prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Då överenskommelse om storleken av bidragen för åren1974 och 1975 i den del de avser driftkostnaderna är beroende av kommandeförhandlingar mellan parterna har vid sina beräkningar utgåttfrån den överenskomna ersättningen för . Avskrivningsersättningarna sompåverkas av byggnadskostnadernas förändring har beräknats efter nuvarandekostnadsläge. Utöver bidraget till sjukvårdshuvudmännen skall från anslagetutbetalas lokalhyror för sjukhusfastigheter som står kvar i statens ägo. Dessalokalhyror tas upp till oförändrat belopp, 2,5 milj. kr. Prop.1974:1 Bilaga 7 145 Styrelsenberäknar utgifterna under detta anslag till följande belopp. Drifibidrag 1 236 600 000 Avskrivningser.sättningar 82 000 000 Bidrag tillutrustning 13 000 000 Bidrag tillkostnader för markförvärv 1 000 000 Lokalhyror förvissa sjukhusfastigheter 2 500 000 Vissapensionskostnader 47 300 000 (avrundat) 1 382 000 000 Iavvaktan på resultat av förhandlingar om driftbidragens storlek tas upp samma belopp som fast ställts för 1 240 000 000 hyror m. m. enligt nytfjanderättsavtal 1 547 000 vårddagsavgift för platser vid Salberga sjukhus 1 053 000 statsbidrag till rektors- och lärarlöner 800 000 3 400 000 (avrundat) 1236 600 000 Avskrivningsersättningar (särskildadriftbidrag) är beroende av byggnadskostnadsutvecklingen och kan med hänsyntill nuvarande kostnadsläge uppskattas till 82 milj. kr. Med hänsyn till storleken avberäknade investeringar med anhtande av byggnadsbidrag enligt avtal uppskattasbehovet av medel till utrustning rill 13 milj. kr. För kostnader för markförvärv m. m.tas upp 1 mUj. För de sjukhusfastigheter, somfortfarande är i statens ägo, beräknas lokalhyror med sammanlagt 2,5 milj. kr.Beloppet skall tillgodoföras statens allmänna fastighetsfond. Enligt tihäggsavtal skallen engångsavlösning ske av statens ansvar för pensionskostnaderna för denpersonal som övergick i vid kommunernas övertagande av denpsykiatriska sjukvården till den del de avser tjänstetid hos staten.Kapitalbeloppet skall slutamor-teras . skall dockendast ränta betalas. Denna uppgår för /75 till 47, 3 milj. kr. Medelsbehovet under nästa budgetår beräknar jag ilikhet med till I 382 milj. kr. på grundval av nu gällandebidragsregler. Jag avser att i en särskild proposition redovisa resultatet avde förhandlingar som skall ske . Jaghemställer att Kungl. atttill Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. för budgetåret1974/75 anvisa ett förslagsanslag av 1 . Bidrag till anordnande av radioterapevtiska kliniker 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag 100 000 1974/75 Förslag 405 000 Från anslaget bestrids utgifter för uppförande ochutrustning av radioterapevtiska kliniker vid regionsjukhusen i ,och . Enligt av antagna riktlinjer för regionsjukvårdensutbyggande m.m. (prop. 1960:159, SU 1960:189, rskr 1960:381) skah bidrag utgåmed av kostnaderna för uppförande och utrustning av ifrågavarandekliniker. beräknar investeringarna iradioterapevtiska kliniker vid i för budgetåret 191A/15 till ca . Statsbidraget härför beräknas alltså thl ca 405 000kr. Anslaget bör tas upp med . Jag hemställer attKungl. att till Bidrag till anordnande av radioterapevtiskakliniker för budgetåret 191 A/15 anvisa ett förslagsanslag av . Förvaring ochunderhåll av viss sjukvårdsmateriel m.m. 1972/73 Utgift1973/74 Anslag 1974/75 Förslag Från anslaget bestrids kostnaderna för förvaring och underhåll avberedskapsutrustning för den civila sjukvårdens krigsorganisation. Beräknadändring 1974/75 a) för centralaförråd b)för lokalaförråd Arvoden till invente-ringsförrättare Ersättning förhandräckning,semester- och sjukvikarier Hyror, frakterm. Reparationoch underhäll m. m. av materiel Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att Kungl. att till Förvaring och underhåll av visssjukvårdsmateriel m. m. för /75 anvisa ett förslagsanslag av . Utrustning m. m. av beredskapssjukhus vid krig eller krigsfara 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag 1974/75 Förslag Reservarion 3 431 527 Från anslaget bestrids kostnaderna för ny- ochåteranskaffning av utrustning m. m. för beredskapssjukhus samt tUl vissastödfunktioner för dessa. 1 kostnaderna ingår även ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen för beredskapsplanläggning och ändringsarbeten inombyggnader planlagda för användning inom den civila krigssjukvården. 1973/74 Beräknad ändring 1974/75 Kompletterande utrustning för vissa labora- Täckande avförluster vid omsättningav utrustning förberedskap.ssjukhus Ersättningtill sjukvårdshuvudmännen för vissa planläggningskostnader Personlig.skyddsutrustningför det allmänt civilamedicinalväsendet 630 000 +1370 000 -100 000 1 000 + 799 000 +699 000 Prop.1974:1 Bilaga 7 148 Till styrelsens förfogande ställda medel för atttäcka förluster vid omsättning av utrustning för beredskapssjukhus har /70 reducerats med beräknade omsättningsinkomster. Återanskaffningsvärdetpå försåld utrustning överskrider kraftigt försäljningsvärdet på motsvarandeutrustning. Ett materielunderskott har därför uppkommit, vilket bl. a. medhänsyn till den allmänna beredskapen bör täckas. Ersättningar till sjukvårdshuvudmännen för utfördaändringsarbeten och för vissa planläggningskostnader baseras på uppgifter sominhämtats från huvudmännen. Mot bakgrund av gjorda utrednirigarangående försörjning med blod under krig fastställdes nykrigsorganisation för krigsblodcentraler som innebär en ökning av denerforderliga tappningskapaciteten. För denna organisation erfordras materielför mobila tappningsenheter. Mot bakgrund av utökadlaboratoriekapacitet vid vissa fredssjukhus samt önskan att i störreutsträckning utnyttja fredsresurserna fastställdes nykrigsorganisationsplan för mikrobiologiska laboratorier. Detta innebär vadavser utrustning bl. a. en komplettering med "tunglabora-torieutrustning", eftersom de fredstida laboratoriernas utrustningsom regel är fast inbyggd i befintliga lokaler eller av den storleksordningeneller konstruktionen att den är omöjlig att flytta. Då medel för ersättning för otidsenlig materiel ejerhåhits i tillräcklig omfattning synes det frånberedskapssynpunkt vara lämpligast att ej längre försälja materiel som har beredskapsvärde.Försäljningen av den omsättningsmogna materielen beräknas därför vara av ringaomfattning jämfört med närmast föregående budgetår. Med hänvisning till sammanstähningen beräknar jaganslaget till . Jaghemställer att Kungl. att till Utrustning m. m. av beredskapssjukhus vid krigeller krigsfara för budgetåret 191 A/15 anvisa ett reservationsanslag av . H 8.Viss krigssjukvårdsutbildning m. m. 1972/73 Utgift 1458 942 1973/74 Anslag 2 280 000 1974/75 Förslag 2 355 000 Från anslaget bestrids kostnaderna för utbildningen avpersonal som är avsedd att tjänstgöra inom den allmänt civha hälso- ochsjukvårdens krigsorganisation. Beräknadändring 1974/75 +13 000 +75 000 +225 000 +450 000 575 000 660 000 Centralakurser/konferenser i försvärs- och katastrofmedicin Efterufbildningskurseri försvars- och katastrofmedicinför läkare Utbildning avvapenfriatjänstepliktiga förvilka socialstyrelsenär utbildningsmyndighet Kurset ihälsovåtdsbered-skap för ledamöter i hälsovårdsnämnder m. fl. Bidrag tillSvenska röda korsetför utbildning av samariter Bidrag tiUSveriges kvinnligabilkårers riksförbundför utbildning av bilförare Nyttundervisningsmaterial i försvars- och katastrofmedicin Biständs- och katastrofutbildning av värnpliktiga m. fi. Summa utgifter 2 480 000 Ersättningför kostnader för bistånds- och katastrofutbild ning 200 000 Nettoutgift 2 280 000 De av anordnadecentrala kurserna/konferenserna i försvars- och katastrofmedicin beräknasfortsätta även under /75. Två veckokurser och ett flertalkortare konferenser kommer att anordnas. Styrelsen vill föreslå ändradarvodering av lärare. För /75 planerasliksom under innevarande budgetår tolv veckokurser med sammanlagt 360deltagare. Kurserna avses få ett mera differentierat innehåU förolika läkar-kategorier med hänsyn till deras skilda uppgifter inom denförsvars- och katastrofmedicinska beredskapen. Prop.1974:1 Bilaga 7 150 Det är en strävan frånsocialstyrelsens sida att den försvarsmedicinska tjänstgöringen för läkareskall fullgöras inom sådana discipliner där läkaren kan komma att verka underberedskap och krig. Tjänstgöringen avses kunna omfatta öppen vård, psykiatri, akutsjukvårdensolika discipliner, mikrobiologi och beredskapsplanering på ohka administrativanivåer. Antalet tjänstgöringsmånader beräknas till oförändrat 300. Vapenfri tjänst planeras dels iform av två å tre 23-veckors vårdbiträdeskurser med efterföljande tjänstgöringinom sjukvården, dels i form av en kurs för sjukhuskontorister, som avsestjänstgöra i expeditionstjänst vid beredskapssjukhus. Utbildningen vid ungdomsvårdsskolor planeras somhittills med två sjuveckorskurser. Viss medicinalpersonal kommer även attfullgöra vapenfri tjänst. Totalt torde ca 125 vapenfria genomgå utbildning. Liksom under /74 kan tre kurser å anordnas för ledamöter i hälsovårdsnämnder och hälsovårdsinspektörer. FrivUligorganisationernas utbildning av samariteroch bilförare beräknas bli oförändrad i förhållande till /74.Sålunda beräknas liksom under tidigare budgetår medel till den av Svenska rödakorset och kvinnliga bilkårers riksförbund bedrivna utbildningen avsamariter resp. bilförare för beredskapssjukhus. Under /73 har isamråd med biståndsutbildningsnämnden genomfört en tre månaders(500 tim.) specialutbildning av läkare och sjuksköterskor för bistånds- ochkatastroftjänst. Specialutbildningen utgör en del av en ett-årig utbildning förbistånds- och katastroftjänst, som anordnas av biståndsutbildningsnämnden. Denär utformad på sådant sätt att den även kan tjäna som underlag för läkares ochsjuksköterskors insatser inom ramen för Röda korsets. Rädda barnens ochmissionsorganens biständs-och katastrofverksamhet. Specialutbildningen beräknasfortsätta i samma omfattning under /74. Med hänsyn tiU det storautbildningsbehov som föreligger beräknar socialstyrelsenatt ytterligare en kurs bör anordnas under /75. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget till 2 . Jaghemställer att Kungl. att till Viss krigssjukvårdsutbildning m. m. förbudgetåret 191 A/15 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1974:1 Bilaga 7 151 Bidrag till pensioner för vissa provinsialläkare 1972/73 Utgift 20 703 032 1973/74 Anslag 20 700 000 1974/75 Förslag 20 700 000 Från anslaget utgår ersättning till landstingskommunerna och enligtöverenskommelse mellan staten och dessa kommuner om deras övertagande avstatens ansvar för provinsialläkarnas pensionering (prop. 1972:50, SoU 1972:17,rskr 1972:169). Överenskommelsen innebär i korthet, att berördasjukvårdshuvudmän räknat fr.o.m. tar över ansvaret förprovinsialläkarnas pensionering utom för vissa provinsialläkare som fåttbehåha pensionsrätt enligt statens allmänna pensionsreglemente. Staten ersätterhuvudmännen för deras åtaganden genom utbetalning av dels ett engångsbeloppmotsvarande pensionsskulderna, dels årliga bidrag. Engångsbeloppet har faststäUts tUl . perden 1 juh 1971 och skall fördelas på 19 annuiteter, som skall erläggas fr. o.m. Staten skall under vart och ett av åren1972-1974 erlägga ränta på engångsbeloppet med ca 4,7 milj. kr. De årliga bidragen har fastställts till 8 milj. kr. förvart och ett av och skall utbetalas med 16 mUj. den 1 juhunder vart och ett av . Medelsbehovetberäknas till följande belopp Ränta pä engångsbeloppet 4 703 032 Årligt belopp 16 000 000 (avrundat) 20 700 000 Jag beräknar i likhet med socialstyrelsenanslagsbehovet till 20,7 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. att till Bidrag till pensioner för vissaprovinsialläkare för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1974:1 Bilaga 7 152 I.Ungdomsvård m. m. Syftet med samhällets vård av barn och ungdom är attfrämja en gynnsam utveckhng och goda uppväxtförhållanden för de unga. Här ärsamhällets insatser inte minst på förskoleområdet och genom barnavårdscentralernaav stor vikt. Vid behov av individuella vårdåtgärder bör dessa i störstamöjliga utsträckning utformas i samverkan med barnet och dess föräldrar ochinsättas i barnets eller familjens närmiljö. Vid sidan av de kommunalabarnavårdsnämnderna och den kommunala socialvården i övrigt harfamiljerådgivningen, den psykiska barna- och ungdomsvården samt de psykiatriskabarn- och ungdomsklinikerna viktiga uppgifter på området. Skolmyndigheternas ochskolans sätt att fungera är vidare av största betydelse för att främja engynnsam utveckling för barn och ungdom. Det är här angeläget att skolan har ettgott samarbete med föräldraföreningar och ungdomarnas egna organisationer. Maj:t har i cirkulär till berörda organ ocksåunderstrukit betydelsen av ett intensifierat samarbete mellan ,skola och polis. Maj:t uppdrog åt samtliga länsstyrelser atttill inkomma med redovisning av förhållandena i länetbeträffande detta samarbete. En sammanställning av länsstyrelsernasredovisning visar att samarbetsorgan fanns inrättade i ca två tredjedelar avlandets kommuner. De kommuner som saknade samarbetsorgan var nästan uteslutandemindre kommuner. 1 flera av dessa förekom dock ett informellt samarbete. Enpreliminär bedömning tyder på att efter kommunsammanläggningarna den 1 januarii år samarbetsorgan kommer att vara inrättade i praktiskt taget alla kommuner.Antalet förtroendevalda hksom företrädare för fritidssektorn isamarbetsorganen har ökat avsevärt. Samarbetsorganen har bl. a. behandlatfrågor rörande fritidsaktiviteter för barn och ungdom samt frågor om mellanöl,sniffning och narkotika. har i samarbete med företrädare förskolöverstyrelsen och rikspohsstyrelsen planlagt och genomfört vissa regionalakotiferenser rörande samarbetet. Även vissa länsstyrelser har anordnatkonferenser. Erfarenheterna från dessa konferenser har varit goda. En särskildarbetsgrupp har tihsatts av brottsförebyggande rådet för att följasamarbetsorganens fortsatta verksamhet. En annan arbetsgrupp som tillsatts ayrådet har till uppgift att utveckla den brottsförebyggande verksamheten blandbarn och ungdom i skolåldern. En intensifierad fritidsverksamhet för barn har bedömtssom angelägen. fick i uppdrag av Kungl. Maj:t att isamråd med bl. a. , barnstugeutredning och utarbeta förslag till riktlinjer för försöksverksamhet på dettaområde. Efter förslag av bl. a. har ca 10 milj. kr. anvisatsfrån allmänna arvsfonden tillförsöksverksamhet med fritidsaktiviteter för barn, företrädesvis i åldrarna7 12 är. 1974:1 Bilaga 7 153 beviljatsför ca 150 olika projekt, varav ca 110 har olika organisationer som huvudman.Försöken har utvidgats att även omfatta nya former av sommarkoloni- ochlägerverksamhet samt annan ferieverksamhet m. m. För att bl. a. underlätta förinvandrarbarnen att lära sig svenska och få kontakt med svenska barn har frånallmänna arvsfonden även anvisats ca 1,1 milj. kr. till försök med olika formerav förskoleverksamhet för invandrarbarn. 1 arbetet med att skapa en mer barn- och ungdomsvänligmiljö bl. a. i bostadsområdena är det vidare av stor betydelse med aktivmedverkan från företrädare för olika sociala verksamhetsgrenar liksom från ungdomsorganisationeroch de boende själva. Även insatser från lekmiljöråd ochförsöksverksamhet inom förskolan och inom skolans område är angelägna åtgärderför att förbättra miljön för barn och ungdom. Efter förslag från regeringen omvissa ekonomisk-politiska åtgärder har 30 milj. kr. anvisats för tillupprustning av bl. a. lekplatser och skolgårdar. Ett betydande utveckhngsarbete pågår inom olika delarav barna- och ungdomsvården. har i uppdrag bl. a. attkartlägga de nuvarande formerna för och omfattningen av fosterbarnsverksamheteni landet. Utredningen kommer att avlämna sitt betänkande. Utredningenhar genomfört två enkätundersökningar avseende kommunernas fosterbarnsvård, enintervjuundersökning med fosterföräldrar samt en undersökning rörandebarnhemsvården. Vid genomförandet av kommunundersökningarna varantalet vårdade barn och ungdomar i enskilt hem och på institution ca 25 000.Omkring 17 000 barn vistades i fosterhem, ca 3 500 i enskilda hem i övrigt, ca1 700 på barnhem och ca 700 på ungdomsvårdsskola (vård inom skola). 1 lägenheteller utskrivningsavdelning vistades ca 400 ungdomar, som utplacerats avungdomsvårdsskola. Dessutom vistades ca 600 på inackorderingshem samt ca 800på annan institution eUer i vissa fah för utbildning på internatskola,folkhögskola etc. Undersökningarna visar att av de församhällsvärd omhändertagna barnen och ungdomarna placerats i enskilda hem ochungefär i någon form av institution. Arbetsgruppen rörande försöksverksamhet inom barna- ochungdomsvården (AFBU) har medverkat vid startandet av olika försöksprojekt. Bl.a. har arbetsgruppen tillsammans med tagit initiativ tillförsöksverksamhet med placering i föräldrahemmet av ungdomar, som är inskrivnavid ungdomsvårdsskola. På förslag av arbetsgruppen har medel anvisats till eneftervårdsundersökning av elever som vårdats på . Arbetsgruppenhar vidare efter samråd med fosterbarnsutredningen initierat försöksverksamhetmed fosterföräldrautbildning i fyra kommuner. Dessa försök sker i samarbete medarbetsmarknadsstyrelsen och . Barnavårdsmannainstitutionen har i sin hittillsvarandeutformning avskaffats fr. o. m. . Den obligatoriska tillsynenav barn 1974:1 Bilaga 7 154 utomäktenskapet har därmed upphört. Behovet av stöd och hjälp till vårdnadshavareskall i fortsättningen tillgodoses av barnavårdsnämnden. Vårdnadshavare somönskar bistånd vid utövande av vårdnaden kan på begäran få en person utsedd avnämnden att läjnna sådant bistånd. Denne person kallas då barnavårdsman. Vid ungdomsvårdsskolorna skolhem eher yrkesskolor ges vård, fostran och utbildning åt barn och ungdomar som på grund av socialastörningar bedöms vara i behov av den behandling som kan ges vid dessa skolor.De vid skolorna intagna har antingen skrivits in som elever eller tagits in förutredning eller observation. Vid skolhemmen, som är avsedda för skolpliktigaelever, ges grundskoleutbildning. Vid yrkesskolorna ges huvudsakligenarbetsträning samt förberedande yrkesutbildning. har alltmer börjat tillämpanärhetsprincipen vid placering av ungdomar på skolorna. Försöksverksamhet medfrivillig vård samt vård av pojkar och flickor på samma skola pågår vid någrainstitutioner. skall enligt sina direktivförutsättningslöst pröva frågan om huvudmannaskapet för ungdomsvårdsskolorna.Den granskning av skolornas funktion och ställning som sker inom utredningenavser bl. a. en analys av förutsättningarna attåstadkomma en nära anknytning till den psykiska barna- och ungdomsvården samtdet allmänna skolväsendets resurser. Vid ungdomsvårdsskolorna pågår sedan några år tillbakaen omfattande försöksverksamhet med syfte att förbättra behandlingsmetoderna.Förutom de tidigare nämnda försöken pågår vid Hammargården och Bärby försök medbi. a. ökat personligt stöd till eleverna i samband med placering av elevernautom skola. Vid Fagared har intensiv social träning före utplaceringen aveleverna påbörjats vid en avdelning. Vidare pågår vid Johannisbergförsöksverksamhet med förlängd yrkesutbildning. Viss försöksverksamhet med personalutbildning och ökadsamverkan mellan olika personalkategorier pågår vid den förutvarandeutskrivningsavdelningen Örestrand i . Denna verksamhet syftar bl. a.till ökad samverkan mellan företrädare för ungdomsvårdsskolor, primärkommuneroch landsting i en region. Många elever vid ungdomsvårdsskolorna har av olika skälen ofullständig utbildning. För en sjundedel av nytillkomna elever vidungdomsvårdsskolorna har skolproblem uppgivits som en av orsakernatill intagningen. Det är därför angeläget att eleverna vid skolorna kanerbjudas en individualiserad undervisning. Försöksverksamheten med olikaåtgärder för att förbättra undervisningen och möjligheterna till arbetsträningoch arbetsprövning främst vid yrkesskolorna har enligt varitpositiva. 1 det följande föreslås ökade medel för en utbyggnad av dennaverksamhet. Det har varit en medveten strävanatt inom hela ungdomsvårdsskolesektorn bygga ut den öppna vården utanförskolorna och att åstadkomma en ökad samordning mellan skolornas och kommunernasverksamhet. är antalet elever i den öppna vården Prop.1974:1 Bilaga 7 155 störreän elevantalet inom skolorna. Den i vård inom skola harminskat medan motsatsen gäller vid vård utom skola. F. n. finns tioutskrivningsavdelningar. 1 genomsnitt 900 elever beräknas komma att vårdas utomskola under /75. Antalet ungdomsvårdsskolor utgör f. n. 20, varav 14 förmanliga och 6 för kvinnhga elever. Antalet aktuella elevplatser är ca 680.Utvecklingen av elevantalet och vårdtiderna framgår av föhande sammanställning. Antal placeringar för vård utom skola Vårdtidens längd i genomsnitt för elever som resp. år utskrivits Hela vårdtiden, antal dagar a) vårdtid inom skola b) vårdtid utom skola Intagningar på grund av narkotikamissbruk är avbetydande omfattning. Hos närmare en tredjedel av de nyintagnapojkarna och hos närmare två tredjedelar av flickorna har sådant missbrukangetts som en av orsakerna till intagningen. Alkoholmissbruk somintagningsorsak har angetts till för både pojkar och flickor. Utbyggnaden av den öppna vården har medfört attungdomsvårdsskoleorganisationen har kunnat minskas . Dennuvarande beläggningssituationen gör det möjligt att minska antalet skolor meden. Möjligheterna prövas f. n. att överföra den nuvarande verksamheten vidHornö yrkesskola för flickor till andra skolor och att i stället använda Hornösom kursgård eller för annat ändamål inom vårdsektorn. Beräknad ändring 1974/75 527 1/2 45 1/2 + 1 504 000 (130 000) (+ 5 000) Övriga utgifter för den a) inventarier m. m. (779 000) (+ 22 000) (198 000) (+ 62 000) (6 602 000) (+ 192 000) Sjukvård m. m. åt elever ning m. m. (579 000) (+ 28 000) undervisning m. m. vakare m. m. (ca 900 elever) Placeringar i enskilda hem (ca 450 elever) stalter m. m. (ca 300 elever) + 1 080 000 (ca 25 elever) (ca 20 elever) lOGT-NTO m. m. i samarbete med sjuk- Kurser, konferenser. kontaktverksamhet m. m. för föräldrar (enskilda hem) och övervakare + 4 261 000 Prop.1974:1 Bilaga 7 157 Löne- och prisomräkning + 4 481 035kr., varav . avser höjning av lönekostnadspålägget från . O-alternativet, som innebär enminskning av anslaget med , skulle medföra att 60 vårdartjänsterdras in. Vidare indras 2 tjänster som folkskollärare samt medel till 5arvodesanställda studierektorer och 5 1/2 tjänster för ny avdelning vid Folåsaskolhem. Övriga kostnader minskas med . En minskning av anslagetskulle bl. a. resultera i att det pågående mycket angelägna utvecklingsarbetetstoppas. Vidare skulle man få återgå till en ökad inlåsning av elevernanattetid på specialavdelningarna. består personalenvid utskrivningsavdelningarna av en föreståndare/tillsynsman, en bitr. husmorsamt två vårdare. Som ett led i strävandena ati åstadkomma mer flexiblaarbetsåligganden för olika personalkategorier föreslås att personalen vid enutskrivningsavdelning framledes skall bestå av en föreståndare/tillsynsman samttre vårdare. håller f. n. påatt bygga reningsverk vid tio skolor. Enligt åtgår förskötseln och kontrollen av dessa uppskattningsvis ochreningsverk. Medel motsvarande fem tjänster som förman i Igr A 14 föreslås (+240 000 kr. Psykologtjänster bör efter handinrättas vid samtliga ungdomsvårdsskolor. En tjänst som psykolog föreslås vidForsane yrkesskola (+ . Vid Ryagårdens yrkesskola finnstjänst som psykolog. Skolans funktion som specialskola samt dess storlek kräveräven en tjänst som bitr. För att i någon mån avhjälpa behovet avpsykologisk expertis vid de skolor som helt saknar eher har stort behov avytterligare psykologisk expertis krävs dessutom medel för konsulterandepsykolog (+ . Det är angeläget att samtliga ungdomsvårdsskolorfår fritidsassistenter eller vårdare/fritidsledare för att i ökad utsträckningåstadkomma en aktiv och meningsfullfritid för eleverna. Därför föreslås en tjänst som fritidsassistent vid samt en fiänst som vårdare/fritidsledare vid skolhem. (+ .) finns vid Lövstaskolhem en ny teknikverkstad. Som lärare erfordras en utbildningsassistent (+73 000 kr.