prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — För det framtidaflygplansunderhållet krävs att CVM disponerar egen ljuddämparanläggning förflygplan (9). FFV har fr. o.m. sagts upp från den lokal i som förhyrts föröverskottsförsäljningens räkning. En ny lokal bör uppföras (10). För reinvesteringar i maskiner ochutrustningar begärs 15,3 milj. kr., som beräknas motsvara avskrivningarna / 74. Beräknad medelsförbrukning /75 För budgetåret1974/75 räknar FFV alltså med en medelsförbrukning av 29,3 mUj. Sedan detta belopp på sedvanligt sätt ökats förkonjunkturreserv och därefter avdrag gjorts med 15,1 mUj. motsvarande denvid budgetårets ingång beräknade behållningen, uppgår 'anslagsbehovet /75 till 17,1 milj. kr. Detta innebär en minskning av anslagetmed 6,1 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. FFV:sfakturering uppgick under /73 tiU 676,2 milj. kr., vilket var 33milj. mindre än under föregående budgetår. Faktureringsvärdet av materialoch tjänster till försvaret, exkl. överskottsförsäljningensverksamhet, uppgick till ca 500 milj. kr. Orderingången undersamma budgetåret uppgick vid tUlverkande enheter och verkstäder till 498 mUj.kr., en ökning sedan föregående budgetår med 32,8 milj. kr. Ökningen är heltföranledd av orderingång för export. Antalet anställdavid FFV, omräknat tUl årsanställda, uppgick under budgetåret till igenomsnitt 6 909 tjänstemän. Detta innebär en personalminskning sedanföregående budgetår med 632 anstäUda. I löner utbetalades 271 milj. kr. FFV:sekonomiska resultat visade en nettoförlust. /73 var förlusten 15 milj. kr. Som jämförelse kan nämnas attnettoförlusterna under budgetåren 1970/71 och 1971/72 var resp. 23 milj. kr.och 16,2 milj. kr. Resultatet det sist förflutna budgetåret har påverkats avproduktionsstörningar främst vid gevärsfaktoriet och Zakrisdalsverken. Fabriksverkensfond uppgick till 339 milj. kr., en ökning sedan föregående årmed 19,8 milj. kr. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 177 fondkapitalet har med hänsyn tillrörelseresultatet inte kunnat betalas till statsverket. tillkaUadejag sakkunniga, FFV-utredning (I 1972: 02), med uppgift att utredaframtida verksamhetsinriktning och , organisationsform för FFV. Samma årtillkallade jag en sakkunnig, försöksdjursutredning (I 1972: 06), föratt utreda i vilka former landets försörjning av försöksdjur för vetenskapligaändamål bör ske. Även den sistnämnda utredningen berör FFV, eftersom verket harviss försöksdjursuppfödning. De båda utredningarna väntas avlämna sina förslagunder . FFV föreslår förnästa budgetår ett investeringsprogram på 29,-3 milj. kr., vilket är 1,7 milj.kr. mindre än den godkända investeringsramen. Äv begärdainvesteringsmedel avses 4,6 milj. kr. bli utnyttjade för att fullföljapåbörjade investeringar. Sålunda behövs 1,2 milj. kr. för att slutföra uppförande och, ombyggnad av vissalokaler vid JZakris-. För att slutföra arbetet medgodsterrhinal och-monterings-hall vid centrala verkstaden.i behövs1,5 milj. kr. För fortsatt anskaffning av containers för tvättransporterbehövs 1,5 milj. kr. För nämnda investeringar beräknar jag,4,2 milj. kr.under.nästa budgetår. Bland följ din vesteringarna har FFV beräknat 200 000kr. för projekteringsarbete förkomplettering äv sprängämnesgjuteri Vid Vingåkersverken och 200 000 kr.för projektering av tvätteri i . För dessa båda projekteringar är medelredan beräknade inom investeringsramen för innevarande budgetår. Eftersomdessa medel inte avses bli tagna i anspråk , behöver ytteriigaremedel inte beräknas. För nyainvesteringar begär FFV 9,4 milj. kr. för uppförande avett krutförråd och . för att påbörja uppförande av ett marketenterivid Zakrisdalsverken. Det största projektet bland de nya investeringarnagäller uppförande av en ny reparationsverkstadvid centrala verkstaden i (CVA). Verkstadsbyggnaden ärkostnadsberäknad tUl 7 milj. kr. och utrustningen tUl 3 milj. kr. Av dessa 10milj. behövs 4 milj. kr. För ökad kylvattenförsörjning, förombyggnad av ventilationsanläggning, för kompletteringav eldistributionssystemet och inköp av en mobil värmecentral i Arbogabehövs sammanlagt 1,8 milj. kr. För anslutning av avloppssystemet vid centralaverkstaden i (CVM) tUl kommunalt avloppsnät behövs 1 milj. kr. Förnämnda nya investeringar beräknar jag 7,6 milj. kr. Bland nyainvesteringar har FFV begärt . för att i påbörja uppförandet av en tUl 2 milj. kr. kostnadsberäknad ljuddämparanläggning.Vidare föreslår FFV uppförande av en ny försäljningslokal för överskottsförsäljningen i Skåne-området. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 178 kostnadsberäknadtUl 2,4 mUj. kr., varav 1,5 mUj. begärs för nästa budgetår. Jag ärinte beredd att nu räkna in medel för dessa båda objekt. Ljuddämparanläggningenbör bli föremål för ytterligare utredning och överväganden. Vad gällerförsäljningslokaler för Skåne-området bör de ställningstaganden som 1972 årsFFV-utredning kan komma fram till om överskottsförsäljningens framtidaorganisation avvaktas. Tillersättningsinvesteringar vid tillverkande enheter, verkstäder och tvätterierberäknar jag i enlighet med FFV:s förslag sammanlagt 15,3 milj. kr., somberäknas motsvara avskrivningarna under /74. Av följandesammanställning framgår hur FFV:s investeringar enligt FFV:s äskanden och minaberäkningar i stort kommer att fördela sig på olika ändamål under nästabudgetår. Sammanställningen visar också utfallet /73 och den beräknademedelsanvändningen under innevarande budgetår (i milj. Anslagsbeloppetför /75 bör på sedvanligt sätt beräknas med en marginal av 10 %utöver investeringsramen för att möjliggöra en av konjunkturmässiga eller andraskäl påkallad ökning av medelsanvändningen. Med hänsyn härtill och med avdragför den behållning av 16,4 mUj. kr., som jag beräknar kommer att finnas underanslaget vid utgången av innevarande budgetår, förordar jag ett anslag av(27,1 -I- 2,7 16,4) 13,4 milj. kr. Med hänvisningtUl det anförda hemställer jag att Kungl. att tUlByggnader och utrustning för /75 anvisa ett investeringsanslagav . 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 179 F: 1 Kraftstationer m. m. 1972/73Utgift 1 257 704 281 Behållning 128 619 302 1973/74Anslag 1 318 000 000 1974/75 Förslag 1480 000 000 inrättades som affärsdrivande verk och fick sinnuvarande organisation efter beslut av riksdag (prop. 1961:168, SU1961:162, rskr 1961:368). handhar eiUigt sin instruktion(1965: 847, ändrad : 746) statens kraftverksrörelse ochkanalrörelsen vid Trollhätte kanalverk samt verkar för en rationellelkraftförsörjnuig inom riket. Verket ombesörjer också beredskapsplanläggning av rikets elkraftförsörjning. Vattenfallsverketbeslutar om leverans av elkraft från verkets anläggningar och fastställer avgifter för sådan leverans. Anläggningaroch byggnader som fordras för verksamheten utförs av verket. Utgifterna förverkets investeringar bestrids från investeringsanslaget till kraftstationer m.m. dels genom inkomstmedel som uppbärs och redovisasav verket, dels genom medel som i övrigt ställs till verkets förfogande. Vattenfallsverketförvaltar statens aktier i produktionsbolagen , kraft AB, , Forsmarks kraftgruppAB, , AB Grytforsen, AB Kattstmpeforsen, Rebnis kraft AB,kraftgmpp AB och AB Umeforsen, i distributionsbolagenAB Älebygdens elverk, AB elverk, AB elverk, MotalaStröms kraft AB, Piteortens eldistributions AB, elektriska AB, ABSkillingaryds elverk, AB , elektriska distributions AB, elektriska kraftAB, elverk AB och AB elverk samt i belysnings AB, AB Kärnkraftutbildning, energiverk AB, OljeprospekteringAB, , Svensk kärnbränsleförsörjning AB och . Tillgångarna istatens vattenfallsverks fond uppgick tUl sammanlagt 12 054 milj. kr., varav 10 953 milj. kr. belöpte sig på naturtUlgångaroch anläggningar, -516 milj. kr. på inventarier och förråd och återstoden påposter av finansiell natur. Sedan skulderna frånräknats, var fondens kapitalbehåUning 7 392 milj. kr. resultaträkningar för de tresenaste budgetåren framgår avföljande sammanställning (i 1 OOO-tal kr. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 180 1970/71 1971/72 1972/73 1 303 804 684 216 1426 210 617 418 1 565 415 657 818 FinansieUa intäkter och kostnader, netto Resultat före bokslutsdispositioner och skatter Bokslutsdispositioner m. m. Kommunalskatter Överskott i medeltal av disponerat statskapital 7 2 "/ s'- /o Av sammanställningen framgår att verketsrörelseresiUtat före avskrivningar /73 blev ca 100 milj.kr. bättre än under /72. Det gynnsamma kraftbalansläget med godtiUgång på vatten medförde att kostnaderna för bränsle och inköpt kraft efteravdrag för intäkter från tUlfäUig kraftförsäljning minskade med 52 milj. kr.Verkets övriga driftkostnader steg kraftigt på grund av avtalsenliga löne- ochförmänsförbättringar och väsentiigt högre materialpriser. Dessa kostnadsstegringar kompenserades emellertid av kontrakts-enhgaindextillägg och av de taxehöjningar som genomfördes . Efter avskrivningar, finansieUa kostnaderoch intäkter, bokslutsdispositioner och skatter erhölls för /73ett överskott om 492 mUj. kr., vilket svarar mot en förräntning med 7,av det disponerade statskapitalet. Antalet anställda itjänst hos vattenfallsverket under /73 var imedeltal 10 221 mot 9 684 /72 och 8 692 /71. Denomfattande investeringsverksamheten och tillkomsten av nyavärmekraftanläggningar har krävt personalförstärkningar inom såväl byggandesom drift- och administrationsavdelningar samt för planerings- ochprojekteringsuppgifter. Den förvattenfallsverket totalt disponibla energin och totala belastningen framgår av följande sammanställning. Produktionenav vattenkraft under /73 ökade med 5 572 GWh i förhållande /72, .vUket är mer än den totala produktionsökningen. Härtillbidrog dels tillkomsten av nya vattenkraftanläggningar,dels ökad tiUrinning och en viss flerårsreglering. Vattenkraftproduktionenunder /73 motsvarade av medelårsproduktionen mot 94 /72 och /71. Den rikliga tiUgången.påvattenkraft medförde lägre Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 181 1970/71, Disponibel energi (i GWh) Inköpt kraft frän svenska leverantörer Belastning (i GWh) Leverans av tillfällig kraft inom och utom landet inkl. över föringsförluster 2 490 3 370 4 360 Total belastning 32 640 35130 38800 '1 GWh (gigawattimme) = 1 milj. kilowattimmar produktionav värmekraft och minskade inköp från andra kraftföretag inom och utom landet. leveranser under /73av fast kraft exkl. överföringsförluster ökade . Ökningstakten varbetydligt högre än under de närmast föregående budgetåren beroende på i huvudsakindustrins förbättrade produktionsutveckling. Verkets leveranser tillindustrier ökade således mot under /72och en leveransminskning under / 71. Försäljningen tUl andra kraftföretag i första handåterdistributö-rer steg under /73 dvs. något mer änunder /72, medan belastningen inom vattenfallsverkets detaljdistribution uppvisade en förhållandevis normal ökningstakt eller 8,. investeringsanslagoch medelsförbrukning under budgetåren 1970/711972/73 redovisas i följandesammanställning (i 1 OOO-tal kr. Ingående Anslag Medelsför- Utgående 1970/71 55308 760 000 749 941 65 367 1971/72 65367 1140000 1147044 58 323 1972/73 58323 1328 000 1257 704 128 619 Från investeringsanslaget till kraftstationer m. m.hade för /73 anvisats sammanlagt 1 328 inilj. kr., varav 123mUj. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 182 på tilläggsstat I (prop. 1972:130, NU 1972: 67, rskr 1972: 320) och 15 milj. kr. på tilläggsstat (prop. 1973: 2, NU 1973: 1, rskr 1973: 17). Anslagshöjningarna motiverades av delskostnadsökningar för det tidigare beslutade investeringsprogrammet, delsanskaffnmg av anläggningar för driftövervakning. Den för samma budgetårfastställda investeringsramen var 1 233 milj. kr. togdessutom i anspråk 24,7 milj. kr. Medlen hade stäUts till verkets förfogande för bl. a.tidigareläggning av vissa investeringsobjekt. förbrukning av primärenergi år 1972uppgick tUl 35,5 milj. ekvivalenta oljeton (Mtoe). Importerad olja ocholjeprodukter svarade för två tredjedelar, medan kärnkraft, kol m. m. endastsvarade för av förbrukningen. Enligt befintiiga prognoser torde dettastarka beroende av olja procentuellt sett minska något under återstoden av1970-talet. Behovet av olja i ton räknat beräknas dock öka med per år.Utvecklingen på oljemarknaden kommer således under överbliekbar framtid attvara av stor betydelse för . medatt importbehovet i konsumentländerna fortsatt att stiga har deoljeexporterande staterna inom organisationen under de senaste årenbedrivit en alltmer medveten och koordinerad politik, vilket har lett tillkraftiga prisstegringar. Enligt en utbredd internationell bedömning utgör dennuvarande situationen på oljemarknaden inledningen tiU ett skede medlångsiktigt kraftiga prisstegringar och risk för återkommandeförsörjningskriser. Konsumentiändernasmöjligheter att undvika kommande oljekriser består i huvudsak av snabbareexploatering av olje- och gasfyndigheter inom egna land- och havsområden ochökad användning av kärnenergi och kol. Nya kraftkällor såsom fusionsenergi,solenergi m. m. befinner sig ännu i ett mycket tidigt utvecklingsskede ochväntas inte få någon betydelse för världens energiförsörjning . En utväg för svensktvidkommande att minska beroendet av olja från är att utnyttjamöjligheterna till leveranser av olja och gas från och Sovjetimionen.Vissa utsikter att importera och använda kol kan också finnas. Vidare kanfortsatta vattenkraftutbyggnader komma att bedömas angelägnare än f. n. Dessager dock endast begränsade energitillskott. Den väsentligamöjligheten för del att minska det starka oljeberoendet äremellertid eiUigt vattenfallsverkets bedömning en fortsatt målmedveten satsningpå energi alstrad i kärnkraftverk. Detta gäller även omenergibesparingsåtgärder som kan genomföras inom ramen för en förväntad ökningav samhällsekonomin kommer till utförande. En tryggad framtidaenergiförsörjning i är därför i 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 183 hög grad avhängig av kraftindustrinsmöjhgheter att fortsätta kärnkraftutbyggnaderna. Kraftindustrins behov avplatser för sådana utbyggnader har presenterats i 19751990, studie. Med nu fömtsedd efterfrågan påelenergi behöver tre nya lägen etableras redan under första hälften av1970-talet för kärnkraftverk som skall tas i drift fram tUl . Enligt gjordaundersökningar bör i första hand och Tunaberg i samtBrodalen i komma ifråga. Haningeläget är avsett för en anläggning förkombinerad kraft- och värmeproduktion. Svårigheter att anskaffa tillräckligamängder olja eller en väsentiig ändring av prisrelationerna mellan olja ochelenergi kan emellertid leda till att efterfrågan på elenergi stiger snabbareän som hittiUs har bedömts troligt. antogvåren 1973 ett uttalande att inga beslut om ytterligare kärnkraftprojekt skallträffas förrän en uttömmande rapport om den aktuella situationen beträffandekärnkraftens säkerhetsfrågor har förelagts . Frågan om deponering avradioaktivt avfall skall därvid ägnas särskild uppmärksamhet. bearbetar berördafrågeställningar gemensamt med övriga kraftföretag. Säkerhetsproblemenkommer enligt verkets mening att kunna behärskas. Pågående utredningar rörandenärförläggning av kärnkraftverk och förvaring av högaktivt avfall bör på etttillfredsställande sätt kunna klargöra och lösa säkerhetsproblemen innanbeslut om ytterligare utbyggnader erfordras. Nederbörden i landet uppgick under budgetåret1972/73 tUl av normal nederbörd mot resp. och underbudgetåren 1970/71 och 1971/72. var landets regleringsmagasinfyllda till , vilket är över medianvärdet och lika meddet tidigare högsta värdet . Tillrin-ningenunder budgetåret var över den normala. Vid budgetårets slut fanns i landetsregleringsmagasin en lagrad energimängd av 20 800 GWh motsvarande enfyllnadsgrad av . Utgångsläget för kraftbalansen under /74var således tiUfredsställande. Den totalatillgången på elenergi i landet /73 utgjorde 79 500 GWh inkl. import, vUket innebär enökning med 5 900 GWh jämfört mednärmast föregående budgetår. TUlkomsten av nya vattenkraftanläggningaroch framför allt den goda tillrinningen gjorde att vattenkraftproduktionenökade med 6 100 GWh till 57 900 GWh. Detta motsvarar avproduktionsförmågan under ett medelår. Tack vare den goda vattenkrafttillgångenbåde i och , varifrån importerades inte mindre än 5 100 GWh,erfordrades endast en måttlig 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 184 ökning av värmekraftproduktionen méd200 GWh till 15 900 GWh; Importen av värmekraft från och Finlanduppgick till sammanlagt 600 GWh. Den totalaelkonsumtionen i landet exkl. förbrukningen i elpannor uppgick under budgetåret1972/73 till 73 900 GWh. Detta innebär en ökning jämfört /72. Förbrukningen i elpannor samt export e.xkl.överföringsförluster uppgick till resp; 300 GWh och 4 700 GWh. Exporten avsåghuvudsakligen leveranser till . Centrala driftledningen (CDL) lade våren 1970fram en prognos över elkonsumtionen i under 1970-talet.Elförbrukningens årliga tillväxt beräknas enligt denna bli 8,1 %jämfört . Prognosen byggde i anslutning tiU 1970 årslångtidsutredning på fortsatt snabb tillväxt av den svenska ekonomin.Konsumtionsutvecklingen har företett ett mer dämpat förlopp.Utvecklingen tyder emellertid på att elförbrukningens tillväxtkommer att öka som en följd av konjunkturförbättringen. Inom CDL pågårarbete med en ny undersökning av elkonsumtionens utveckling i landet.Prognosen beräknas föreligga omkring och kommer attomfatta perioden fram tiU 1985. Vattenfallsverkethar sett över prognosen för belastningsutvecklingen inomverkets distributionsområde. Prognosen har i huvudsak varit oförändrad sedan1970. Som allmän bakgrund har tjänat debedömnmgar som gjordes av långtidsutredning. TUlgängligt materialrörande den ekonomiska utvecklingen har utnyttjats liksom vissa preliminäradelresultat från det pågående arbetet med en ny CDL-prognos. I övrigt ärprognosen främst baserad på aktuell information om individuella abonnentersbetingelser och planer. Prognosen avser som vanligt kraftförsäljningen undermedelårsförhåUanden beträffande vattentillgång. Den information somhar erhållits vid den företagna genomgången har motiverat en sänkning avprognosvärdena för hela perioden t. o. m. En mindre del härav faller påindustriabonnenterna och förklaras avändringar i dessas tidigare preliminära utbyggnadsplanér och av övergångtill mindre elkrävande processer vid befintiiga industrier. Enligt denavstämning och framskrivning av långtidsutredning som gjordes våren1973 fömtses i fråga om bostadsbyggande och offentliga investeringar enavsevärt långsammare utveckling än som angavs 1970. Denna tendens avspeglas iverkets prognoser för försäljning avelenergi tUl återdistributörer. Prognossänkningen för abonnenterna inomdenna samhäUssektor är emellertid relativt måttlig. Skälet härtill är denfortgående stegring av oljepriserna som synes sannolik och som bedömsinnebära att lokaluppvärmning på elektrisk väg 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 185 pånågot kommer att bli kostnadsmässigt väsentligt gynnsammareän tidigare. I prognoserna harförlusterna antagits bli . Gjorda utredningar visar att dennanivå är för hög främst därför att tyngdpunkten i produktionen genomde stora värmekraftutbyggnader-na förskjutssöderut. Överföririgsförlusterna uppgår f. n. till av fastkraftförsäljning. I den aktuella prognosöversynen har' vattenfallsverket räknatmed förluster om . I den nya prognosenfömtses en belastning om 48 800 GWh och 71 900 GWh . Detta motsvarar en årlig belastningsökning . Jämfört med den förra progn- nosen har den företagna översynen lett till en sänkning av belastnings nivån /76 med 500 GWh och med 2 300 GWh budget /81. En svårbedömd frågai prognosarbetet har varit hur mycket den väntade fortgående ökningen avoljepriserna kommer att påverka efterfrågan på elenergi. Redan i det fall enproportionsvis liten del av den nu på oljabaserade energikonsumtionen läggs över på elkraft kommer förbrukningenhärav att öka väsentligt snabbare än som här har förutsatts. Vattenfallsverkethar heUer inte kunnat beakta effekten av en eventuell styrande prispolitik. Med hänsyn tillosäkerheten i olika avseenden hår vattenfallsverket känt stor tveksamhet införändringen av prognosen. Verkets beslut att ändå göra en prognossänkning bör sessom ett uttryck för dess bedömning att den debatt om sparsamhet med energi somnu förs också kommer att leda till konkreta åtgärder, som verkar återhåUande påförbrukningsökningen. /73 togs vattenkraftstationen i idrift. Vidare togs i drift två gasturbiner och ett kraftvärmeverk iNorrköping. beslutadeoch föreslagna produktionsanläggningar framgår av följande sammanställning. långsiktiga planering ingår att öka effektinstallationen ibefintliga vattenkraftstationer i Lule älv. Härigenom erhålls dels billigatillskott av toppeffekt, dels bättre regleringsmöjligheter i älven. IHarsprånget finns plats förberedd för ett fjärde aggregat. Tidsprogrammet har gjorts upp med sikte pågynnsammast möjliga sysselsättningsutveckling inom området. Dettainnebär att aggregatet, som ger ett effektrillskott av 148 MW, börfärdigställas till /79. Härför erfordras begynnelseanslag /75. >1 MW (megawatt) = . 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet Kärnkraft, aggregat 1 Oljekondens (ombyggnad) Kärnkraft, aggregat 2 Gasturbiner, aggregat 3 och 4 Gasturbiner, aggregat 3 och 4 Gasturbiner, aggregat 1 och 2 Gasturbiner, aggregat 1 och 2 Gunnarsbo (Forsmark) Kärnkraft, aggregat 3 Kärnkraft, aggregat 1 Kärnkraft, aggregat 4 Kärnkraft, aggregat 2 Harsprånget, aggregat 4 Iutbyggnadsprogrammet har även medtagits två nya vattenkraftanläggningar.Stenkullafors och i . Stenkullafors ingår bland de objektsom har undersökts med anledning av Kungl. Maj:ts beslut angående fortsatt utredning om vissa outnyttjadevattenkrafttillgångar. Enligt vattenfallsverkets planering kan anläggningen, som beräknas få en effekt om ca 50MW och ge en produktion av 220 GWh , påbörjas under budgetåret1974/75 och färdigställas tUl /78. Utbyggnaden ger sysselsättnmgåt ca 200 personer . Enligt preliminära kalkyler uppfyllerprojektet inte verkets normala avkastningskrav om för nya anläggningar. Vidare pågårprojektering av vissa angränsande vattenkraftanläggningar vid Volgsjöfors ochÅsele, i vilka staten äger viss del av fallhöjden. Strömfallsägarna kommer attta ställning till huruvida och på vilket sätt dessa utbyggnader bör genomförasså snart projekteringen är avslutad. I skrivelse den17 har vattenfallsverket anmält att verket tillsammans med övrigaströmfallsägare kommer att ansöka hos om utbyggnad av alla treanläggningarna . Enligt de arbetsplaner som harupprättats med sikte på en samordnad utbyggnad av anläggningarna skulle jämnastmöjliga 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 187 sysselsättningerhållas med en utbyggnadsordning innebärande att påbörjas ,Stenkullafors och Volgsjöfors . Anläggningsarbetenakommer tillsammans att ge sysselsättning åt i medeltal ca 225 personer . Det samarbete som har inlettsmellan strömfallsägarna har enligt verket skapat förutsättningar för ettrationellt genomförande av återstående utbyggnader i den berörda älvsträckan.Samarbetet innebär också att utbyggnadsordningen för de först aktuellakraftstationerna och Stenkullafors bör kunna väljas på sätt som frånallmän sysselsättningssynpunkt bedöms lämpligt. Ordningsföljden bör dockbestämmas definitivt i samband med att tillståndsfrågorna blir avgjorda. Föratt det skall bli möjligt att anpassa utbyggnadsordningen till vad som ärtekniskt rationellt och lämpligt från sysselsättningssynpunkt föreslårvattenfallsverket som äger majoriteten av fallhöjden vid såväl Stenkullaforsen som att verkets utbyggnadsprogramkompletteras med . Anläggningen beräknas få en effekt om ca25 MW och ge en produktion av 110 GWh . Preliminära kalkyler visar dockatt inte heller detta projekt ger normal avkastning. hartidigare godkänt utbyggnaden av två oljekondens-aggregat om vardera 320 MW.Enligt vattenfallsverkets ursprungliga planer skulle dessa aggregat placeras iMarviken och tas i drift resp. budgetåren 1975/76 och 1976/77.