prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — De föreslagna fullföljdsbeslämmelserna utgår frånnuvarande ordning. De får ses som ett provisorium i avvaktan på attbostadsdomsiolen inrättas (jft prop. med de ändringar som föranleds avförslagen i avsnittet 10,7.1,2 föreslås även upphävande av 2§ tredje siycketoch införande av en nya paragraf 2 b §. Denna ändring är föranledd avbestämmelserna beträlTande och regeringens normgivningsmakl, i dennya regeringsformen (RF). 1 paragrafen meddelas allmänna beslämmelser omlagens tillämpningsområde. Del inflytande för hyresgäsierna som föreslås bör,som har framhållits i den allmänna motiveringen, utövas genomhyresgäströrelsen. Till paragrafen har därför fogats ell nytt iredje stycke meden definition av del i följande paragrafer använda ullrycket organisation avhyresgäster. Med sådan organisation förstås i överensstämmelse med vad somgäller enligt exempelvis hyresregleringslagen, riksorganisation av hyresgästereller förening, som är ansluten till sådan organisation och inom vars verksamhels-områdefastigheten är belägen. 1 paragrafens första stycke meddelas beslämmelserbl, a, om vem som är behörig att ansöka om upprustningsåläggande elleranvändningsförbud. Sådan rätt tillkommer f n. kommun. I förslaget har lagrummetjämkats så atl också hyresgästorganisation kan göra ansökan. Frågan harbehandlats i avsnittel 10,7,1.2 i den allmänna motiveringen. 1andra stycket av paragrafen föreslås inte någon ändring. Tredje stycket upptar i nuvarande lydelse etlbemyndigande för Kungl, Maj:t eller myndighet som Kungl, Maj:t bestämmer attmeddela bestämmelserom vad som skall förslås med den lägsia godtagbarastandard, varom talas i första styckel. Med stöd av detta bemyndigande harutfärdats kungörelsen (1973:532) om lägsta godtagbara standard förbostadslägenhet i vissa fall. Som jag utvecklar närmare nedan under 2 b §innefattar bestämmelserna i inte någon möjlighet för attfullständigt delegera norm-givningen avseende sådana föreskrifier som meddelasi kungörelsen. Jag föreslår därför alt bemyndigandet i förevarande styckeupphävs och att vissa av reglerna i nämnda kungörelse intas i denna lag. I paragrafen, som är ny, har tagits uppbestämmelser som öppnar möjlighet lör hyresgäslkollektivet atl förhindra atlvissa åtgärder vidtas i fråga om fastighet, I första stycket ges reglerbeträffande åtgärder som inte kräver byggnadslov. Andra stycket behandlaråtgärder som kräver byggnadslov. Enligt första stycket får hyresnämnd på ansökan avhyresgästorganisation ägare alt i fastigheten utföraförbättringsarbeten eller liknande ålgärder, om de inle behövs för atl lägenhetskall uppnå sådan standard som avses i 2 § första siycket, dvs, lägsta godtagbarastandard. Som förutsättning för förbud gäller all det är uppenbart atl åtgärdeninle är påkallad av boendehänsyn. Härigenom utesluts till en början alla de ålgärdersom fastighetsägaren i egenskap av hyresvärd är på grund av lag eller avtalskyldig ombesörja i huset. Åtgärder som är all hänföra till det löpandeunderhållet eller ingår i hans reparationsskyldighel kan således inte förbjudasmed stöd av de föreslagna bestämmelserna, Samma sak gäller i fråga omreparationer eller förbättringsarbeten som företas för att uppfyllaföreskrifterna i exempelvis hälsovårdsstadgan eller byggnadsstadgan. Åtgärdersom fastighetsägaren vill utföra för all uppfylla utfästelser gentemotutomstående, exempelvis en långivare, är däremol inle uteslutna från förbudsregelnslillämpning.sområde. Av lagtexten framgår således alt del är bara i merauppenbara fall som förbud skall kunna meddelas. Förbudsregeln är tänkt all iförsta hand tjäna som en spärr mot alt fastighetsägaren förser lägenheternaeller huset med inredningsdetaljer eller andra anordningar som närmast fårbetecknas som onödig lyx. Vid ställningstagandet till frågan om förbud börkunna meddelas bör emelleriid också beaktas i vad mån den tillämnade åtgärdenkan antas inverka i höjande riktning på hyrorna. Kan del förutses atl en sådaneffekl inle inträffar, lorde som regel anledning saknas att inte tillåtaföretaget. Med uttryckel boendehänsyn menas den hänsyn somskall tas lill de boendes intresse i allmänhet. Med de boende åsyftas i detlasammanhang således inte de personer som för tillfället bor i huset somhyresgäster. Uttrycket boendehänsyn har m,a,o, en objektiv innebörd. När detgäller att bestämma en sådan innebörd skall de bostadspolitiska mål somsamhället vid tillfället har uppställt tjäna som vägledning. En annan förutsättning för att förbudsregeln iförsta styckel skall vara tillämplig är, som förul nämndes, all den åtgärd somavses inte kräver byggnadslov. För au underiätta hyresnämndens bedömning av denfrågan kan det vara lämpligt att inhämta uppfattning i saken.Bestämmelser om hörande av byggnadsnämnd har i förslaget lagits upp inämndlagen (17 §), Har förbud meddelats med slöd av förevarandebestämmelser, bör fastighetsägaren ha möjlighet alt få förbudet upphävt. Detligger emelleriid i sakens nalur att det krävs vägande skäl för beslut om det.Av första Slyckel sista punkten framgår atl fastighetens ägare kan ansöka omupphävande av förbud som meddelats med stöd av lagrummet. Slutligen bör något beröras frågan om beslut omförbud skall vara gällande mot ny ägare av fastigheten. Enligt8 § i dess nuvarande lydelse är upprustningsåläggande och an- vändningsförbudgällande mol ny ägare med undantag för vite. Nämnden kan dock utsätta nyttvite. Denna ordning måste ses mot bakgrund av att upprustningsåläggande ochanvändningsförbud skall antecknas i fastighetsbok. Anteckning i fastigheisbokbör rimligen inte komma i fråga beträffande förbud enligl första styckel idenna paragraf Av principiella skäl kan då förbudet inte tillålas träffa nyägare av fastigheten. F. ö. skulle inte så mycket vara vunnet med en sådanordning, efiersom det knappast kan undvikas att frågan tas upp i hela sin vidd,när det blir aktuellt att sätta ut vite för den nye ägaren. Förslaget innebärdärför att förbud enligt första siycket inle gäller mot ny ägare avfastigheten. Enligl andra siycket av förevarande paragraf får,om hyresgästorganisation motsätter sig alt i fastigheten vidtas annan åtgärdsom kräver byggnadslov än som behövs för att lägenhet skall uppnå lägstagodtagbara standard, åtgärden vidtas endast om hyresnämnd på ansökan avfastighetens ägare medger det. Medgivande för lämnas bara, om särskilda skälföreligger för det. har inle möjlighet all med stödav andra stycket stoppa åtgärdersom utgör en teknisk förutsättning förattlägsta godtagbara standard skall uppnås. Är det t. ex, vid inredande av bad-eller duschrum i lägenheterna nödvändigt att nya ledningar för vatten ochavlopp dras i huset, måste det arbelel få göras. Självfallet kan det varatveksamt om en viss åtgärd kan anses vara nödvändig för att den önskvärdastandarden skall kunna uppnås. Det kan också ofia komma att röra sig ombedömningar av lämpligaste planlösning från funktionell och ekonomisk synpunkt. Frågan om särskilda skäl föreligger för hyresnämndatt mot hyresgästorganisations bestridande tillåta viss åtgärd måste bedömasutifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Fall kan förekomma där det av faslighetsekonomiskaeller liknande skäl ter sig befogat att utföra vissa arbeten ulöver dem sombehövs för atl uppnå lägsta godtagbara standard. Om dessa tilläggsarbeten kanbedömas ha obetydlig inverkan på lägenheternas bruksvärde, kan det i vissafall anses föreligga särskilda skäl att tillåta fastighetsägaren att genomföradessa till-läggsarbeten. Som ett allmänt riktmärke bör gälla atlfastighetsägaren måsle kunna anföra myckel slarka skäl föratt lillålas ulföraandra, mera omfattande arbeten än som innebär upprustning av lägenheterna tilllägsia godtagbara standard, om hyresgästorganisationen molsäller sigåtgärderna. Det är inte tillräckligt alt han kan visa all ombyggnaden blir merlönsam för honom, om han får utföra de åtgärder han önskar. Endast i de falldär en mindre omfattande ombyggnad inte uppfyller det lönsamhetskrav somuppställts i 5 BSL bör en slörre ombyggnad eller de arbeten som behöverutföras för att investeringen skall ge skäligt ekonomiskt utbyte kunnatillåtas. Pröv-ningsmyndighelen bör således ställa sig frågan, om det frånlönsamhets-synpunkt skulle ha varit möjligt atl i motsvarande situalion meddelaåläg- gandeför fastighetsägaren enligt BSL att vidta bara de åtgärder som behövs för attlägenheterna skall få lägsta godtagbara standard. Uttalandena i förarbetenatill BSL om den prövning som skall ske vid lillämpning av BSL torde varavägledande också i ombyggnadsfallen (jfr prop, 1973:22 s, 76). Enligt kungörelsen om lägsta godtagbara standardfår vissa avvikelser göras från de standardkrav som har uppslällls. Genom attstandardkraven på alla punkter inte är absoluta kan skillnader i fråga om detäldre fastighetsbeståndet av teknisk eller ekonomisk nalur beaktas. Skullefastighetsägaren i etl visst fall vilja rusta upp lägenheterna lill denstandard som kungörelsen anger för normalfallet, t. ex. installera loalett ivarje lägenhet, men hyresgäsierna anse att förutsältningar finns för detbilligare alternativet som bestämmelserna medger, nämligen i det anfördaexemplet att toalett anordnas i nära anslutning till lägenheterna, bör detenklare alternativet, som sett från hyresgästkollektivels synpunkt är ennödlösning, inte väljas utan att starka skäl talar för det. En följd av den föreslagna bestämmanderätten förhyresgästerna i ombyggnadsfallen kan bli alt en fastighetsägare skrinläggerplanerna på att rusta upp lägenhetsbeslåndel till lägsia godtagbara standard. Ietl sådani fall kan enligl föreliggande förslag hyresgäsierna genom sinförening göra ansökan om upprustningsåläggande 0 2 § i den föreslagnalydelsen). Som framhållits i den allmänna motiveringen(avsnitt 10.7.1.2) kan hyresnämnden meddela godkännande på villkor attändringar görs i ombyggnadsföretaget. Enligt 8 kap. 3 § RF skall föreskrifier omförhållandet mellan enskilda och det allmänna, som gäller åliggande förenskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiskaförhållanden, meddelas genom lag. Utan hinderav bl, a. 3 § kan enligt8 kap. 7 § bemyndiga regeringen att meddela föreskrifier förutsatt atl dessaavser de ämnen som anges i paragrafen. Kungörelsen (1973:532) om lägstagodtagbara standard, för bostadslägenhet reglerar emellertid inte ett ämne somkan anses hänförligt till något av dem i fråga om vilka delegering tillregeringen kan ske. Regleringen i den nämnda kungörelsen avser alltså ell ämnesom faller inom det obligatoriska lagområdet, dvs. regleringen kan efier den Ijanuari 1975, då den nya RF träder i kraft, ske endast i form av lag. Deföreskrifier som ges i kungörelsens 2 och 3 §§ bör alltså tas in i BSL underdessa paragrafer. Om förslaget godtas avser jag alt föreslå Kungl, Maj:l altkungörelsen upphävs samlidigt med att ändringen i BSL träder i kraft, 3§ Paragrafen upptar bestämmelser om mot vemansökan om upprustnings- åläggandeoch användningsförbud kan riktas m. m. Paragrafen har jämkats med hänsyn tillde nya ansökningsärenden som anges i 2 a §. Beslämmelserna i paragrafens första stycke om ivilka fall beslut får förenas med vite har utvidgats till att avse förbudenligt 2 a § första stycket. Som har anföris vid 2 a § innebär förslaget atlförbud enligl första siycket i nämnda lagrum inte gäller för ny ägare avfasligheien, 1 andra siycket har vidtagits en redaktionell jämkning. 1 paragrafens första stycke meddelas bestämmelsersom ger kommun, som avser att föra lalan enligt BSL, räll atl besiktigafastigheten, om del är nödvändigt. Motsvarande befogenhet bör tilläggasorganisation av hyresgäster som avser all göra ansökan enligt 2§ eller 2a §första styckel eller som har atl föra talan i hyresnämnden angående medgivandeenligt 2 a § andra styckel. Enligt andra stycket får hyresnämnden vid viteförelägga tredskande fastighetsägare au hålla fastigheten tillgänglig förbesiktning. Vitesföreläggande bör kunna användas också närhyresgästorganisation för besiktning. Paragrafen har jämkatsi överensstämmelse med vad som har anförts. I paragrafen föreskrivs nu atl fråga om uttagandeav vite som förelagts med stöd av lagen skall prövas av hyresnämnden på yrkandeav kommunen. Enligt förslaget skall även hyresgästförening kunnaansöka om upprustningsåläggande och användningsförbud. Det bör tillkommaföreningen att också föra talan om utdömande av vitet, Samma ordning börsjälvfallet gälla när föreningen har utverkat förbud enligt 2 a § förstastycket och fastighetsägaren har handlat i strid med förbudet. Paragrafen harjämkats i överensstämmelse härmed. Paragrafen upptar bestämmelser om fullföljd avtalan mot hyresnämnds beslut i fråga enligt lagen. Den provisoriska fullföljds- och instansordning somgäller i fråga om beslut om upprustningsåläggande, användningsförbud elleråtgärd enligt 12 § och som innebär att talan skall fullföljas genom besvär hosSvea hovrätt. börtill dess all den nya överinstansen över hyresnämnderna, bostadsdom-stolen,inrättas (jfr prop. 1974:151) kunna lillämpas också i fråga omförbud enligt 2a § första slyckel och medgivande enligl 2a § andra slyckel. Paragrafen har utformats i enlighet härmed. 1 paragrafen upptas beslämmelser om fördelning avkostnadsansvaret i besvärsmål. Enligt min mening bör fastighetens ägare kunnatillerkännas ersättning för rättegångskostnad i överinstansen av statsverket,om han vinner besvärsmål i vilkel hyresgästorganisation är motpart. Detla börgälla inte bara när talan fullföljs i fråga som avses i 2a § utan också när hyresgästföreningmed slöd av de föreslagna bestämmelserna för lalan om upprustningsåläggandeeller användningsförbud. Paragrafen har utformats i överensstämmelse härmed. Lagenföreslås träda i kraft . Som jag har framhållit förut bör de föreslagnabestämmelserna i 2 § första stycket om initiativrätt och i 2 a § om infiytandeför hyresgästerna i bl. a. ombyggnadsfrågor tills vidare gälla bara iStockholms-, göieborgs- och malmöområdena. En bestämmelse härom har fogatslill ikrafllrädandebestäm-melsen. Det torde ligga i sakens natur atl de nyabestämmelserna på de orter där de föreslås gälla blir tillämpligavid ikrafilrädandet, om inte annat anges. För att inte bl. a. debyggnadslovsärenden som redan har anhängiggjorts skall försenas, börföreskrifierna i 2 a § andra styckel inte vara tillämpliga i fall dåbyggnadslov har sökts före ikrafilrädandet. I övrigt synes anledning intefinnas att meddela undantag från den förut angivna huvudregeln. Kungörelsen föreslås träda i kraft den 1 januari1975. På motsvarande sätt som har föreslagits i fråga om BSL bör de nya beslämmelsernainte gälla, när an.sökan om byggnadslov har gjorts före ikraftträdandet. Någonuttrycklig övergångsbestämmelse härom kan inte anses påkallad utan del lordefölja av den lill BSL föreslagna övergångsregleringen. 1 saml Nr 150 10,10,4Förslaget lill lag om ändring i anläggningslagen (1973:1149) Som anföris i avsnittet 10.7.1.2 i den allmännamotiveringen bör hyresgästernas slällning enligl anläggningslagen stärkas. 1 egenskapav innehavare av särskild rätl lill fastighet som tas i anspråk för gemensamhetsanläggninghar de visseriigen redan nu ställning som sakägare vid förrättning (jfr 20§),men därigenom är deras intressen enligt min mening inte tillräckligt tillgodosedda.Den förstärkning av hyresgäsiernas slällning som sålunda bör genomföras är attde får rätt alt la initiativ lill inrättande eller förändring avgemensamhetsanläggning (18 §), att vid lillämpning av del s. k.opinionsvillkoret deras synpunkler tillmäts samma betydelse somfastighetsägarnas (7 §) och, slutligen, atl de får föra lalan vid förrättningenäven i det fallel all fastighet skall ingå i anläggningen utan alt tas ianspråk för densamma (20§). 1 de nu angivna hänseendena bör hyresgästerna företrädasav sin organisation. Med hyresgästorganisation menas även i detta sammanhangriksorganisation av hyresgäster eller förening som är ansluten lill sådanorganisation och inom vars verksamhetsområde fastigheterna är belägna. Påmotsvarande sätt som har föreslagits i fråga om BSL bör de nya bestämmelsernatills vidare äga lillämpning i Stockholms-, göteborgs-och malmöområdena. Vadsom anförs i det följande tar således sikte på förhållandena i dessa områden. 1 paragrafens första stycke upptas det s, k.opinionsvillkoret. Enligt delta får gemensamhetsanläggning inte inrättas, omägarna lill de fastigheter som skall delta i anläggningen mera allmäntmotsätter sig åtgärden och har beaktansvärda skäl för det. I överensstämmelsemed vad som har anförts i det föregående har i förslaget hyresgäsierna i deberörda fastigheterna jämställts med ägarna till fastigheterna. Del lörutsättsdärvid att de löreiriids av sin organisation. En definition av begreppethyresgästorganisation har lagits upp i paragrafens första stycke. Andra stycketbehålls oförändrat, I första styckel anges vem som i normalfallet harrätl all ansöka om förrättning enligt anläggningslagen. Sådan riitt har f n.endasl ägare av fastighet som avses skola delta i anläggningen saml ,I andra och tredje styckena, som inte föreslås ändrade, ges specialbestämmelserom initiativrätt, I förslaget har första styckel jämkats så attinitiativrätt också tillkommer hyresgästerna i de berörda fastigheterna,Hyresgäsierna skall därvid vara företrädda av sin organisation. 19, 30 och 31 §§ Om som förordats i det föregående hyresgästorganisationges rätt att ansöka om anliiggningslbrrätining och dess mening skall beaktas vid tillämpning av opinionsvillkoret, måste hyresgästorganisationenockså ges möjligheter all dels föra lalan vid lörrällningen, dels fullfölja talanmol beslut vid denna som kan angåorganisationen, dels också föra talan vid domstol i målom anläggningsfråga. Däremot synesdel inte böra komma i fråga atl rent generellt ge hyresgästorganisation slällningsom sakägare. Med anledning av det anförda föreslås i 19 § all, om hyresgästorganisation påkallatförrättningen, organisationen skall underrättas om tid och plats för anläggningsförrättning eller, om förrättning kan handläggas helt ulan sammanträde, om förrättningen, innan den avslutas. bör underrättas också om förrättningen i annat fall kan röra hyresgästersräll. Självfallet behöverfastighetsbildningsmyndigheten vid tillämpningav sistnämnda bestämmelse bara beakta mera påtagliga inverkningar på hyresgästernas nyttjanderätt av ifrågasattåtgärd. Finns hyresgästförening för det område som förrättningen avser, behöver fastighetsbildningsmyndigheten självfallet inte underrätta också riksorganisationen. I 30 § föreslås att hyresgästorganisation i den ordning som gäller försakägare skall få föra talan motanliiggningsbeslut och beslut mot inställandeav förrättning som organisation begärt.Av 30 § jämfört med 15 kap. 2 § sista stycket fastighetsbildningslagen (1970:988)framgår all hyresgästorganisation också för föra talan mot beslut varigenom dess ansökan om an-läggningsförrättningavvisats. Mot andra beslut av lästighetsbildningsmyn-dighelen,t, ex. särskill beslut om fördelningen av kostnaderna lör anläggningen, får däremotorganisationen inle föra talan. Om hyresgästorganisation har fört talan mol fastighelsbildningsmyndig-hetens beslut, bör organisationen i processuellt hänseende behandlas som sakägare i målet.Bestämmelse härom har tagits upp i 31§. Detla innebärbl, a, alt hyresgästorganisationen lår föra talan i målet och överklagadomstols avgörande enligt vad som gäller försakägare. Fullföljs talan av annan och kan lalan beröra hyresgästersrätl, bör organisationen ha slällning somsakägare. Finns hyresgästförening, bör denna och inte riksorganisationen behandlas somsakägare. I fråga om koslnader innebär milt förslag alt hyresgästorganisation,som påkallat förrättning,enligt 29 § andra styckel jämfört med 2kap. 6 § läs-tighetsbildningslagen kan fåbetala ersättning, om ansökningen avvisas eller förrättningeninsiiills men inte kostnaderna för förrättningen iandra fall. I mål vid domstol gäller, om inte annat följer av 18 kap, 6 eller 8 §rättegångsbalken, att hyresgästorganisationsom förlorar målet kan efier skälighetförpliktas utge ersättning förannan sakägares rättegångskostnader.Med hänsyn till den sålunda begränsaderisken för hyresgästorganisation attbehöva ersätta kostnader och till arten av de ärenden som är i fråga finnerjag inte skäl föreslå atl kostnaderna i detta läll skall ulgå av allmännamedel. Lagenföreslås träda i kraft . Till ikraftlrädandebestämmelsen har fogats enbestämmelse av innehåll att de nya bestämmelserna äger lillämpning iStockholms-, göteborgs- och malmöområdena. Har förrättning enligl anläggningslagenpåbörjais före ikraftträdandet, uppstår belydande svårigheter alt tillämpa denya bestämmelserna i 7,19,30 och 31 §§. Dessa bör därför gälla endast omsammanträde med sakägarna ännu inte har ägl rum. En föreskrift härom har fogatstill ikraftlrädandebestämmelsen. 10.10.5Förslaget lill lag om ändring i lagen (1973:189) med särskildahyreshe-stämmelser för vissa orier Enligl 2§ lagen (1973:189) med särskildahyresbesiämmelser för vissa orter, i det följande benämnd brislorllagen, är detinle tillåtet alt ta emot eller begära ersättning av hyressökande för anvisningav bostadslägenhet. Sådan ersättning för dock utgå vid yrkesmässigbostadsförmedling enligt grunder som bestäms av hyresnämnden. Föreskriften ärstraffsanklionerad (6§). 1 fråga om förfarandet bl.a. i ärende omförmedlingsprovision äger enligt 4 § andra stycket bristortlagen 4 § andrastycket, 14, 17-21 och 24-30 §§ nämndlagen motsvarande lillämpning. Beslämmelser motsvarande dem som återfinns i 2 §bristortlagen har lill utgången av funnits i hyresregleringslagen. I skrivelse lill chefen förjustitiedepartementet har aktualiserat ell par frågor ianslutning till bristortlagen. En fråga gäller i vad mån beslut omfastställande av bosiadsfdrmedlingslaxa kan bli bindande också för andrayrkesmässiga bostadsförmedlare än den som gjort ansökan. Härmed sammanhängerfrågan om myndighel har befogenhet all ulan föregående ansökan inskrida för atländra tidigare fastställd taxa. Slutligen har hyresrådet väckt frågan om verkanefter bristortlagens ikraftträdande av beslut om fastställande avbostadsförmedlingstaxa som hyresnämnd meddelat med stöd avhyresregleringslagen. 1 sin skrivelse erinrar hyresrådet bl. a. om atl rådetgenom utslag undanröjt etl beslut, varigenom en hyresnämndulan att ansökan gjorts därom fastställt bostadsförmedlingstaxa för område somlyder under nämnden. Föregen del vill jag, efter samråd med statsrådetLidbom, anlägga följande synpunkler i frågan. De som efter bristortlagensikraftträdande sysslar med yrkesmässig bostadsförmedling mot ersättning enligtgrunder som hyres- nämndhar fastställt med stöd av hyresregleringslagen kan enligt milt sätt alt seinte sägas handla i slrid med brislorilagens föreskrifter. Denna utsäger inteannat eller mera än att förmedlingsprovision är tillåten, när den las ut enliglgrunder som hyresnämnd författningsenligt har fastställt. Uppkommer fråga om fastställande av bostadsförmedlingstaxapå ort där sådan inle finns eller om ändring i lidigare fastställd taxa följerav hänvisningen i 4 § andra stycket bristortlagen till vissa bestämmelser inämndlagen att frågan skall anhängiggöras genom ansökan (jfr 14 § första styckelnämndlagen). Uppenbariigen utgår bristortlagen från alt ansökan görs av enskildbostadsförmedlare. Det är tydligt att beslut om fastställande av taxa i etlsådani fall inle kan bli bindande för annan yrkesmässig förmedlare. Detta lordeemellerlid inle överensstämma med hur beslut om bostadsförmedlingstaxavanligtvis uppfattas bland dem som sysslar med yrkesmässig bostadsförmedling.Av naturliga skäl uppfattas ett sådani beslut som normerande för alla dem sompå samma ort driver sådan verksamhet. Kravet på ansökan medför också atlhyresnämnd inle på eget initiativ kan ingripa mot fastställd taxa som med lidenkommii att missgynna de hyressökande. Enligl min mening bör brislorllagenjämkas så alt fråga om bostadsförmedlingstaxa kan las upp av hyresnämnd exofficio.