prop · FX0339 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:t måtte anhålla omförslag till obligatorisk auktorisation av bevakningsföretag. Näringsutskolleth'änvisade i sitt betänkande (1972: 20) över motionen till att reglerna ombevakningsföretag var föremål för behandling av den tidigare nämndaarbetsgruppen och hemställde därför alt måtte avslå motionen. Dennahemställan bifölls av . Vid1973 års riksdag aktualiserades ånyo frågor om bevakningsföretag genom enmotion (1973: 218) i vilken motionärerna hemställde att hos Kungl.Maj:t måtte anhåUa om en genomgripande översyn under parlamentarisk medverkanav de privata bevakningsförelagens ställning och funktioner. I motionen redogörs för bestämmelsemaom auktorisation av bevakningsföretag och för branschens struktur, varvid bl.a. lämnas närmare uppgifter om några större bevakningsförelag. Vidare erinrasom tidigare riksdagsbehandling av frågor rörande bevakningsförelagen. Ianledning av beslut i ärendet menar motionärerna att det kanifrågasättas om inle de privata bevakningsföretagens ställning och funktioner.motiverar betydligt radikalare åtgärder än t. o. m. en obligatorisk auktorisation.Motionärerna fäster därvid uppmärksamheten på de integritetsproblem somuppkommer vid utnyttjande av modern bevakningsappara-lur. De finner detotillfredsställande att utbildning för bevakningsverksamhet sker i privat regioch anför betänkligheter mot en sammankoppling av tUlverkning, utveckling ochförsäljning av olika tekniska hjälpmedel för bevakningsuppgifler å ena sidanoch bevakningsverksamhel i vilken sådana hjälpmedel utnyttjas å andra sidan.Den starka privata maktkoncentrationen inom branschen befaras kunna skapaproblem som inle ulan vidare låter sig lösas genom nya bestämmelser om sam- . 1974: 39 30 häUeligkontroU och insyn. Motionärerna framför tanken all halvstatliga ellerhalvkommunala bolag skulle vara en lämpligare företagsform än de helprivalaförelag som dominerar branschen. Den av bUdadearbetsgruppen har enligl motionärernas uppfattning inle fåll tillräckligtomfattande direktiv för en önskvärd genomgripande belysning av de privatabevakningsföretagens ställning och uppgifter. Näringsulskolteluttalade i sitt betänkande (1973: 24) över motionen bl. a. följande. "nu föreliggande motionen, som har väckts i vetskap om arbetsgruppenspågående överväganden, uttalas att de privata bevakningsföretagens ställningoch funktioner kan tänkas motivera även mera vittgående åtgärder än införandeav obligatorisk auktorisation. Utskottet delar motionärernas uppfattning attbevakningsverksamheten i privata företags regi påkaUar ökad uppmärksamhet från samhäUetssida. Förslaget om obligatorisk auktorisation, kombinerad med tillsyn och direktiv-givninggenom försorg, förefaller med hänsyn därtUl betydelsefullt.Utskottet utgår från att förslagel blir prövat i positiv anda. I avvaktan påatt slutlig ställning las till frågan om obligatorisk auktorisation avbevakningsföretag en reform som torde förutsätta micdverkan anser sig utskottet inte böra föreslå andra ål-gärder med avseende på dessaföretag." Medhänvisning till del anförda hemställde utskottet att skulle avslåmotionen. beslutade i enlighet med belänkandet. 7 Remissyttranden över arbetsgruppens förslag Promemoriansförslag om en obligatorisk auktorisation av bevakningsföretag tillstyrks iprincip av remissinstanserna. Länsstyrelseni understryker alt det enligt polisinstruktionen 'är polisensuppgift alt upprätthålla allmän ordning och säkerhet och framhållerbevakningsföretagens rent kompletterande roll n'år del gäller ordning ochbevakning. I den nya lagstiftningen bör enligl mening markerasall bevakningsförelag bör auktoriseras endast för alt fullgörabevakningsuppgifter som på grund av sin art skäligen inte bör ankomma påpolisen all ombesörja. Liknande synpunkter anförs av bl. a. iMalmöhus län. NOframhåller alt varje form av auktorisation, offentlig eller privat, i principär en konkurrensbegränsning som medför risk för skadeverkningar i denpraktiska tUlämpningen. NO har också tidigare i olika sammanhang ställt sigavvisande till auklorisalionssyslem som inte kunnat motiveras med starka allmännaintressen, främst olika säkerhetssynpunkter. som NO konstaterar allhan i förevarande fall inte vill motsätta sig förslaget betonar han emellertidatt det alltid när fråga uppkommer om elt auktorisalionssystem frånkonkurrenssynpunkt är väsentligt att kompetensen hos den sökande är avgörandeför auktorisationen och inle behovet av ytterligare företag eller anställda ien Prop.1974: 39 31 Liknande synpunkter anförs av bl. a. SAF:sallmänna grupp. Industrins försvarsbyrå och Vaktbolaget . Vad gäller auklorisationslvångets omfattning tillstyrkerbl. a. länspo-liscliefsföreningen att undantag skall görasför bevakningsverksamhet som bedrivs i ringa omfattning. RPS anser däremot attauktorisationsmyndigheten bör ges möjlighet att förhindra att olämpligapersoner driver bevakningsverksamhet i enmansföretag eller samverkande enmansföretag.Länsstyrelsen i ifrågasätter om inle ett undanlag för mindreförelag kommer all ge upphov till praktiska svårigheter. PoUsstyrdsen iMölndal framför liknande synpunkter och anser för sin del alt kravet påobligatorisk auktorisation bör gälla även för "enmansföretag" som vUlombesörja bevakning åt annan. Elt flertal remissinstanser, bl. NO, TCO, SAF:sallmänna grupp. Svenska brandförsvarsföreningen.Svenska försäkringsbolags riksförbund, samt allabevakningsförelag som avgett remissyttranden, anser att den nya lagen intebara bör omfatta enskilda bevakningsföretag utan samtliga företag som driversådan verksamhet som det här är fråga om vare sig de är enskilda, statligaeller kommunala. NO påpekar i detta sammanhang att olika förelagstyper, oberoendeav ägarförhållanden, givetvis bör beredas lika villkor i fråga om konkurrensgenom all vara underkastade samma regler. Vad särskilt gäUer konkurrensenmellan ABAB och de enskilda bevakningsföretagen erinrar NO vidare om altstatsmakterna vid åtskilliga tillfällen betonat betydelsen av att konkurrensenmellan statliga och privata förelag sker under likartade förutsättningar. TCObetonar att en enhetlig ordning för hela branschen har sill värde eftersom denkommer all underlätta personalens möjligheter all byta anställning. och har tagit upp frågan om s. k. teknisk bevakning.Därmed avses bevakning med hjälp av särskilt installerade tekniska hjälpmedel.Förelag som sysslar med sådan verksamhet har enligl de båda remissinstansernaerhållit auktorisation enligt nu gällande bestämmelser och utnyttjat dettaförhållande i reklamsyfte som en kvalitetsstämpel i samband med sinförsäljning av teknisk apparatur för bevakning, i första hand inbrollslarmanläggningar.Brandförsvarsföreningen föreslår i anledning härav att auktorisationenutsträcks att gälla ett förelags hela bevakningsverksamhel vare sig dennautförs av väktare eller med hjälp av tekniska anordningar. I sistnämnda fallskulle det dock för auktorisation vara erforderligt med endast personalkontrolli den mån del är möjligt alt med rimlig grad av säkerhet avskilja den tekniskabevakningsverksamheten. Förslaget all RPS skall besluta om auktorisationtillstyrks bl. a. av SAF:s aUmänna grupp och . TCO har i och för sig inle någol alt erinra molförslaget i denna del men Prop.1974: 39 32 framhållerönskvärdheten av all nämnda befogenheter utövas av särskilda organ inom resp.myndighet och att berörda fackliga organisationer blir representerade i dessaorgan. Industrins försvarsbyrå som tidigare förordat att skallvara auklorisationsmyndighet, har hite någol att invända mol att RPS blir auktorisalionsmyndighetunder fömtsättning all RPS har tillräckliga resurser för att handlägga dessafrågor. Samtliga hörda länsstyrelser samt bl. a. länspolischefsföreningen och Polismästarföreningenanser inte att det i promemorian anförts tillräckligt bärande skäl för förslagelall låta RPS i stället för länsstyrelserna vara auklorisationsmyndighet ochmotsätter sig därför att det genomförs. PoUsstyrdsen i , som ävenmotsätter sig förslagel, konstaterar i likhet med poHsmäslareföreningen, attdet är angeläget alt RPS, vars verksamhetsområde har utökats på ett sätt sominte var förutsett vid dess tUlkomst, inte ytterligare vidgar sittkompetensområde. Po-lismyndighetsuppgifler bör över huvud laget inle anförtros RPS.Polisstyrelsen hänvisar i detta sammanhang tUl den tidigare aktuella frågan huruvidaRPS skulle vara passmyndighet. I detta ärende uttalades nämligen som skäl fören annan lösning att RPS inle borde handlägga polismyndighetsärenden ochframför aUt då inte i första instans. Ianslutning tUl promemorians förslag att tUlsynen över bevakningsföretag skallbesörjas av RPS, har bl. a. dé hörda länsstyrelserna, som motsätter sigförslaget att RPS skall vara auktorisalionsmyndighet, hävdat att ifrågavarandekontroU även i fortsättaingen bör utövas av de regionala myndigheterna. Industrinsförsvarsbyrå anser i likhet med bl. ochSvenska försäkringsbolags riksförbund att den föreslagna intervallen förkontroller, eller däromkring, är för kort och alt hithörande bestämmelsedärför bör ändras så alt det klart anges alt ifrågavarande kontroll skall skemed längre intervaller. anser i likhet med bl. a.polisstyrelsen i alt en kontroll bör vara tillräckligmedan Industrins försvarsbyrå i likhet med bl. a. anger som en lämplig tidsintervall. RPSframhåller, alt det från kontroUsynpunkt är önskvärt att vaktbolagenförfattningsenligt åläggs alt tUl den myndighet som godkänt någon föranställning i bevakningsförelag meddela när vederbörande avgår eller på annatsätt skiljs från sin tjänst eller när det i övrigt kommer fram omständighetersom kan ha betydelse vid bedömningen om godkännandet skall återkallas. Ianslutning till promemorians förslag angående vUken som måste godkännas för anstäUningi auktoriserat bevakningsföretag saml vad prövningen i sådant fall skallomfatta uttalar RPS all det åtminstone beträffande de större vaktbolagen, därledningen som regel handhas av en styrelse och en verkställande direktör, fåranses vara motiverat, att även Prop.1974: 39 33 styrelsemedlemmarna skall kontrolleras i sammautsträckning som övrig personal. SAF:s allmänna grupp anser i likhet med bl. a.hörda bevakningsföretag att någon kalegoriklyvning inle kan ske mellan olikakategorier anställda utan att samma höga krav bör ställas på samtliga anställdai ett bevakningsföretag. ABAB anser i likhet med bl. a. KF och att del aldrig bör kunna komma ifråga att anlita någon som inleprövats åtminstone med avseende på laglydnad. Några remissinstanser, bl. a. RPS, iMalmöhus län, polisstyrelsen i och i och , tar även upp frågan angående prövningen av vederbörandes lämplighet föranställning i bevakningsförelag. Därvid uttalas allmänt den uppfattningen alldenna prövning i första hand bör ankomma på det företag som anställer en personmen all prövningsmyndighelen sedan bör få tillgång till materialet från sådanareferensundersökningar. Promemorians förslag angående tillvägagångssättet vidpersonalprövningen har kommenterats av elt tiotal remissinstanser. RPSframhåller att en inle önskvärd följd av del framlagda förslaget blir att olikabestämmelser kommer all gälla för ABAB och övriga bevakningsförelag, såvittavser underlaget för en bedömning av de anställdas lämplighet. ABAB, som harbehörighet att företaga personalkontroll, har tillgång tUl uppgifter angåendeendast vissa brott medan länsstyrelsema som handhar prövningen före anställningi enskilt bevakningsföretag har tillgång till fullständigapolisregisterutdrag. i anser i likhet medbl. a. polisstyrelsen i och polismästarföreningen att godkännande avväktare alllid skall vara tidsbegränsade. Som lämplig gUtighetstid för sådantgodkännande anges en period . Vaktbolaget ifrågasätter i likhet med ominte RPS bör ha hand om personalkontrollen för att man därigenom skall vinnatid. Nämnda vaktbolag anser i likhet med bl. a. att det är angelägetatt nå en ordning som innebär att prövningen av personal skall slutföras och att förlängning av får ske endast undantagsvis. Promemorians förslag om skydd och befogenheter för väktaretillstyrks av bl. a. i , polismästarföreningenoch . Securhas hälsar förslaget med stortillfredsställelse men betonar att möjlighet även i fortsättningen måstefinnas att ge väktare ordningsvaktsförordnande. ABAB anser all del föreslagnaskyddet för väktare även bör gälla för hos ABAB anställda väktare.Länsstyrelsen i anser, utan att närmare precisera sin ståndpunkt,promemorieförslaget inte vara tillräckligt underbyggt. Promemorians förslag om uniformering, beväpning ochutbildning har berörts i ett flertal remissyttranden. 3 1974.1 saml Nr 38 1974: 39 34 finnerdel lämpligt alt RPS får utfärda föreskrifter angående uniformering ochbeväpning av väktare. Enligt mening bör man emellertid inlesträva efter alt nå fram till en enhetlig uniformering av väktare i samtligabevakningsförelag utan i första hand bör anvisningarna syfta lUl all förväxlingmed annan personal, exempelvis polispersonal inle sker. ABAB understrykerbehovet av regler på detta område som förhindrar en förväxling mellanpolispersonal och väktare. Promemoriansförslag angående utbildningen av väktare betecknas av bl. och Vaktbolaget som alltförskissartade. Samtliga remissinstanser som yttrar sig i denna fråga framhåller f.ö. den stora betydelsen av alt en ordentiig utbildning av väktare kommer tillstånd. TCO betonar ati en fullgod utbildning är nödvändig bl. a. med hänsyntill väktarnas egen säkerhet och förmåga alt ulföra sina arbetsuppgifter samlför att företagen skall kunna tillgodose de krav kunderna har rätt att ställa.Den nuvarande utbildningen av ordningsvakter på 16 limmar anser TCO klartotillräcklig. SAF:s allmänna grupp och Vaktbolaget har till sina yttrandenfogat elt förslag till utbUdning av väktare, som omfattar en undervisningstidpå 1 000 limmar. Promemoriansförslag alt RPS skall utforma närmare föreskrifter för utbildningen möts inteav någon allvarligare kritik men från sida framhålls, alt väktarnasuppgift i största utsträckning består i att utföra induslribevakning, där debrandförebyggande och allmänna ordningsmomenten är av vital betydelse. Securitasanser därför att reglerna om utbildning bör få en utformning som innebär attalla berörda parter gemensamt kan utarbeta en detaljerad utbildningsplan.Liknande synpunkter framförs av bl. Transportarbetareförbundetfinner det lämpUgt och ändamålsenligt all RPS utfärdar föreskrifter om ut-bildnhigenmen hävdar all delta arbete bör ske i intimt samarbete med förbundet.Administrationen och ansvaret för utbildningen bör enligl förbundet föras överfrån de enskilda företagen till samhället. LO anser all ansvaret förutbildningen skall ligga hos RPS men alt utbildningens utformning och innehållbör fastställas efter samråd med arbetsmarknadens parter. Dethar efter hand visat sig att det finns ett behov av att på skUda platser och iolika sammanhang kunna komplettera del allmänna skydd som samhällettillhandahåller genom bl. a. polis- och brandmyndigheternas verksamhet med ensärskilt anordnad bevakning. I huvudsak rör det sig här om elt skyddsbehov somhar sin grund i något speciellt förhållande t. ex. den aktuella byggnadenseller platsens karaktär och läge, den där bedrivna verksamhetens inriktning ochomfattning eller andra liknande faktorer, som gör alt behovet av en fortlöpandekontroll och 1974: 39 35 bevakningblir mera framträdande. Det råder inte någon tvekan om att ansvaret ochkostnaderna för en sådan extra bevakning i princip bör åvUa den som äger del objekteller driver den verksamhet som del är fråga om. har behovet av särskildbevakning tUlgodosetts genom att exempelvis ett företag anställt särskildpersonal för dessa uppgifter. Utvecklingen har emellertid i allt störreutsträckning gått mol en ordning som innebär all den som har behov av särskildbevakning blir kund hos ett företag som bildals enkom för all ulförabevakningsuppdrag av skUda slag. Den omständigheten alt polisväsendet under enföljd av år tillförts ökade personella resurser och enligt statsmakternas nyligenfattade beslut även under närmast följande år kommer att få elt relativt stortantal nya tjänster torde inte påverka nu aktueUa förhållanden. Det finnsdärför anledning räkna med att behovet av sådan särskild bevakning som del härär fråga om inle kommer all avta ulan kan väntas öka i framliden. Detär därför av väsentligt intresse att denna verksamhet kan kontrolleras och attden sker under betryggande former. Den som anlitar ett bevakningsföretag börsålunda få en viss garanti för all förelaget på ett seriöst sätt kan fullgörasitt uppdrag och att dess personal uppfyller vissa krav bl. a. med avseende påpålitlighet och laglydnad. Det är även av stor betydelse att samhället har insyni och kontroll över bevakningsföretagen för att kunna hindra uppkomstenav eller utvecklingen mol någol som närmast kan uppfattas som privatapoliskårer eller bevakningskårer. Bevakningsföretaghar nu enligl en kungörelse möjlighet all erhålla auktorisation. promemoria som upprättats av en arbetsgrupp, bestående av företrädare förjustitiedepartementet, () och försvarsstaben, föreslåsobligatorisk auktorisation som villkor för alt elt företag skall få bedriva bevakningsverksamhel.Försla-det gäller enskilda företag. Arbetsgruppens överväganden har inte omfattatfrågan om Allmänna bevaknings AB (ABAB) eller andra statliga dier kommunala bevakningsföretagskall behöva särskild auktorisation. Däremot undantas enligt förslagel bevakningsverksamhelsom bedrivs i mindre omfattning. Remissinstansernaär genomgående positiva till förslaget om en obligatorisk auktorisation.Däremot råder det delade meningar om auklori-sationskravels omfattning. NOpekar på de olikheter i fråga om förutsättningarna för konkurrens som syneskomma alt föreligga mellan ABAB och övriga bevakningsförelag, om arbetsgruppensförslag genomförs, och framhåller därvid att olika företagstyper oberoende avägareförhållanden givelvis i möjligaste mån bör beredas lika villkor i konkurrensengenom alt vara underkastade samma regler. Vidare erinrar NO om attstatsmakterna vid åtskiUiga tiUfällen framhållit alt del är en viktig principatt konkurrensen mellan statliga och privata företag sker under likartade föratsättningar(bl. a. i prop. 1969: 121 s. 32). Andra remissinstanser har anfört liknandesynpunkter. Prop.1974: 39 36 Arbelsgrappensförslag att bevalcningsverksamhet som bedrivs i mindre omfattoing skall varaundantagen från auklorisationskravel har även mött en del kritik. Fleraremissinstanser ifrågasätter sålunda om det inte kan uppslå praktiskasvårigheter, om man undantar mindre förelag. RPS förordar en reglering som möjligt alt förhindra att olämpliga personer bedriver bevakningsverksamheli enmansföretag eller samverkande enmansföretag. Denutveckling som ägt rum på detta område liksom verksamhetensallmänna karaktär visar enligt min mening alt det finns elt klart behov av enförbättrad samhäUelig kontroll över bevakningsförelagen och deras verksamhet.I likhet med arbelsgrappen och remissinstanserna anser jag all detta behov iförsta hand bör tiUgodoses genom en reform som innebär att en särskild auktorisationblir en ovillkorlig förutsättning för en yrkesmässig verksamhet på dettaområde. Vilka regler som krävs för att skydda enskildas integritet vidbevakning med tekniska hjälpmedel övervägs inom på gmndvalav inlegritetsskyddskommitténs (Ju 1967: 62) betänkande. Bådeprincipiella och praktiska skäl talar för att man bör ha en likartad regleringav bevakningsföretagens verksamhet oavsett ägareförhåUanden. Självfallet bör ABAB,vars bolagsordnmg godkänts av Kungl. Maj:t, få fortsätta all driva sinverksamhet utan ny auktorisation. Förutsättningen för verksamheten bör däremoti övrigt vara densamma för samtliga självständiga företag som är verksamma idenna bransch oavsett ägareförhållanden. Detta innebär bl. a. att ABAB anses hafått auktorisation och i övrigt förs in under den nya ordningen. Det avarbetsgruppen förordade undantaget för bevakningsverksamhel som bedrivs imindre omfattning kan få till följd att personer som är klart olämpliga för bevakningsverksamhetbUda enmansföretag och eventuellt genom olika former av samverkan kringgår auklorisationskravel.En sådan utveckling bör förhindras. DärtiU kommer, som en remissinstans, påpekat,alt en sådan kvantitativ undantagsregel lätt ger upphov tUl svåragränsdragningsproblem. Enligt min mening bör därför auktorisation krävas förvarje fysisk eller juridisk person som yrkesmässigt utför viss bevakningsuppgiflål annan. Vadsärskilt gäller enskUda personers verksamhet på delta område så kan detnaturligtvis inte komma i fråga att kräva auktorisation i samtliga fall dånågon åtar sig att mol ersättning utföra en bevakningsuppgift för annansräkning. Jag tänker här bl. a. på sådana bevaknings- eller tillsynsuppdrag somnågon utför under t. ex. en fastighetsägares eller rörelseidkares tUlfälliga bortvaro.Del avgörande kriteriet för gränsdrag-nhigen blir här om verksamheten kanbetecknas som "yrkesmässig". I den mån det därvid är fråga om någonsom utför bevakningsuppgifter vid sidan av annat arbete eller annan sysselsättningtorde denna förut- 1974: 39 37 sättningendast kunna anses infriad i fall då det rör sig om verksamhet av en ickeobetydlig omfattning. Frågorsom rör förordnanden av ordningsvakter och föreskrifter om deras verksamhet,uniformering och utbildning bör inle tas upp i detta sammanhang. Jag avser altinom kort begära Kungl. Maj:ts bemyndigande all tillkalla en särskildutredning för översyn av dessa frågor. Arbetsgruppenkonstaterar att det vid tUlämpningen av nu gällande kungörelse ibland harifrågasatts om dess bestämmelser är tillämpliga på förelag som enbart sysslarmed butikskonlroll. I praxis synes man därvid genomgående ha intagit denståndpunkten all auktorisation kan meddelas även för sådana företag. Enligtpromemorian är denna ordning ändamålsenlig. Det föreslås därför alt kravet påobligatorisk auktorisation också skall gälla för företag vilka enbart sysslarmed bevakning i form av butikskontroll. Föregen del anser jag del angeläget att den reform som det här är fråga om kommeralt omfatta alla former av bevakning och övervakning som någon iprivaträttslig ordning yrkesmässigt ålar sig att ulföra åt annan. Jag delardärför uppfattningen alt även sådana förelag som uteslutande sysslar med butikskonlrollskall vara skyldiga att söka auktorisation. Medanledning av påpekanden under remissbehandlingen vill jag framhålla, att detföreslagna auklorisationskravel bör omfatta även sådana företag somuteslutande eller delvis ägnar sig ål bevakning med hjälp av särskild tekniskapparatur. Det avgörande kriteriet i delta sammanhang bör sålunda vara omåtagandet innefattar en "bevakningsuppgifl". Av detta följer å andrasidan all ett förelag som uteslutande ägnar sig åt försäljning eller mslallalionav sådan teknisk apparatur som det här är fråga om inle bör kunna vinna auktorisation.Den bedömning och prövning som blir aktuell i ett ärende om auktorisation tar iförsta hand sikte på i vad mån ett företag med hänsyn till dess organisation, personalförhåUandeeller andra liknande omständigheter lämpligen bör anförtros all vara verksamtpå detta område. Även om det i detta sammanhang ibland kan finnas anledningatt ägna viss uppmärksamhet åt de hjälpmedel av skilda slag som används iverksamheten, skulle det enligt min mening vara helt väsensfrämmande all åläggaauktorisationsmyndigheten att göra en självständig och mera omfattande tekniskkontroll eller utvärdering av sådana tekniska hjälpmedels beskaffenhet ochlämplighet med avseende på kvalitet, effektivitet m. m. I anslutning härtUlvill jag även framhåUa all del skulle vara vilseledande, om ett auktoriseratbevakningsföretag vid marknadsföringen av larmanordningar eller andra liknandetekniska hjälpmedel ger sken av att den bevUjade auktorisationen även omfattardenna försäijningsverksamhet eller därvid 4 1974.1 saml Nr 39 1974: 39 38 Sådana försäljningsmeloder torde kunna förbjudas enligt lagen (1970:412) om otillbörlig marknadsföring.