prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — a.sammanhänger med tillväxten av antalet pensionärer samt ökadepensionstillskott. Utvecklingsbiståndet beräknas öka med ca 300 milj, kr. ifasta priser, vilket innebär att det s, k, enprocentmålet uppnås dettabudgetår. Anslagen till gruppen utbildning och forskning växer med ca 330 milj,kr. Härav kan dock 260 milj. kr. hänföras till effekterna av enreservationsmedels-förbrukning på studiemedelsfonden under /75.Bland övriga stora utgiftsposter kan n'ämnas stödet till barnfamiljer och dens, k, övrigposten. Utvecklingen av den senare utgiftsgruppen präglas i storutsträckning av de ökade kostnaderna för den statiiga upplåningen. Tillsammans svarar de fem här nämndautgiftsområdena för så gott som hela utgiftsökningen under /76. Enligt de principer som gäller för beräkningen avlångtidsbudgeten skall hänsyn endast tas till de framtida konsekvenserna avredan tagna beslut och gjorda åtaganden. Som tidigare framhölls har dennapruicip gällt även för de här redovisade beräkningarna. Det bör dock framhållasatt ett flertal kostnadsmässigt tunga reformer redan aviserats Utgiftsutvecklingen /75-1978/79 i fasta priser (milj. m, m. -1,1 Hälso-, sjuk- och -0,3 Utgiftsutvecklingen /75-1978/79 i löpande priser (milj, kr,) snittlig 1974/75 m, m. utanatt dessa kunnat beaktas i beräkningarna till följd av att beredningsarbetetmed dessa inte varit avslutat för långtidsbudgetens färdigställande.Hit hör exempelvis de förändringar i pensionssystemet som föranleds avpensionsålderskommitténs förslag. Hit hör vidare den skatteomläggning somförbereds till samt olika reformer på bostadsområdet.Visserligen beräknas dessa reformer till stora delar finansieras genom ökadeintäkter och således inte fullt ut påverka budgetens saldo. De kan likväl kommaatt övergångsvis påverka saldot i höjande riktning och få en betydandeeffekt på ökningstalen för berörda ändamålsgrupper i tabell 4. Utgiftsberäkningarna för /75 äridentiska med de anslagsberäkningar som redovisas i den revideradefinansplanen. rioden fr, o. m, /76 redovisas två olikakalkyler. Den ena beräkningen utförs i fasta priser (tabell 4) och den andra ilöpande priser (tabell 5), Vid den senare har förutsatts en prisstegring fr, o,m, om . Denna förutsättning medför helt naturligthögre takt i utgiftsstegringarna än fastprisalternativet, framför allt därutgifternas storlek är direkt knuten till prisindex. Detta gäller t, ex,försvarsutgiftema och folkpensionerna. Stigande priser medför ocksåomkostnadsökningar m. m. i den statliga verksamheten. Vidare har i alternativetmed löpande priser förutsatts att utgifterna för löner åt statsanställda ochpersonal i statsunderstödd verksamhet i stort kom- meratt utvecklas enligt antagandena om förändringar i totalproduktion och priser. Slutligen har för budgetåren fr. o. m. 1975/76lagts in oförutsedda utgifter med 600 milj. kr. De återspeglar i grovadrag de genomsnittliga utgiftsökningar som med bortseende frånkonjunkturbe-tingade insatser erfarenhetsmässigt brakar belasta statsbudgeten iform av tilläggsstater. Det bör observeras att denna korrektionspost inte avsernågra beräknade utgifter för reformverksamhet. Efter omräkning till löpande priser fås förlångtidsbudgetperioden en genomsnittlig ökning av de totala statsutgifterna omca att jämföra med för perioden /691972/73.För periodens första år, dvs. /76, beräknas utgifterna stiga medca . Att den förutsedda utgiftsökningen /79 ligger på enpåtagligt lägre nivå än förklaras utöver självalångtidsbudgettekniken även av den gjorda föratsättningen om den framtidaprisstegringen vilken ligger på en genomsnittligen lägre stegringstakt än densom observerats . 4 Statsutgiftemas realekonomiska utveckling har redovisats en bedömning avstatsutgifternas utveckling fördelade på olika ändamål. För ensamhällsekonomisk analys av utgiftsutvecklingen krävs en uppdelning avstatsutgifterna i realekonomiska termer. Vid en analys av den statliga utgiftsutvecklingen idessa termer är det i första hand av intresse att skilja mellan å ena sidansådana utgifter som innebär att staten direkt efterfrågar produktionsresurseri form av varor och tjänster och å andra sidan sådana utgifter som påverkarden samhällsekonomiska utvecklingen indirekt genom sina effekter på dedisponibla inkomsterna inom andra sektorer av ekonomin. Den redovisning av långtidsbudgeten irealekonomiska kategorier som lämnas i det följande bygger i huvudsak på detinom nationalräkenskaperna tillämpade SNA-systemet (System of NationalAccounts). Dock räknas här affärsverkens investeringar som en direkt statUginvestering. De statliga konsumtions- och investeringsutgifternaanger statens direkta efterfrågan på reala resurser. Som konsumtionsutgifterbetraktas utgifter för statlig produktion av tjänster inom t. ex.undervisningssektorn, rättsväsendet och försvaret. Av konsumtionsutgifternabestår av löner och pensionskostnader. Återstoden är omkostnader i denlöpande verksamheten, hyror, försvarets materielinköp samt reparationer ochunderhåll. Iprincip skiljer sig inte det investeringsbegrepp som används i be- 3 1974.1 saml. räkningarnaför den statiiga sektorn från det som används för den privata sektorn. Somstatiiga investeringar betraktas här utgifter för byggnader och anläggningarsamt materielinköp för civila ändamål. Till skillnad mot vad som följer vid enstrikt tillämpning av SNA-systemet räknas dock som nämnts ävenaffärsverkens investeringar som en direkt statlig investering. Det bör understrykas att avgränsningen mellankonsumtion och investering från vissa synpunkter kan te sig missvisande. Detkan sålunda hävdas att delar av konsumtionsutgifterna för t, ex, utbildningoch forskning utgör produktiva investeringar i lika hög grad som exempelvisinköp av maskiner. Den del av statens utgifter som endast indirektpåverkar samhällsekonomin indelas i transfereringar och finansiellatransaktioner, Transfereringama indelas i undergrupper medutgångspunkt i olika mottagare av inkomstöverföringen. Den dominerande gruppenär transfereringar till hushållen, I denna grupp ingår de från fördelningssynpunktviktiga utgifterna för folkpensioner, bostadstillägg, barnbidrag, m, m. Somtransfereringar räknas också statens bidrag till kommuner, företag ochorganisationer samt utgifter för utvecklingsbistånd och för statsskuldräntor. Till gruppen finansiella transaktioner hänförsutgifter för utlåning, aktieteckning, markinköp, m, m. Denna utgiftskategorikan n'ärmast uppfattas som en del av kreditmarknaden. Itabell 6 har statens utgifter för konsumtion och investeruigar redovisatstillsammans med transfereringar till kommuner för motsvarande ändamål. Dennaredovisningsmetod har valts för att i möjligaste mån eliminera effekterna avförändringar i huvudmannaskap mellan staten och kommunema. Därtill kommer atteffekterna på den totala efterfrågan kan sägas vara i stort sett desamma,oavsett om staten svarar för verksamheten eller kommunerna driver den medstatsbidrag. Dessa utgifter för konsumtion och investeringar,vilka representerar statens och den statsunderstödda verksamhetens direktaefterfrågan på varor och tjänster, utgör av de totalastatsutgifterna. Utgifterna beräknas stiga underlångtidsbudgetperioden,-vilket är en avsevärt lägre ökningstakt än förjämförelseperioden /69 1972/73, Detta beror framför allt på att utgiftemaunder den förflutna perioden inbegriper reformer medan beräkningarna förperioden framåt enbart avser konsekvenserna av redan fattade beslut. Konsumtionsutgifternas ökningstakt dämpas påtagligtunder långtidsbudgetperioden. Driftbidragen till kommunerna ökar någotsnabbare än den statliga konsumtionen men betydligt svagare än under jämförel- Konsumtions- och investeringsutgifternas utveckling (Milj. kr,, fastapriser) -4,9 -0,2 -0,7 -0,5 -5,2 -0,7 -0,2 -3,6 -3,0 -0,9 -0,6 -2,0 seperioden.Det något ojämna utvecklingsmönstret har bl. a, sin förklaring i utvecklingenav bidragen till driften av gnmdskolan. Investeringama visar en svag nedgång sett över helaperioden. Detta torde i första hand sammanhänga med attinvesteringsutvecklingen mer än konsumtionsutveckUngen påverkas avlångtidsbudgetens karaktär av konsekvensprognos. Den tillfälliga uppgången avde statliga investeringarna /78 förklaras avberedskapslagringen av oljeprodukter. I investeringsberäkningarna liggerantaganden om de statliga byggkostnaderna för omlokalisering' av den statligaverksamheten. Den avtagande trenden för investeringsbidragen till kommunerna berorframför allt på utvecklingen av bidragen till kommunala avloppsreningsverk. För periodens första år, dvs. /76,föratses konsumtionen växa snabbare än under de påföljande åren, vilket tordeförklaras av bindningar till föregående års utgiftsbeslut. För investeringarnaär bilden den motsatta med en förutsedd real minskning av de statiiga investeringarnaunder detta år om ca 350 milj. kr., eller . Därefter väntas minskningarnabli av mindre omfattning. Sammanlagt innebär detta att den slutiiga efterfråganenligt långtidsbudgetens konsekvensprognos förutses vara tämligen oförändradmellan budgetåren 1974/75 och 1975/76 för att under de påföljande åren ökanågot. Denna utvecklingsprofil avviker något från den somman i vanliga fall brukar erhålla i långtidsbudgeten. Man har tidigare iallmänhet erhållit en profil som inneburit en kraftigare ökning i den slutiigaefterfrågan , dvs. i detta fall /76. Att dettainte varit fallet sammanhänger främst med utvecklingen på investeringsområdet,vilken i sin tur i väsentiig utsträckning kan förklaras avde tidigareläggningar som i konjunkturstimulerande syfte skett under senareår. Det kan i detta sammanhang vara av intresse attjämföra ovanstående beräkningar med dem som presenterats i avsnitt 2. Enligtde samhällsekonomiska antaganden som där anges kan den statliga konsumtionenantas komma att stiga med och de statiigainvesteringarna med . Skillnaden mellan dessa båda beräkningar kan ihuvudsak förklaras med att de har olika underlag och syften. I de bakomliggandesamhällsekonomiska övervägandena har viss hänsyn tagits till det resursbehovsom olika nya åtaganden kommer att medföra medan långtidsbudgeten, som nämnts,endast avser att ange det resursbehov som krävs för redan fattade beslut. Utvecklingen av transfereringar och finansiellatransaktioner m. m. framgår av tabell 7. Dessa utgiftskategorier beräknas visaen snabbare tillväxttakt än konsumtions- och investeringsutgiftema, något somhar varit ett genomgående drag även under den historiska jämförelseperioden.Sammantaget berälcnas transfereringarna öka med i genomsnitt per år.Bidragande till den snabba ökningen är bl. a. den förutsatta utvecklingen avutvecklingsbiståndet. Transfereringama till hushållen beräknas växa med igenomsnitt . Folkpensionerna som beloppsmässigt dominerar dennarealgrapp, ökar med . I samma takt väntas de statligabidragen till hushållen via socialförsäkringssystemet växa. Utöverfolkpensioner ingår i denna utgiftsgrapp bidragen till sjukförsäkringen och detkontanta stödet vid arbetslöshet. Grappen "övriga transfereringar" itabell 7 beräknas öka tämligen kraftigt. Häri ingår bl. Utvecklingen av transfereringar m. m. (Milj.kr,, fasta priser) Till hushållen (inkl, social- m, m. -7,7 utgifternaför den statiiga upplåningen liksom transfereringar till statliga och privataföretag. Iposten finansiella transaktioner ingår förutom den statiiga utiåningen tillbostadsbyggande, studiesociala ändamål m. m. även förändringarna ireservationsmedelsförbrakningen och de rörliga krediterna. För långtidsbudgetenförutses för hela utgiftsposten en tämligen begränsad uppgång om om åretmen elimineras inflytandet från de gjorda föratsättningarna om utvecklingen avde reserverade medlen och de rörliga krediterna erhåller man en ökning föråterstoden om . Den beloppsmässigt mest expansiva komponentenutgör utiåningen till bostadsändamål. Även utiåningen av studiemedel beräknasuppvisa en fortsatt ökning . Redovisningen avser personal inom statiigverksamhet samt inom det statsunderstödda kommunala skolväsendet. Redovisningenavser inte bara personal som avlönas från myndighetsanslag utan även anställdasom avlönas t. ex. av forskningsråden och personal sysselsatt i uppdragsverksamhet.Statliga bolag ingår inte i redovisningen. AB Atomenergis personal har dockinräknats, eftersom bolagets utgifter i stort sett bestrids genom anslag överbudgeten. De statliga affärsverken ingår inte i långtidsbudgetenspersonalkalkyl men redovisas separat i det följande. Personalredovisningenavser den personalorganisation som myndigheterna beräknas ha enligt anvisadeanslag varför även vakanta tjänster ingår. Redovisningen sker i helaårstjänster. Det bör framhållas att statistiken har många svagheter, varföruppgifterna får betraktas som relativt osäkra. Den personalutveckling som följer av redovisadeutgiftsberäkningar framgår av tabell 8. En uppdelning har skett på de områdensom personalmässigt väger tungt. Medundantag för /76 är den beräknade personalökningenpåtagligt lägre än ökningen till /75. Den totalapersonalökningen under hela långtidsbudgetperioden beräknas till ca 1 600.Liksom under tidigare period svarar personalen inom skolväsendet ochvuxenutbildningen för huvuddelen av ökningen. Inom rättsväsendet väntas betydandepersonalökningar . Ökningen avser främstpolisväsendet och kriminalvården. Speciellt kraftiga ökningstal föratses /76 till följd av gällande treårsprogram för polisväsendet. -1978/79 ring 1970/71 -1973/74 Hälso-, sjuk- och (exkl, skolväsendet ningen) + 1 964 Nedskärningen av personalbehovet inomtotalförsvaret fortsätter . Personalstyrkan inomförsvaret beräknas minska med 3 900 personer . Inom ändamålsgrappen högre utbildning och forskningväntas en förhållandevis obetydlig personalökning i jämförelse med tidigareår. Detta sammanhänger med gjorda antaganden rörande antalet närvarandestuderande vid de fria fakulteterna. Minskningen av personalbehovet /76 förklaras av en minskning av personalbehovet vidlärarhögskolorna. Inom kommunikationsväsendet förutses fortsattaminskningar främst inom vägväsendet. Här inräknas som tidigare nämnts inteaffärsverken. En viss personalminskning väntas vidare på grand av den fortsattarationaliseringen inom lots- och fyrväsendet. Liksom under tidigare perioder föratsespersonalökningar inom skolväsendet och vuxenutbildningen. Detta sammanhängerfrämst med det ökade elevantalet i . Som en följd av beräkningsmetodiken förutses,liksom vad gäller utgiftskalkylerna, personalökningarna under denframförliggande perioden ligga på en väsentligt lägre nivå än underjämförelseperioden. Det bör understrykas att långtidsbudgetenspersonalredovisning inte återspeglar den statiiga sektorns totala efterfråganpå arbetskraft. Personalutvecklingen inom affärsverken framgår avtabell 9. Affärsverkens efterfrågan på personal väntas fortsätta att minskakraftigt. Utvecklingen påverkas av arbetstidsförkortningen. Personalutvecklingen vid affärsverken 1970/71-1978/79 ring 1970/71 -1973/74 Inom postverket bedrivs enomfattande rationaliseringsverksamhet, med bl. a, ökad användning av ADB,Någon personalökning förutses inte. Även det minskade personalbehovet hos televerketoch beror i stor utsträckning på rationaliseringar. Denkraftiga nedgången i personalantalet hos SI bör också ses mot bakgrand av densnabba tillväxten i pensionsavgångarna . Den ökade efterfrågan på personal inomluftfartsverket motiveras bl, a, av behovet av driftpersonal vid nybyggdaflygplatser. För föratses enförhållandevis kraftig personalminskning, vilken bl. a, beror på en minskadutbyggnadstakt av vattenkraftverken. Beräkningen av inkomstutvecklingen baseras påantagandet om oförändrade skatteregler under hela långtidsbudgetperioden. Avavgörande betydelse för statsinkomsternas förändringar blir härvid deantaganden som görs om skatteunderlagets (lönesummans) utveckling. För kalenderåren1974 och 1975 beräknas i följande kalkyl, liksom i den reviderade finansplanen,den totala lönesumman komma att stiga med resp, , efler1975 antas lönesumman öka . Detta antagande baseras på enberäknad tillväxt av den totala produktionen och en årlig prisstegringmed , Den antagna tillväxten av lönesumman ligger till grund förberäkningarna av inkomstskatt och mervärdeskatt. Övriga statsinkomster har iflertalet fall framskrivits med hjälp av andra metoder. De beräknade förändringamai statsinkomsterna under angivna förutsättningar framgår av tabell 10, Enligtkalkylen kommer statsinkomsternas tillväxt att minska från underperioden /691972/73 till /751978/79, Statsinkomsternas utveckling /75 1978/79 i löpande priser Av stor betydelse för statsinkomsternas utvecklingär förändringarna under inkomstskattetiteln. Inkomsterna på denna titelbestäms av nettot mellan statens brattouppbörd av främst preliminär A- ochB-skatt samt inbetalningar av kvarstående skatt och fyllnadsbetalningar å enasidan och utbetalningar av kommunalskattemedel och överskjutande skatt å denandra. Som framgår av tabell 10 beräknas nettot på inkomstskattetiteln växabetydligt snabbare /751978/79 än under perioden1968/691972/73, I huvudsak finns det två förklaringar till detta. För detförsta reducerades inflödet av inkomstskatt under den historiska periodenkraftigt av de två statiiga skatteomläggningarna 1971 resp. 1973, Sammantagetinnebar de två skatteomläggningarna en skattesänkning per helår räknat om ca 5miljarder kr. För det andra påverkas inkomstskattenstillväxt i uppdragande riktning av kvarvarande effekter från omläggningen tillbeskattade förmåner vid sjukdom, arbetslöshet m, m. Dessa båda faktorermotväger effekterna av den lägre tillväxten av skatteunderlaget somkalkylmässigt antagits komma att gälla . Beräkningarna i tabell 10 bygger som nämnts på nugällande skattesystem. Den omläggning av skattesystemet som aviserats har sålunda i avvaktan på proposition i ämnet inte kunnatbeaktas. Förslagen års skatteutredning innebär en sänkning av dedirekta skatterna, vilken finansieras genom en höjning av företagens sjukförsäkringsavgifteroch av allmänna arbetsgivaravgiften. Mervärdeskatten är beroende av ökningen avkonsumtionen av mervärdeskattepliktiga varor, vilken i sin tur sammanhängermed bl, a, stegringen av den totala lönesumman. Med hänsyn till bl, a, denstatliga skatteskalans progressivitet föratses den totala köpkraften, ochdärmed inkomster från mervärdeskatten, öka i något långsammare takt änhushållens nominella inkomster. Inkomsterna från den allmänna arbetsgivaravgiftenberäknas öka med . Bland större inkomster under övriga inkomster kannoteras att skatten på sprit och vin trendmässigt förutses öka med drygt 100milj, kr. och automobilskattemedlen med ca 150 milj. kr. per år.Inkomsterna från statens kapitalfonder beräknas öka med drygt 150 milj. kr. perår varav bostadslånefonden svarar för huvudparten. Som inledningsvis framhölls är syftet medlångtidsbudgeten att ange konsekvenserna för den statliga budgetutvecklingenunder den framförliggande fyraårsperioden av de beslut statsmakterna redanfattat och de åtaganden som gjorts för framtiden. Långtidsbudgeten utgör påutgiftssidan en beräkning av de resurser som krävs för att den statliga ochstatsunderstödda verksamheten skall kunna bedrivas i enlighet med dessa beslutoch åtaganden. Beräkningama av statsinkomsternas utveckling utgår från nugällande skatteregler samt från vissa antaganden om skatteunderlagets tillväxt.Långtidsbudgeten innefattar alltså inga försök att förutse beslut somstatsmakterna kan komma att fatta . Den får därför inte uppfattassom en prognos över statsbudgetens sannolika förändringar. Däremot kanlångtidsbudgeten genom att ange de inteckningar i resursutrymmet som redangjorts utgöra en del av statsmakternas beslutsunderlag. På grundval avlångtidsbudgeten kan en bedömning göras av utrymmet för nya aktiviteter,behovet av omprövning av existerande program och eventuella krav på inkomstförstärkningar. Beräkningarna utgår från anslagsbeloppen enligtkompletteringspropositionen för /75 och omfattar perioden t. o.m, /79, Analysen genomförs i såväl reala som finansiella termer. Kalkylema för statsinkomsternas utveckling baseraspå antaganden om skatteunderlagets, dvs, i första hand den totala lönesummans,tillväxt. Dessa antaganden är desamma som används iden reviderade finansplanen, dvs, resp, ökning. därefterutgår beräkningarna från ett antagande om en årlig ökning av lönesumman . Med dessa utgångspunkter och under förutsättning av oförändrade skattereglerunder hela långtidsbudgetperioden beräknas statsinkomsterna i löpande priserstiga med i genomsnitt att jämföra underjämförelseperioden. Den statliga inkomstskatten är av väsentligbetydelse för de samlade statsinkomsternas utveckling. Inkomstskatten beräknasväxa med att jämföra med knappt 7 %under perioden 1968/691972/73, Den trots lägre lönesummeantaganden starkaretillväxten av inkomstskatterna förklaras i första hand av de två sänkningarna1971 resp. 1973 av den statiiga direkta skatten. I beräkningarna har ingenhänsyn tagits till den omläggning av skattesystemet som aviserats . Mervärdeskatten är beroende av ökningen av konsumtionen avmervärdeskattepliktiga varor vilken i sin tur sammanhänger med bl. a.stegringen av den totala lönesumman. Mervärdeskatteinkomsterna beräknas växamed /751978/79, Tillsammans förutses inkomstskattetitelnoch mervärdeskatten svara för av de totala statsinkomsternasökning. Helt allmänt måste framhållas att osäkerheten omdet för skatteutvecklingen styrande inkomstantagandet och om de övrigaförutsättningar som gjorts medför att man inte får dra alltför bestämdaslutsatser om den här redovisade inkomstutvecklingen. Vid en analys av den utgiftsutveckling som erhållesi långtidsbudgeten är det av intresse att studera på vilka olika sätt som destatliga utgifterna kommer att ställa anspråk på samhällets reala resurser. Destatliga konsumtions- och investeringsutgiftema innebär nämligen en direktefterfrågan på dessa resurser medan effekten av transfereringarna blir indirektgenom den påverkan detta utövar på de mottagande sektorernas disponiblainkomster. Utgifterna för konsumtion och investeringar, inkl.bidragen till kommunerna för dessa ändamål, ökade i fasta priser perår /691972/73 medan den årliga ökningen under långtidsbudgetperiodenbegränsas till . För såväl den förflutna som den framförliggande periodenutgör driftbidragen till konsumtion den mest expansiva komponenten. Enligt kalkylerna skulle ökningstakten för detotala konsumtionsutgifterna sjunka från under jämförelseperiodentill . För periodens första år, dvs,1975/76, förutses en konsumtionsökning om , vilket framstår som ennaturlig följd av att bindningarna till tidigare utgiftsbeslut är starkare förbudgetperiodens första år. För investeringsutgifterna noteras ett omslag frånen ökning om till en minskning om 0,5 %per år. Det bör i detta sammanhang observeras att en negativinvesteringsutveckling i första hand torde förklaras av den beräkningstekniksom används i långtidsbudgeten. året1975/76 föratses minskningen bli speciellt stor, eller , vilket bl. a.sammanhänger med de tidigareläggningar som i sysselsättnings-politiskt syfteföretagits . Utgifterna för de statliga transfereringarna väntasväxa betydligt snabbare än den statliga slutiiga efterfrågan på varor ochtjänster. Detta gäller i synnerhet periodens första år och sammanhänger bl. a.med ökningen av utvecklingsbiståndet och av transfereringarna till hushållen. Sammanfattningsvis kan man konstatera att deutgiftsbindningar som långtidsbudgeten redovisar i första hand avserinkomstöverföringar från den offentiiga sektorn till andra sektorer, dvs.sådana utgifter som har en indirekt effekt på ekonomin via dessa andrasektorers utgiftsbenägenhet. Detta förhållande accentueras om man ävenbetraktar bidragen till kommunerna som inkomstöverföringar. Däremot ärbindningarna till utgiftsökningar klart lägre i fråga om den statiiga sektornsegen efterfrågan på varor och tjänster. I löpande priser har de totala statsutgifterna ökatmed i genomsnitt inemot /691972/73. I fastapriser har ökningen varit .