prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — beklagar allutredningarna inte hunnit belysa vare sig de samhällsekonomiska eller defördelningspoliliska konsekvenserna av alternativa metoder atl sänkaboendekostnaderna. Också fullmäktige i tar upp desamhällsekonomiska och fördelningspoliliska aspekterna och menar atl frågan omgenerella subventioner inie kan betraktas som en isolerad bostadspolitiskfråga utan all den i första hand måsle bedömas utifrån samhällsekonomiska ochstalsfinansiella utgångspunkter. Subventionerna bör på sikl reserveras för allgarantera lillfredsslällande boendeförhållanden för speciella grupper. Dellahindrar dock inte, menar fullmäktige i , alt generellasubventioner i dagslägel och under en övergångstid kan behöva användas. LRF och 5Ä£F betraktar i likhet med fullmäktige iriksgäldskontoret generella subventioner under en övergångstid som ell medelalt nå de hyrespolitiska målen. Fullmäktige i menar all vad som idagtalar för all generella subventioner bör införas i bostadssektorn är denkonflikt som råder mellan å ena sidan utbudet på bostäder och deras prisersammanhängande med byggnadskoslnads- och räntenivå, och å andra sidan denefTekiiva efierfrågan. Med hjälp av generella subventioner skullepariteislånet äter kunna bringas all fungera på avsett sätt. Däremot varnas föratl använda subventioner som medel atl lösa problemet med överskott pålägenheter. Eftersom del inte finns någon prisbildningsmekanism som medprecision slyr bostadsproduktionen och efterfrågan på bostäder finns del entendens lill alt skapa tillräcklig efierfrågan på nyproducerade bostäder genomatt variera graden av subvention. Både valet av bosiadsbyggnadsprogram ochavvägningen av hur stor del av kapitalkostnaderna de boende skall belala måstedärför, enligt fullmäktiges uppfattning, ägnas stor uppmärksamhel. i menar alt en tidsaspektbör införas i resonemanget om avvägningen mellan prissänkningar genom statliga"uppoffringar" av generell nalur och ell hushållsslöd. Betalningenav den nuvarande generationens bostadskostnader Iir inte till orimliga beloppöverföras till framlida generationer. Den aspekt, som utredningarna själva tar upp,nämligen att en generell prissänkning kommer också hushåll med högre inkomslerlill del, berörs av bl. a. RRV, i och Alvsborgslän. fullmäktige i och . i menar atl dennaaspekt inle bör överbelonas. Ett selektivt bidragssystem har administrativakonsekvenser, bl. a. är möjligheterna till adekvat inkomstprövning små, vilkagör det angeläget alt bostadspriserna sänks genom generella åtgärder. Deadministrativa problem som är förknippade med etl selektivt bostadsstöd påtalasockså av flera kommuner. RR V, fullmäktige i och anseratt övervägande skäl talar för att etl hushållsstöd bör användas i stället förprissänkning. i framhåller attbostadsmarknadens reella prisutveckling härigenom kan följas. Många remissorgan ullalar uppfattningen atl enprissänkning i nyproduktionen måsle komma lill stånd men för inte någotprincipielll avvägningsresonemang. Så är fallet beträffande bosladsstyrelsen.vissa länsbosladsnämnder. länsstyrelser och kommuner. HSB, Svenska och . Från många håll betonas starkt all ett hushållsstödär nödvändigt även om en generell prissänkning kommer lill stånd. Påpekandenmed della innehåll har gjorts av bl. a.statskontoret, ochnågra länsbostadsnämnder, vissa länsstyrelser, många kommuner, Svenska kommunförbundetoch SBEF. De aspekter som utredningarna har lagl på frågan ombostadsstöd till hushåll har föranlett kommentarer från många remissinstanser.Flertalet är av instämmande karaktär. i bekräfiar utredningarnasuttalande all hushållen i nyuppförda bostadsområden lill stor del utgörs avbarnfamiljer med låga inkomster. Kommunernas utgifter för såväl bostadstilläggsom socialhjälp är också höga i sådana områden. Enligl socialnämndens meninglår del senare ses som ell ullryck för att det generella statliga bostadsstödetär otillräckligt och behöver byggas ut. RR V anser alt utredningarna väl har dokumenteratbehovet av bostadssociala insatser för hushåll med låga inkomster. Verkelhävdar alt de villkor som gäller lorde behöva omprövas vidutformningen av etl framtida bostadssociall stöd mol bakgrund av utredningarnasiakttagelser om sambandet mellan bostadsefierfrågan och inkomslförändringar hoshushåll med låga inkomsler. Stödet måste, för att bli effektivt, knytasfastare lill bostadskostnaden än vad fallet är . För en anknytning till bostadskostnadentalar också länsbostadsnämnden i län, länsslyrelserna i ochÖrebro län saml några kommuner. och länsslyrelsen i Örebrolän instämmer i utredningarnas synpunkter att även om problemet med lågbetalningsförmåga i princip är en inkomstfördelningsfråga så bör bostadsstödetinte utformas som elt allmänt konsumtionsbidrag. Detla understryks också avflera kommuner. i län säger sig dock intehelt dela utredningarnas uppfattning att elt bostadsstöd inte bör användas föratl öka prisparilelen. Med försiktig tillämpning bör det, menar ,kunna tjäna också detla syfie genom alt liksom varierasalltefier olikheter i bostädernas pris, när såväl hushållsinkomst somförsörjningsbörda är lika. uttalar däremot sitt instämmande iutredningarnas konstaterande att bostadsstödet inte skall vara ell medel altutjämna kostnader mellan olika delar av bostadsbeståndet utan att dess funktionäratl utjämna mellan hushåll med olika inkomster och bostadsbehov. menarvidare atl del inkomstprövade stöd, som under beteckningen bostadstillägg förnärvarande utgår till ett stort antal hushåll, i realiteten är och måstebetecknas som ett allmänt konsumtionsslöd. Därför bör del, enligt , inte belasta samhällets anslag för bostadsändamål. uttalar ingenuppfattning i frågan om stödels framlida uiformning men säger sig hälsa medtillfredsställelse all utredningarna i sill fortsatta arbele ämnar behandladenna viktiga fråga. Några remissinstanser, däribland flera länsstyrelser,många kommuner. Svenska och kooperaliva bostadsföreningek. insläm-mer i uppfattningen att bostadsstödet skall ha en fastanknytning lill bo-stadskonsumiionen utan att närmare precisera i vilka formerdetla skall ske. och m. fl. kommuner samtSven.ska hävdar uppfattningen att bostadstilläggens effekt skulleförstärkas om de kom de boende lill godo i form av sänkt hyra eller årskostnad.Detta skulle stimulera dem all efterfråga rymligare lägenheter. flera kommuner och understryker i likhet med utredningarna viklen av allbostadsstödet utformas så, atl även hushåll med låga inkomsler lår ettförstärkt stöd som ger reell stimulans att förbältra bostadsstandarden.Bostadsstyrelsen. LO och anser alt det målför utrymmesstandard som utredningarna ställt upp bör få bilda underlaget förutformningen av bostadsstödet till olika hushållsgrupper. Flera kommuner och Svenska kommunförbundetframhåller att en samordning är nödvändig mellan reglerna för kommunalabostadstillägg lill pensionärer och slalskommunala bos t.adstillägg lillhushåll ulan barn. Möjligheterna bör prövas att skapa ett enhetligt system förbostadsstödet, anser kommunförbundet. Socialslyrelsen ifrågasätter om en ny bidragsformmåste relateras till hushållens inkomst och om inte en koppling tillbarnantalet i slällel borde övervägas. Ett sådant stöd skulle kunna utgå tillsamtliga barnfamiljer och kunna ges samma former som barnbidraget. Belräffande frågan om anknytning lill villkor omviss bostadsstandard noterar styrelsen atl sådana tills vidare endasl kanuttryckas i lägenhets-utrustning och utrymme och all boendemiljöns övrigatillgångar ännu inle går all värdera, vilkel lår ses som en nackdel vid eneventuell standard-anknytning. Styrelsen kommenterar också något utredningarnasiakttagelse all de ekonomiskt svaga familjerna inte utnyttjar ökade resursertill atl efterfråga bättre bostad. Detla sägs förmodligen närmast hänga sammanmed all det med hittillsvarande regler för bostadsmarknaden är svårare fördessa familjer alt byta bostad än för en familj med bättre ekonomi. Styrelsen rekommenderaratl försök görs att aktivera bostadsförmedlingarna atl ge service åt deekonomiskt svaga hushållen. SFS onltalar att en studerande person med för dennagrupp normala ekonomiska förhållanden betalar ca 30-40 96 av sinadisponibla medel i hyra. Studiemedlen har inte uppjuslerals med hänsyn lill dekrafiigt stegrade boendekostnaderna. 1 stället har det förutsatts allstudenterna via bo-sladstilläggssystemet skulle subventioneras härför.Organisationen framhålleratl de studerande i myckel liten utsträckning kunnattillgodogöra sig dessa subventioner på grund av att systemet inle är anpassatvare sig lill de studerandes ofta extrema låginkomststaius eller lill denspeciella kostnadssiluatio-nen för genomgångsbosläder. Utredningarnas beskrivning av förutsättningarna föroch utvecklingen av paritetslånesystemet har inle mött några erinringar frånremissinstansernas sida. Flera remissinstanser understryker i detta sammanhangsin oro över den uppkomna skuldökningen. Sålunda anför kapilalmarknadsiiiredningen att denotillräckliga höjningen av pariletstalen för tillsammans medden låga basannuiteten leder lill alt skulden till staten växer obegränsatsåvida korrigerings-åtgärder inte sätts in, 1 ett koriare perspektiv är, enligtkapitalmarknads-utredningen, måhända ökningen av skulden till staten i nte såoroande från fastighetsekonomisk synpunkt. Mer betänkligt är däremot atldispariteten i kapitalkostnader mellan olika årgångar av hus tenderar att öka genomde otillräckliga höjningarna av pariletstalen. Beträffande utredningarnas resonemang kring fråganom eventuell avskrivning av de skuldökningar, som uppslår inom ramen förränte- och paritetslånesystemet, säger sig inte ha något alt invända. SABOframhåller emellertid att den uppkomna skuldökningen är ytieriigi oroande. EnliglSABO är den allmänna hyresnivån sådan, all de boende inle anseskunna bära högre kostnader, vilkel i sin tur medför att företagen måstefråga sig om och när de över huvud laget skall kunna lå medel för återbetalningav redan uppkommen skuldökning. Flertalet remissinstanser som ullalat sig om de avutredningarna angivna kraven på bostadsfinansieringen ansluter sig lillutredningarnas synsätt. Några remissinstanser har dock vissa invändningareller anser all kraven inle är tillräckligl preciserade, RRV anför attutredningarna i diskussionen om kraven på bostadsfinansieringen inte närmarepreciserat vad de bostadssociala ambitionerna innebär, Bosladsstyrelsenansluter sig i princip lill de av utredningarna uppställda kraven på denframlida bostadsfinansieringen men har mol bakgrund av bostadsskattekommitténsförslag kompletterat uppställda krav med atl bostadsfinansieringen skall ge möjlighettill utjämning av kostnadsskillnader mellan upplåtelseformerna. Etl bestämt krav på bostadsfinansieringen är enligtSvenska all kapitalkostnadernas sloriek styrsav medvetna bostads- och hyrespolitiska bedömningar. Ett annat krav är attfastighetsägare, långivare och boende måsle ha möjligheteratt på sikl bedömaoch fastställa sina kostnader resp. fordringar med enkla metoder. NBD har många invändningar mot de av utredningarna redovisadekraven på bostadsfinansieringen. Vad gäller kravet att bostadsfinansieringenskall ge förutsättningar för rimligl pris i nyproduktionen anser NBD allfiertalet hushåll inle har någon omedelbar önskan eller direkta behov atl ta ianspråk nyproducerade bostäder. Nyproduktionens ekonomiska förhällanden kandärför knappast framställas som etl rättesnöre för den totala bostadspolitikeni samhällel. NBD anser beträffande frågan om att nå likv:irdiga priser påbostadsmarknaden för bosläder med likartad standard och kvalitet all dennauppgifi knappast kan lösas eller som utredningen föreställt sig ersättas med lånesystemelsfunktioner. Också beträffande möjligheterna att med hjälp av lånesyslemeteliminera förmögenhetsomfördelning från nyltjare eller långivare lill ägare harNBD kritiska synpunkter, friirrist mot tanken all lånesyslemet ensamt skallbemästra dessa problem. Utredningarna har i flera sammanhang diskuteratmöjligheterna till u t -jämning av kostnadsskillnader mellan olika upplåtelseformermed hjälp av finansieringssystemet. Utredningarnas förslag har dock grundatspå förulsättningen all skattemässig neutralitet råder mellanupplåtelseformerna. Flertalet remissinstanser som berört frågan omneutralitet mellan olika upplåtelseformer anser, som lidigare redovisats, attfrågan så långt möjligt bör lösas inom bostadsflnanseringens ram. Dessaremissinslanser har också följaktligen avstyrkt bosladsskatiekommiliéns förslagom avdrag för hyra och årsavgifi. Till dessa remissinslanser hör bosiadssiyrelsen.fleria/ei länsbosladsnämnder, länsstyrelserna i Slockholms. , och Västerbollens län. Bosladsstyrelsen förordar en räntesubvention lillbostadsrätts- och hyreslägenheter i syfie att dels ge det statliga lånetrimliga förutsältningar alt "gå ut" i nom angiven amorteringstid,dels utjämna kostnadsskillnaderna mellan olika upplålelseformer. Enligt länsslyrelsen i Slockholms län kan en vägatl uppnå neutralitet mellan olika upplåtelseformer vara ell sänkt räntelägevid belåning av bostadshus avsedda för upplåtelse med hyres- och bostadsrätt.Liknande synpunkter framförs av i län. Den subvention soinblir nödvändig för att nå neutralitet mellan olika upplåtelseformer bör enligllänsstyrelsen i vara successivt avtagande och redovisas istatsbudgeten. i anser altkapitalulgifisnivån får bedömas med utgångspunkt i den likhet som efiersirävasmellan olika upplålelseformer. Man får härvid utgå från atl basannuiteten blirväsentligt lägre i bostadshus med hyres- eller bostadsrätt än i egna hem.Länsstyrelsen hävdar vidare alt om skuldökningen skall kunna hållas inomgränser som inger förtroende för lånesystemet räntesubventioner på statslånen ihyres- och bostadsrätter måste sältas in. Problemet med neutralitet mellan olikaupplålelseformer kan enligt lösa genom attfinansieringssystemet utformas så att kapitalkostnaderna för hyres- ochbostadsrätt blir jämställda med nominella kapitalkostnader efier ränteavdrag itaxeringen för villaägare. En sådan jämställdhet kan enligl förbundeiåstadkommas genom all omför-delningslånel kombinerat med villkorslösasubventioner endasl görs tillgängligt för bosläder som upplåts med hyres- ochbostadsrätt. Statslån till bostadsbyggande avsett för upplåtelse med äganderättkan då endasl ges nominella villkor. Räntan i omfördelningslånet måsle sältassä att subventionsinslaget blir detsamma som vid nominella lånevillkorkombinerat med rätt att dra av räntekostnaderna vid taxeringen. Några remissinstanser anser attneutralilelsprobleinet kan lösas genom alt en subventionerad bostadsräntakombineras med en höjning av intäktsprocenten för egna hem. En sådan kombination skulle enligl inte innebära någon försämring för egnahemsägare med normalainkomster och normal belåning. Däremot påverkaren sänkt riinia direktkostnadsläget för upplåtelseformerna bostads-och hyresrätt. Kommunförbundetförordar därför all effekterna av en subventionerad bostadsränla närmareprövas med hänsyn till den bättre lösning som, enligt kommunförbundet, uppnåsbeträffande neutraliteten mellan olika boendeformer, LO och Svenska byggnadsarbeiarcförbundei finnerövervägande skäl tala föratt kostnadsneutralitet mellan olikaupplålelseformer,en socialt godtagbar bostadskostnadsnivåsaml hyresparilel mellan lägenheter av olika ålder bäst uppnås med hjälp av enallmän räntesubvention i kombination med ett rekonstruerat paritelslån samt enför egnahem därtill balanserad uppräkning av bostadsförmånens värde vidbeskattning. Elt liknande syslem förordas också av Svenska . 1 anslutning till utredningarnas allmännautgångspunkter för utformningen av ett framlida bosiadsfinansie-ringssystemanför kapitalmarknadsulredningen i sill omfattande remissyttrande, somåtskilliga remissinstanser åberopat, bl. a, all oavsett vilketfinansieringssystem man väljer det måste uppfylla vissa grundläggande krav omvilka det torde råda en utbredd enighet. Åtminstone två av de utgångspunktersom ställdes upp när paritetslånesystemet konstruerades synes enliglkapitalmarknadsutredningen alltjämt vara giltiga. Det gäller delspa-ritetskravel, dels önskvärdheten av att fiuktuationer i räntenivån på kreditmarknadeninte skall påverka de löpande kapitalkostnaderna. Vidare lämnar utredningen isammanhanget en redogörelse för de normer, som enligtkapitalmarknadsulredningens mening börgälla vid utformningen av ett system förbostadsfinansiering. För det första menar kapitalmarknadsutredningenatt, om statsmakterna fattar beslut om generella subventioner tillbostadssektorn, dessa skall utgå i sådana former atl utbetalningarna är välöverskådliga vid varje lillfälle och att statens verkliga kostnader är klartavläsbara. En förutsättning för atl dessa krav skall uppfyllas är atl definansiella konsekvenserna av sub-veniionsbesluten ryms inom den tidshorisontsom kan överblickas av dem som berörs när besluten fallas, Subvenlionselementetbör således inte ingå som en integrerad men obestämd del i systemet så attsubventionernas verkliga omfattning först träder fram. För det andra anser kapitalmarknadsulredningen altprincipen att lånen obetingat skall bli återbetalda börfaslhållas. Om de löpande kapitalkostnaderna bedöms varaoacceptabla av statsmakterna, bör särskilda subventioner utbetalas för alluppnå en rimlig nivå. Dessa subventioner bör vara klart avläsbara, så altlåntagaren alltid kan överblicka amorteringstiden för den skuld som belastarfastigheten. Härigenom bör uppnås, all den misstro elimineras som riktasmot paritetslånesystemet på grund av krafiiga skuldökningar med ovissa återbetalningsvillkor. För det tredje bör man enliglkapitalmarknadsutredningen inte sträva efier att bygga upp ett lånesystem meduppgifi att kompensera förändringar i alla faktorer som påverkar de totalaboendekostnaderna. Härav följer att systemet endasl bör inriktas på att påverkade årliga kapitalkostnader som belastar låntagarna. Om utvecklingen avdrifika';!naderna skulle föranleda statsmakterna atl ingripa, bör åtgärdervidtas uianför finansieringssystemets ram.Eventuella subventioner av drifikostnaderna bör således riktas direkt mol denkomponent som förorsakat ingripandel. För det fjärde bör enligtkapitalmarknadsutredningen del ursprungliga målel för paritetslånesystemet, altskapa hyresparilel i hela del slatsbelänade bostadsbeståndet, självfalletkvarstå oförändrat. Om en kostnadsanpassad hyressättning motsvarandekostnaderna i nyproduktionen (bruksvärdeshyror) tillämpas, medförparitetskravet att kapitalkostnaderna måste omfördelas i liden och stiga medutvecklingen av byggnadskostnadema. 1 enlighel med paritetslånesystemelsgrundprinciper kan därmed kapitalkostnaderna etableras på en förhållandevislåg nivå vid början av lånets löptid. För del femle bör enligtkapitalmarknadsulredningens mening finansieringssystemet liksom nu motverkaatt räntefiuktuationer på kredilmarknaden påverkar de årligakapitalkostnaderna. Enligl utredningens mening är det vidare av väsentligbetydelse all finansieringssystemet inte motverkar strävandena att skapa godamarknadsförhållanden på kreditmarknaden och inte ulgör ett hinder för en snabbanpassning av kreditpoliliken till rådande inhemska och externa förhållanden. Till de remissinslanser som åberopatkapitalmarknadsutredningens yttrande eller anfört liknande synpunkter hör bl.a. . RR V, fullmäktige i , och saml . Mångaremissinstanser framhåller önskvärdheten av alt del framtida lånesyslemet görsförståeligt för andra än specialister och möjliggör alt konsekvensernabeträffande bl. a. betalningsskyldighet kan överblickas. Sådanasynpunkter framför bl, a, i som anser all ellav de stora problemen med pariietslånel är alt det för "vanliga"människor framstår som ytterligt svårförklarligt och redan gett upphov tillmånga missförstånd och mycket missnöje. Enligt länsbostadsnämnden i börerfarenheterna av det nuvarandesystemet så långl som möjligt tillvaratas ochförenklingargenomföras utan alllförstora föränd ringar i systemet. Terminologinbör ändras endast i den utsträckning klarheten kräver detta. Liknandesynpunkter framförs av i . Enligt länsslyrelsen i län uppfyllerdel tidigare tillämpade systemet med avtrappande subventioner kravel påenkelhet. Om ett sådani system av statsfinansiella och andra skäl inle kanåterinföras förordar länsslyrelsen förändringar av paritetslånet. Också bankinspektionen anser atl ett framtidalånesystem måsle vara någorlunda lätt för den enskilde att överblicka och gemöjlighet för faslig-hetsägaren atl beräkna vad han ärskyldig och att åtminstone i slora drag överblicka omfattningen av de skuldersom uppkommer , Fastighelsägaren bör vidare kunna utnyttja detkredilvärde ifastigheten, som inte har tagits i anspråk för redan ingångna förpliktelser,och över huvud taget behålla så mycket av ägarfunktion och ägarrisk, atl hanhar intresse av en rationell fastighetsförvaltning innefattande bl, a, värdebevarandeunderhåll. Även anser atl ett nytt finansieringssystemmåste vara förenligt med god fastighetsekonomi och tillämpas lika för allakategorier bostadsföretag. Systemet bör också kunna bidra till att dämpahyreskostnaderna i nyproduktionen föratt likvärdiga bosläder oavsettprodukiionsår skall ha samma hyra. är således principiellt positiv lillelt system som i viss utsträckning utjämnar kapitalkostnaderna över tiden.Systemet får emellertid, enligl mening, inte leda lill doldasubventioner. Bostadskostnaderna måste i alla händelser betalas och sägersig ha svårt alt finna fördelar i att dessa kostnader betalas skattevägen. i finner tvåprincipiella vägar för utformning av finansieringssystemet intressanta. För delförsta ett rent paritetslånc-system som grund men med en inbyggd statligräntesubvention, utgörande skillnaden mellan å ena sidan räntan på den allmännamarknaden och räntan i bostadsfinansieringssystemet, som skulle sättas utifrånkravel på rimlig boendekostnad. Statens subvention skulle i ell sådani systemvara klari utskiljbar Möjligheterna atl variera räntan efier upplåtelseformenborde i della syslem också kunna beaktas liksom möjligheterna att utnyttjapa-ritetseffekten på hela bostadslånet under förutsättning att en statlig totalfinansieringtillskapas. Den andra vägen anger vara ett indexlån i kombinationmed en real beskattning. Med utgångspunkt i den pågåendepenningvärdeförsämringen erhålls den reala räntan som en restpost mellanmarknadsräntan och penningvärdeförsämringen. Den gällande marknadsräntankan således sägas beslå av dels ersättning för försämra! penningvärde, delsränta i egentlig mening. Därvid är den förstnämnda ersättningen mer attbetrakta som en amortering. Dessa förhållanden får följaktligen återverkan viden real beskattning i det att ränteavdragens storiek minskar och beskattningenav kapital endast omfattar realräntan. Från bo-stadskostnadssynpunkl skulleövergången till ett realränlesystem innebära sänkta boendekostnader och störrerättvisa mellan olika upplåtelseformer. Del kan enligl slatens institut förbyggnadsforskning inie uteslutas alt etl lånesystem med traditionella lån ochlåg ränla kombinerat med fastighetsbeskattning som tar hänsyn till inflationoch lägesvärdeförändringar skulle vara bättre än det föreslagnautjämningslånet. En väsentlig förtjänst med ett lånesystem av anlyil slag är,enligl institutet, alt det kan ges ganska enkel konstruktion varigenom deekonomiska konsekvenserna och förpliktelserna vid varje lidpunki kanklariäggas för alla berörda parter Den vitaliserande effekt på denbostadspolitiska debatten som ett för gemene man begripligt lånesystem måsteantas ha får inte undervärderas. LRF anser det angeläget atl finna en lösning sombåde tar sikte på de nuvarande akuta problemen och dessutom är hållbar pålängre sikt. Finansieringssystemet måste vidare uppfylla rimligafördelningspolitiska krav och samlidigt upprätthålla en socialt önskvärdbostadsefierfrågan. Staten bör därför med lämpligt avvägda räntesubventionerövergångsvis begränsa räntekostnaden.