sexliofemie åretskulle få belydelse. Kommittén riktar i detla sammanhang uppmärksamheten påövergångsgenerationen inom ATP, dvs, de försäkrade som fölls under åren1896-1923 (AFL 15 kap, 1 M, För dem som är födda harenligt övergångsreglerna till ATP 30-årsregeln ersatts med en 20-årsregel, Fördem som är födda behövs i stället följandeantal poängår för full pension: Reglerna för övergångsgenerationen - hit räknas somframgår av det föregående åldersklasserna fram t. o. m, dem som pensioneras islutet av - innebär att varje poängår har betydelse för pensionensstorlek. Om möjligheten lill poänglörvärv för togs bon skulledella, framhåller kommittén, medföra en lägre pensionsnivå. Det kan därför enligl kommittén inle komma i frågaalt ta bort möjligheten lill poängförvärv under del sextiofemte året förövergångsgenerationen. Kommittén är därvid medveten om atl ett bibehållande avmöjligheten till poängförvärv för detla är sedan pensionsåldern kommer atl medföra dels den konsekvensen att försäkrad kan tjäna inpensionsrätl pä inkomster som han förskaffat sig efier det han börjat uppbäraålderspension, dels en administraliv merbelastning på så sätt alt en provisoriskpoängberäkning lar ske i avvaktan på att den slutliga poängen kan fastställas. Kommitténs förslag innebärati möjlighet tillpoängförvärv underdel sextiofemte levnadsåret bibehålls för dem som är föddasenast , För deyngre åldersklasserna däremot föreslår kommillén att i normala fall poäng ejskall tillgodoräknas för det sexliofemie levnadsåret. Skulle en försäkrad som tillhörövergångsgenerationen göra förtida uttag av ålderspension anser kommittén attmöjlighet till poängberäkning fördet sextiofemte året inte bör föreligga.Kommittén påpekar vidare att inkomsten under det inkomstår dä pensionsåldernuppnås ibland kommer att vara så låg att någon poäng inte kan tillgodoräknas denförsäkrade. kan emellertid elt fortsatt förvärvsarbete efierden månad dä pension kan börja utgå vara till stor fördel om inkomstendärigenom kommeratl överstiga basbeloppet. Den försäkrade erhåller dåpensionspoäng . Även etl kortvarigt uppskjutet uttag medfördessutom en uppräkning av ålderspensionen, 3.2.6Vissa konsekvenser av en sänkning av pensionsåldern Då det gäller den allmänna sjukförsäkringen anserkommittén att åldersgränsen för hemmamakeförsäkringen (3 kap, 3 >; andrastycket AFL) bör sänkas från 67 till . Åldersgränserna för ersättning för sjukhusvård och sjukpenningtid (3 kap. 3 s förstastycket och 4 kap, 3 s AFL) bör på motsvarande sätt sänkas från 67 till , Belräffandekonsekvenserna för yrkesskadeförsäkringens del framhäller kommittén i huvudsakföljande. Yrkesskadelivränta fastställs enligl regler i 16 och 20;; lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring (YFL) att ulgå med visst belopp fram lilldess livräntetagaren fyller och med reducerat belopp för tiden därefier.Denna åldersgräns bör enligt kommitténs mening sänkas till 65 är i samband meden sänkning av den allmänna pensionsåldern såvitt gäller framtidayrkesskadefall. För äldre yrkesskadade, dvs, sädana yrkesskadade som vidlidpunkten för pensionsålderssänkningen enligt la-gakrafiägande beslut har rätttill oreducerad livränta fram , bör samordningen enligtkommittén lösas inom ramen för nuvarande sam-ordningsbcstämmclscr, som angerelt tak för de sammanlagda förmånerna. Motsvarande samordningsproblem uppkommersåvitt gäller ersättning för skada som inträffar under militärtjänstgöring.Kommittén föreslår därför enahanda ändringar i militärersättningsförordningen(1950:261), Följdändringar föreslås i författningar om omreglering av äldreyrkesskadelivräntor och mililärersältningar. Även i annan lagstiftning - t. ex. inomarbetslöshetsförsäkringen och lagstiftningen om anställningsskydd - förekommeråldersgränser med anknytning lill den allmänna pensionsåldern. Kommittén avseratt återkomma till dessa frågor i senare betänkande i samband med behandlingenav frågan om en utbyggd flexibilitet inom pensioneringen. Kommitténs förslag om en generell sänkning avpensionsåldern inom den allmänna pensioneringen till 65 är medkonsekvensändringar beträffande tilläggsförmåner m, m. beräknas av kommitténmedföra följande kostnadsökningar beräknade pä grundval av det basbelopp pä . som gällde för , Folkpension(inkl, pensionstillskoti) För tilläggspensioneringens vidkommande kommerkostnaden enligt kommittén att stiga avsevärt beroendepä alt såväl anialel pensionärer med tilläggspension som pensionernas beloppökar kraftigt. Kostnadsökningen har av kommitténberäknats uppgå lill följande i fast penningvärde (basbelopp ) angivnabelopp. 3.3Folkpensionernas standardutveckling och avvägningen av folkpensionsbeloppen förgift och ogift pensionär Kommitténs direktiv då det gäller standardsäkringinom den allmänna pensioneringen har inneburit elt uppdrag alt utreda behovetoch möjligheterna alt förslärka de garantier rörande pensionsnivån som följerav nu gällande bestämmelser. Maj:l har vidare - med överiämnande avriksdagens skrivelse 1973:45 och socialförsäkringsutskottets belänkande 1973:8- uppdragit ål kommittén att utreda frågan om lika pensionsförmåner för gifiaoch ogifta. Kommittén påpekar att förslaget om en sänkning avden allmänna pensionsåldern blir en belydelsefull reform för stora grupperblivande pensionärer. Enligl kommitténs uppfattning bör en så genomgripandeförbättring av pensionerna för blivande pensionärer kombineras med enförstärkning av pensionerna för dem som redan är pensionärer. En generelluppräkning av folkpensionernas belopp bör således enligl kommittén ske ianslutning till pensionsåldersreformen. Fortsatta överväganden beträffandestandard-säkrings frågan kommer kommittén all redovisa i ell senare belänkande. 1 samband med alt en uppräkning av pensionsbeloppenföretas bör man enligt kommillén så långt möjligt försöka efterkomma det avriksdagen uttalade önskemålet om att minska skillnaderna i pensionsförmånernatill ensam pensionär resp. till vardera av två makar. Kommittén framhåller alldel inle är möjligt att på en gäng företa en fullständig utjämning -en sådanskulle enligl gjorda beräkningar medföra en ökning av de åriigapensionskostnaderna med i runt tal . - men all ell steg iutjämnande riktning framstår som i hög grad önskvärt. Enligt kommitténs uppfattning ter det sig naturligtatt anknyta till utgången av , för vilket del särskildapensionstillägget ulgär, och all då vidta förbättringar i avseende påpensionsbeloppen. De generella höjningarna av pensionsbeloppen bör alltsåenligt kommittén genomföras den . Från samma tidpunkt bör enligtkommittén vidtas den justering av relalionen mellan gifts och ogiftspensionsförmåner som kommittén förordar. Utöver höjning av grundförmänerna och justering avrelationerna mellan pensionsförmånerna för gifta och ogifia börreformprogrammet enligt kommittén också innehålla särskilda pensionsförbättringarför dem som har störst behov därav. Under senare är har förbättringar med dettasyfte ägt rum genom pensionstillskotten. Det finns enligl kommittén allanledning att fortsätta på den inslagna vägen. Pensionstillskotten bör därförräknas upp. inom ramen för tillgängliga resurser. Bibehåller man konstruktionenalt pensionstillskotten utgår med samma belopp lill ensam pensionär och tillvar och en av två makar, vinner man enligt vad kommittén framhåller ävendärigenom en viss utjämning av pensionsförmånerna mellan gifi och ogifi. Idella sammanhang bör också epligl kommillén reglerna om avräkning moltilläggspension anpassas till pensionstillskottens högre nivå. Höjningen avpensionstillskotten bör enligl kommittén vidtas något senare än den generellahöjningen av pensionsbeloppen och börja genomföras den . reform med införande av pensionstillskottinnebar att i lagen fastslogs en successiv utbyggnad av pensionstillskottenunder en tioårsperiod. Enligl nu gällande regler skall den sista höjningen skeden . Då reglerna antogs utgick man från atl del i en framlid skulleprövas i vad mån en fortsatt utbyggnad borde ske efier nämnda lidpunkt.Kommittén anser atl tiden nu är mogen alt ta ställning härtill. Elt beslut omen vidare utbyggnad bör enligt kommittén fattas bl. a. av del skäletatt reglerna om pensionstillskotten är av stor belydelse för den långsiktigaplaneringen av pensionssystemet. Vid en samlad bedömning av de önskemål somkommillén övervägt stannar kommittén för atl föreslå följande reformprogram förfolkpensionernas slandarduppräkning. Med verkan från börgrundförmånen från folkpensioneringen höjas till av basbeloppet för ogiftoch av basbeloppel för ivå makar lillsammans. Härigenom får - fram- hållerkommittén -alla pensionärer en avsevärd förbättring av sina förmåner så snartsom det är praktiskt möjligt. 1 överensstämmelse med kommitténs principiellainställning att den giftes förmåner bör höjas snabbare än den ogiftes tas ocksåett så stort steg i denna riktning som kommittén med hänsyn till tillgängligaresurser nu ansett möjligt. Fr. o. m, den bör pensionstillskotten årligenstiga av basbeloppet i stället för nuvarande och en successivhöjning av garantinivån inledas. föreslår kommittén atl den tid,under vilken pensionstillskotten skall fortsätta att stiga, förlängs till den Ijuli 1981, Pensionärer utan ATP-pension fär enligt förslaget dåpensionstillskott som uppgår till av basbeloppet och pensionärer med lågATP-pension en utfyllnad till av basbeloppet. Genom dessa åtgärder tasenligt kommittén ytteriigare ett steg i standardförbättrande riktning, och dengifies förmåner närmar sig ytterligare den ogiftes, efiersompensionstillskotten utgår med samma belopp oavsett civilstånd. Kommitténsförslag innebär att pensionstillskottens principiella uppbyggnad bibehålls medden skillnaden att den nya garantinivån, av basbeloppet, nås successivt. Kostnaderna för de föreslagna åtgärderna har avkommittén beräknats till i tabell 2 angivna belopp, Åtgärd Ikraft- Kostnad i milj. kr. trädande de till föregående år 1975 1976 1977 1978 Grundförniänon höjs till av basbeloppet för ogift ochtill av basbeloppet för tvä gifta lillsammans 1/1-75 700 Pensionstillskoltens årliga höj ning ökas frän till av basbeloppet. Trappan förlängs till 1981/82. Garantiiiivån höjs successivt från till av basbeloppet 1/7-76 65 135 145 3.4Särskild förmån till förtidspensionärer Kommittén har i samband med utredningen av fråganom siandardsäkring av hela den allmänna pensioneringen hafi alt övervägapensionsförbättringar för dem som invalidiserats . Kommitténs förslagrörande folkpensionernas standardutveckling, vilket beskrivits i avsnitt 3,3,skall som tidigare nämnts följas av fortsatta överväganden beträffandestandardsäk-ringsfrågan i ett senare betänkande. Frågan om särskilda pensionsförbättringar för demsom invalidiserats i unga är är emellertid enligt kommitténs uppfattning såangelägen att den intebör uppehållas av den vidare behandlingen av standardsäkringsfrågan. Kommitténtar därför redan nu ställning i fråga om en särskild pensionsförmån tillberörda grupper förtidspensionärer. Kommitténpåpekar att de unga invalidernas pensionsfråga varit föremål för uppmärksamhetunder avsevärd tid och att det ofia framhållits som särskillotillfredsställande att vissa grupper som invalidiseras inte hafimöjlighet att intjäna pensionspoäng. Kommitténanser att alla förtidspensionärer som inte har sin pension beräknad påpensionspoäng av en viss storlek bör få del av förhöjda förmåner. Delta blirvisseriigen - påpekar kommittén - avsevärt mycket mer kostnadskrävande än omman skulle koncentrera sig enbart på de unga invaliderna men de förbättringarsom ges ät de äldre är motiverade av rättviseskäl. Kommittén understrykervidare alt en satsning på alla de förtidspensionärer som har relativt lågapensionsbelopp från social synpunkt framstår som i hög grad befogad. det också naturiigt atl anknyta till pensionstillskottssystemelsom ju är konstruerat för att åstadkomma sådana effekler. Närförtidspensionären uppnår den allmänna pensionsåldern uppkommer, framhållerkommittén, med en sådan lösning frågan om övergång till de förmåner som gällerenligt bestämmelserna om ålderspension. Ett av syftena med förhöjningen ärenligt kommittén att den som har förtidspension skall få en inkomstnivå som ärhögre då familjebildning sker och då livsaktiviteten är högre änpå äldre dagar. Vid övergången till ålderspension bör därför gälla sammaregler som för andra ålderspensionärer. Om de föreslagna förhöjningarna fickslå igenom också på ålderspensionen skulle detta enligt kommittén kunnaupplevas som orättvist av dem som utan att ha uppburit förtidspension börjar 11ålderspension vid den allmänna pensionsåldern och som sålunda inte skulle fådel av förhöjningen. Härtill kommer enligt kommittén att de föreslagnasärskilda förhöjningarna till förtidspension pä sikt skulle medförakostnadsökningar av en helt annan storieksordning än vad som anses möjlig om detillämpades även pä ålderspensionerna. På grund av det anförda och då detsaintidigt föreslås en allmän höjning av pensionsnivån för ålderspensionärernaanser kommittén att de nu ifrågavarande förhöjningarna enbart skall knytastill utgående förtidspensioner. När det gäller storleken av höjningarna tillförtidspensionärerna erinrar kommittén om sitt förslag till uppräkning avpensionstillskottens årliga höjning från av basbeloppet. Dennahöjning är, framhåller kommittén, avsedd att komma alla pensionärer som ärberättigade till pensionstillskott till del oavsett om det gäller ålders-,förtids- eller änkepension. Härutöver bör en väl tilltagen satsning göras förförtidspensionärerna. Kommittén föreslår därför att pensionstillskotten förförtidspensionärer som saknar ATP eller har låga ATP-belopp skall göras dubbeltså stora som pensionstillskotten lill andra pensionärer. 1 samband härmed börenligt kommittén den högsta nivå,till vilken ATP-pension och pensionstillskott tillhopa lår uppgå utan attavräkning på pensionstillskottet skall ske, för förtidspensionärer successivthöjas till av basbeloppet, Ikrafilrädandet av reformen för förtidspensionärernaföresläs anknuten till tidpunklen för pensionstillskottens förhöjning i övrigt,dvs. Kommiiténs förslag i denna del innebär alltså altpensionstillskotten för förtidspensionärernas del fr, o, m. den I juli 1976skall utgå med dubbelt sä stort belopp som till ålders- och änkepension. I detta sammanhang erinrar kommittén omriksförsäkringsverkels utredningsuppdrag beträffande förmånligare regler förinvalidiieisersäliningar m. m. inom folkpensioneringen. all förslaget om fördubbling av pensionstillskotten tillförtidspension medför väsentliga förbättringar även av de vårdbidrag inomfolkpensioneringen som ulgår innan barnet fyllt och som därefier kanersättas av förtidspension. Kommittén överväger också frågan om fördubblatpensionstillskott skall utgå även lill sädana förtidspensionärer som vårdas päanstalt och kommer därvid lill det resultatet all det inle finns skäl allföreslå andra regler för del fördubblade pensionstillskottet än som gäller förpensionsförmånerna i övrigt. Förhöjt pensionstillskoti föreslås alltså utgåäven i de nämnda fallen. Pensionstillskott till förtidspension kommer enliglkommitténs förslag all Ulgå med följande belopp vid det för februari 1974gällande basbeloppet om Tid % av bas- Belopp 1/7-76-30/6-77 1/7-77-30/6-78 1/7-78-30/6-79 1/7-79-30/6-80 1/7-80-30/6-81 Ökningen av kostnaderna för de fördubbladepensionstillskotten till förtidspension och motsvarande höjning av vårdbidraginom folkpensioneringen beräknas av kommittén till 120 milj, kr, för år 1976,140 milj. kr. för och 35 milj. kr. för , allt vid ett basbeloppav . 3.5Finansiering av de föreslagna reformerna Kommittén har enligt direktiven hafi alt redovisakostnadskalkyler och former för täckning av de ökade kostnader som följer av deförslag kom- Kommittén har även enligl direktiven att överväga ändringar av denuvarande finansieringsreglerna för den allmänna pensioneringen. Kommillénavser alt i ell kommande betänkande redovisa synpunkler och förslagbeträffande justering av reglerna för söcialförsäkrings-avgifierna. Meratekniska synpunkter på avgifissyslemets uppbyggnad kommer därför attdiskuteras i ett senare sammanhang. Då del gäller frågan om att inom ramen förnuvarande finansieringssystem täcka kostnaderna lör de nu föreslagna reformernaframhåller kommittén att reformerna medför stora kostnadsökningar för detallmänna. Dessa kostnadsökningar belastar dels statsbudgeten (förbättringarnaav folkpensionerna frånsett de kommunala bostadstilläggen), dels AP-fonden(förbättringarna av tilläggspensionerna) och dels kommunerna (förbättringarnarörande de kommunala bostadstilläggen). Som framgår av den redogörelsen (jfrtabell 1) har kommittén grundat sina kostnadsberäkningar på det basbelopp pä , som gällde lör . Kostnaden för höjningarna av folkpensionensgrundbelopp beräknas av kommittén till 700 milj. kr. Kommittén påpekar att 350milj. kr, av denna kostnad ulgör en uppföljning av det under innevarande årutgående särskilda pensionstillägget och att detta belopp redan har inräknats ifolkpensions-anslaget. Återstående kostnadsökning med 350 milj, kr. fördelarsig lika mellan budgetåren 1974/75 och 1975/76, efiersom ikrafilrädandetföreslås till . Kostnaden för sänkningen av den allmännapensionsåldern till beräknas av kommittén för folkpensioneringens dellill 900 milj, kr.