prop · FX0314 · 1974-12-31 00:00:00 — tidföreslår CSN att studiestöd skall kunna beviljas för ny termin till studerandesom på grund av sjukdom inte kan påbörja den nya terminens studier. Möjhghetenföresläs bara gäUa den som haft studiestöd närmast föregående termin och avsehögst en termin. Den särskildasjukförsäkringen bör gäUa endast så länge som studiestöd utgår. Det problemsom uppstår om den studerande vid studiestödsperiodens slut fortfarande ärsjuk är det enligt CSN angeläget att aktualisera och lösa i annat sammanhang. Sjukförsäkringeninnebär att de återbetalningspliktiga studiemedlen vid sjukdom omvandlas tUlsjukpenning. CSN föreslår att samtliga återbetalningsphktiga studiemedel, dvs.även barntiUägg och extra studiemedel, skaU inräknas i det belopp som iefterhand' kan bli föremål för avskrivning. Medhänsyn tiU att sjukförsäkringsfrågan inte varit löst har CSN följt en liberalpraxis i fråga om återkrav på grund av sjukdom. 1973: 63 äravsikten att den studerande skall få behålla studiestödet.CSN utgår från att även studiebidragsdelen får behållas. I enhghet härmed börstudiestöd inte återkrävas vid avbrott på grund av sjukdom utom vad,gällerresetillägg och inackorderingstillägg och för studiestöd som beviljats förutiandsstudier. Den som endast sökt och bevUjats bidragsdelen får härigenom behållabidraget. Vissa studerande ärobligatoriskt sjukpenningplacerade enligt lagen om allmän försäkring. Vissasamordningsproblem med den allmänna försäkringen kan uppstå. CSN föreslår attdet belopp som i efterhand skall avskrivas från studiemedelsskulden reducerasom den studerande genom den allmänna försäkringen erhåller en sjukpenning somöverstiger . Reduktion bör ske med trefjärdedelar av det belopp varmedsjukpenningen överstiger . De studerande som har frivillig sjukförsäkringfår högst . och de som är obligatoriskt försäkrade för högst . kangenom den av CSN föreslagna sjukpenninggränsen bli fullt försäkrade även i densärskilda sjukförsäkringen för studerande. Sjukförsäkringen för studerandeföreslås endast gälla vid hel arbetsoförmåga och ha en karenstid på 14 dagar.Oin ny sjukperiod börjar efter föregående sjukperiods slut börbåda perioderna anses som en sjukperiod. CSNföreslår att den nu gällande karenstiden inom den frivilhga försäkringen på 18dagar bör sänkas . Sjukförsäkringenskostnad beräknas tiU 4,7 milj. kr. CSN föreslår att försäkringen börgöras avgiftsfri. Som skäl anför CSN att en avgiftsfri försäkring i förhällandetill nuvarande anslag för studiemedelsfonden endast kräver enanslagsökning. Större rättvisa uppnås meUan studiemedelstagare som uppbär bådestudiebidrag och återbetalningspliktiga studiemedel än den som enbart sökerstudiebi- drag.De med enbart studiebidrag får enligt CSN:s förslag en förmån genom attstudiebidraget inte återkrävs vid avbrott på grund av sjukdom. Genompremiefrihet undviks dessutom ett omfattande administrativt merarbete. Deadministrativa kostnaderna skulle enligt CSN bli stora i förhållande tillpremiens storlek. Även vissa andra praktiska svårigheter skulle enligt CSNuppstå om avgift skall erläggas genom premie. Om förslaget ompremiefrihet inte skulle genomföras bör enligt CSN sjukförsäkringen förstuderande subventioneras av staten liksom vid den friviUigaförsäkringen. CSN redovisar ävenalternativ för om avgift skall erläggas. Tre premieklasser bör inrättas. CSNutgår från en kostnad på 4,7 milj. kr. och utan stathg subventionering. De somhar maximala studiemedel bör betala . per studiemedelsperiod ,de med halva studiemedel . och och yngre elever i gymnasialutbildning . Sjukförsäkringspremien bör avräknas från studiebidragsdelenoch i de faU studiebidrag inte utgår avräknas premien från de återbetalningspliktigastudiemedlen. Omförsäkringen skall finansieras genom avdrag för bör ett särskilt anslagunder driftbudgeten upprättas. Beslut om att studerandeskaU omfattas av den särskilda sjukförsäkringen för studerande fattas formelltav studiemedelsnämnd resp. CSN vid beviljning av studiemedel. Försäkringskassansvarar för kontroll av sjukförsäkran och sjukintyg. Beslut som avsersjukskrivning föreslås i vanlig ordning kunna överklagas hos RFV ochförsäkringsdomstolen. Försäkringskassorna skalllämna uppgift till CSN om antal sjukdagar, när sjukperiod infallit ocheventuellt utbetalad sjukpenning enligt lagen om allmän försäkring. Deadministrativa kostnaderna för studiemedelsnämnderna och CSN beror bl. a. påom försäkringen förenas med premie eller inte, varför CSN anhåller om att fååterkomma med beräkningen om ytterligare medelsbehov. CSN framhåUer slutligenatt de handlingar som förekommer i samband med den särskUda sjukförsäkringenför studerande sekretessregleras genom bestämmelserna i lagen (1973: 1053) ominskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar. Med hänsyn härtiUskuUe det inte behövas något särskUt tillägg i 14 § lagen om inskränkningar irätten att utbekomma allmänna handhngar. Destuderande vid eftergymnasiala utbUdningsvägar och elever igymnasial utbildning erhåller studiemedel som består av studiebidrag ochåterbetalnmgsphktiga studiemedel. Studiemedlen är indexreglerade och utgår perår av basbeloppet inom den aUmänna försäkringen (med i febmari 1974gäUande basbelopp om . är nu maximibeloppet ). Den studerandesom har vårdnaden om barn kan dessutom erhåUa barntUlägg avbasbeloppet. Av studiemedleti utgör maximalt . ett studiebidrag.Studiemedel utgår med hänsyn till den studerandes och makes ekonomi samt i vissutsträckning med beaktande av hans studiemeriter. För dem som studerar på minsthalvtid kan deltidsstudiemedel utgå med halva det belopp som utgår tUl heltidsstuderande.En föratsättning för deltidsstudiemedel är att godtagbara skäl finns till attstudierna bedrivs på deltid. Tillstuderande under i gymnasial utbildning utgår studiestödet i form avstudiebidrag jämte tillägg samt i vissa fall även av återbetalningspliktigastudiemedel. Studiebidraget utgör f. n. och de olikatilläggen utgår med skUda belopp. Den nuvarande studiehjälpen i form avdirekta bidrag utgör f. n. Fleraohka förslag till förbättringar av det studiesociala stödet har lagts fram.Förslagen avser i första hand studiemedelssystemet. Studiemedelsutredningenhar i betänkandet (SOU 1973: 17) Teknisk översyn av studiemedelssystemet lagtfram förslag om ett nytt registrerings- och utbetalningssystem, baserat påautomatisk databehandling (ADB). Syftet med detta förslag är att förenkla ochrationalisera vissa av studiemedelsnämndernas särskilt betungande ochtidskrävande arbetsrutiner vilka utförs manuellt. Förslaget anger denyttre ramen och huvudrutinerna för ett ADB-baserat registreringssystem, därfördelningen av arbetsuppgiftema anges mellan de lokala organen och ettcentralt placerat studiemedelstagarregister. När det gäller utbetalningsformenhar utredningen funnit det mest lämpligt med utbe-tatamg av studiemedel påpostgu-o. Det bör enligt min mening uppdras åt centrala () att fortsätta utvecklingsarbetet i fråga om ett nytt registrerings- ochutbetalningssystem. Jag avser att senare återkomma tiU Kungl. Maj:t i dennafråga. Enligt min mening går det föreslagna utbetalningssystemet väl att förenamed en utbetalning efter den enskUdes önskan så att bankerna liksom hittillsengageras. TiU de frågor som bör tas upp i det fortsatta utredningsarbetet hörbl. terminsbegreppet,utbetalningsperioder, ansökningstid, studiekontrollen och omprövning avstudiemedel. När det gäUer studiekontrollen bör emellertid redan nu införasnya bestämmelser beträffande studieintygen. Jag delar utredningens uppfattningatt det bör vara möjligt att låta annan personal än lärare vid läroanstaltenskriva på studieintygen. Den studerande bör själv intyga att han har studeratoch ämnar studera det kalenderhalvår studieintyget gäller för. Av intyget bördet också framgå vilka skyldigheter den studerande har att fullgöra vid avbrotti studierna eller byte av utbildning. Jag avser att i annat sammanhang föreslåatt . Maj:t uppdrar åt CSN att utfärda närmare bestämmelser om vUkapersoner vid resp. läroanstalt som bör vara berättigade att skriva intyg. Utredningenhar i fråga om behovsprövning mot egen inkomst föreslagit att fribeloppsgränsenmot egen inkomst bör höjas från tUl av basbeloppet per termin. Vidareföreslås att reduceringsfaktorn sänks från två tredjedelar tUl hälften av dendel av inkomsten som överstiger fribeloppet. SärskUdaregler för korttidsstudiemedel föreslås gälla för UtbUdning om lägst 8 ochhögst vilken är fristående från annan längre sammanhängandeutbildning. Korttidsstudiemedel föreslås utgå endast tiU den som inte haftstudiemedel de senaste tolv månadema. Enligt förslaget bör fribeloppet förkorttidsstuderande vara av basbeloppet och demaximala studiemedlen- av basbeloppet beroende på antalstudieveckor. Frågornaom fribelopp, reduceringsfaktor och korttidsstudiemedel har i fråga omvuxenstuderande nära samband med arbetet inom kommittén för studiestöd åt vuxna(SVUX), vars förslag om studiefinansieringen för vuxna väntas, enligt vad jagerfarit, föreligga . Med hänsyn härtill anser jag attställningstaganden till de frågor som utredningen tagit upp bör anstå till dessatt SVUX lagt fram sitt förslag. Behovsprövnmgav förmögenhet sker mot den egna och mot makes förmögenhet. Är förmögenhetenstörre än fribeloppet, som är sex gånger basbeloppet, reduceras studiemedlenför termin med en femtedel av det överstigande beloppet. Makamas förmögenhetbedöms var för sig, varför någon avräkning av ena makens skuld inte får görasfrån den andra makens tiUgångar. Om de båda makarna har förmögenhet somöverstiger fribeloppet, sker en reduktion av studiemedelsbeloppet i förhållandetill såväl den egna som makens förmögenhet. Nuvarande regler stämmer inteöverens med gällande förmögenhetsskattelagstiftning. Jag föreslår attunderlaget för prövningen mot förmögenhet skall utgöra summan av den egnaskattepliktiga förmögenheten plus makes skattepliktiga förmögenhet.Fribeloppsgränsen bör vara sex basbelopp för ensamstående och nio basbelopp försammanboende med barn och gifta. Jag anser också i likhet med utredningen attden skattepliktiga förmö- genhetenskall ligga till gmnd för prövning av rätt till studiemedel dock med det undantagetatt återbetalningspliktiga studiemedel i detta sammanhang inte bör betraktassom skuld. När det gäller utbetalningav barntillägg ansluter jag mig tUl utredningens förslag. Det innebär attstuderande som enligt hittUls gäUande regler har rätt till barntillägg pågrund av att han är skyldig att utge underhåUsbidrag skall visa att tidigareuppburet barntillägg kommit det underhåUsberättigade barnet till del innanfortsatt barntillägg bevUjas. Om detta inte går att visa skall barntUläggendast bevUjas om den studerande medger att barntiUägget får utbetalas direkttill barnets vårdnadshavare. För den som söker barntiUägg för barn bosattutanför är man självfallet skyldig att kräva intyg eller motsvarande somvisar att förutsättningarna för rätt till barntUlägg förehgger. Det ankommerpå CSN att utfärda närmare bestämmelser i denna fråga. Utredningen föreslår attmaximitiden för studiemedel bör sänkas från nuvarande 16 terminer tUl 13terminer men att undantag bör kunna göras på gmnd av särskilda skäl. Även dennafråga hör samman med det arbete som bedrivs av SVUX. Jag är därför f. n. inteberedd att ta ställning till frågan. I fråga omstudielämplighetsprövningen tillämpas f. n. följande. För rätt tiU fortsattastudiemedel efter två terminers studier vid filosofisk fakultet krävs att 20poäng skall vara uppnådda resp. eller attden studerande resp. uppnått 25 poäng.Utredningen föreslår att det vid prövning av studielämplighet för rätt tillstudiemedel skall tillämpas endast ett poängkrav, nämligen det som gäUer vidingången av tredje terminen. Poängkravet bör sättas tUl 25 poäng vid ingångenav tredje terminen för rätt tiU studiemedel under denna termin. För att fåstudiemedel för två terminer bör den studerande ha uppnått30 poäng. Det nuvarande systemet för bedömning av studielämpligheten är enligtmin mening inte möjligt att behålla. Detta sammanhänger med det beslut somfattades av förra årets riksdag, vilket innebär ett nytt beräkningssystem förstudiemedel, varvid studietiden normalt beräknas till nio månader.Studiemedelsutredningens förslag i fråga om poängberäkning innebär ingenförändring för den övervägande delen av de studerande. CSN har tillstyrkt attpoängkraven sätts i enlighet med utredningens förslag i fråga omheltidsstuderande och att motsvarande justering såsom utredningen föreslagitgörs även i fråga om deltidsstuderande. För egen del finner jag att förslagen,som i huvudsak kan ses som en följd av beslut föregående år om hurstudiestödet skall beräknas, är väl avvägda. Jag utgår ifrån att CSN i enlighetmed sitt tillstyrkande kommer att genomföra förslagen i praktiken. Även iövrigt finner jag utredningens förslag i denna fråga väl avvägda. Vidarehar utredningen föreslagit vissa förändringar i studieme- delsnämndernassammansättning och arbetsformer. Studiemedelsnämndernas antal ledamöter börbl. a. enhgt utredningen ökas från fem till mmst sex. Studiemedelsnämndföreslås vidare få möjlighet att inrätta delegationer. Det ankormner på Kungl.Maj:t att meddela bestämmelser i dessa frågor. Slutligenföreslår utrednmgen ett förändrat inkomstbegrepp vid behovsprövning avstudiemedel så att det inom skattesystemet använda begreppet sanmianräknadinkomst läggs tUl gmnd för behovsprövningen. Detta förslag bör enligt mmmening prövas av CSN i det av mig i det föregående förordade fortsattautredningsarbetet. 1973:1 (bU. 10 s. 497) framhöll föredragande statsrådet att han ansåg detmotiverat att ompröva studiemedelssystemets återbetalningsregler. Någraändringar i de grundläggande principema var dock inte aktueUa. En översyn avaterbetalningsreglerna har gjorts av en särskild arbetsgrupp inomutbUdnings- och finansdepartementen. Gmppen har haft överläggningar medföreträdare för bl. a. löntagar- och studerandeorganisationer. I promemorian(Ds U 1973:16) Återbetalning av studiemedel har förslag om ett nytt och förbättratsystem för återbetalning av studiemedel lagts fram. Förslagetinnebär en allmän förbättring för dem som har att återbetala studiemedel.Denna förbättring uppnås genom generdla förändringar av studiemedelssystemet itvå avseenden, nämhgen en höjning av studiebidraget och en reformering avåterbetalningsreglerna. Ettnytt system för hur återbetalningarna skall fullgöras föreslås. Detta leder bl.a. till att den avsedda återbetalningstiden alltid kan hållas, att de årligaförändringama av den avgift som skall erläggas blk måttligare än nu genom attett nytt inflationsskydd införs och att systemet blir enklare och meröverskådligt för den enskUde. Förslagetinnebär även betydande förstärkningar av trygghetsreglerna iåterbetalningssystemet. Den gräns där avgift påförs skall enUgt förslagethöjas och avgiften skall fastställas tiU en lägre andel än nu av avgiftsunderlaget,dvs. inkomst och förmögenhet. Reglerna om hänsynstagande till makes inkomstföreslås bh uppmjukade. Dessa ändringar har särskild betydelse för giftahemarbetande som saknar egen inkomst av förvärvsarbete. En möjlighet tiUavskrivning av studiemedel vid sjukdom, handikapp e. d. föreslås. Arbetsgmppensförslag går vidare på linjen mot en ökad enhetlighet istudiefinansieringssystemet. Studielån från allmänna studielånefonden föreslåskunna få återbetalas som om fråga vore om återbetalningspliktiga studiemedel. Remissbehandlingenhar visat att det råder enighet om de gmndläg- gandeförslagen i promemorian. Flera remissinstanser vill dock ytterligare ökastatens åtaganden för dem som uppburit studiemedel. Några remissinstanser har ehum med skilda motiv i detta sammanhang framhåUit önskvärdheten av att ettytterligare utredningsarbete kommer tUl stånd. akademikerscentralorganisation (), () och () har sålunda uttalat sig för en översyn avåterbetalningsreglerna med syfte att låta studiemedlen utgå som ettkonventionellt lån. Någon översyn med en sådan inriktning är jag dock inteberedd att förorda. Jag tillstyrker att arbetsgruppens förslag till ändringar istudiemedelssystemet genomförs. Om detta sker blir, som arbetsgruppen ocksåframhållit, studiemedelssystemet än gynnsammare än f. n. särskilt för debetalningssvaga grupperna. Framför allt gäller att återbetalningarnas storlekanpassas bättre än enligt nu gällande regler till den enskildesbetalningsförmåga. Jag vill erinra om att frågan om vilka förmåner som skaUutgå vid studier kommer att aktualiseras i samband med arbetet inom SVUX. Ettbetänkande från kommittén väntas . Arbetsgmppen harföreslagit en höjning av det maximala studiebidraget för ett läsår om niomånader från . Flera remissinstanser har uttrycktönskemål om att bidraget höjs ytterhgare samt indexregleras.Landsorganisationen i (LO) och () har emellertid intagit en försiktigare hållning i studiebidragsfrågan ochTCO anför bl. a. att skuldsättningen även beror på övriga bestämmelser somreglerar återbetalningsskyldigheten. Jag viU erinra om att frågan omindexreglering av studiebidraget har behandlats av så sent som förett år sedan. erinrade då om att statsmakternatidigare tagit ställning för en prioritering av studiestödet tillvuxenstuderande i den mån resurser kan ställas tillförfogande för studiesociala ändamål (SfU 1973: 17). Jag ansluter mig tillarbetsgruppens förslag om en höjning av studiebidraget fr. o. m. budgetåret1974/75 till ca . för ett läsår . Studiebidraget bör dåutgå med . för heltidsstuderande och . för deltidsstuderande.De studiemedelstagare, som redan beviljats studiemedel för ,bör genom en schabloniserad nedskrivning av sina återbetalningspliktigastudiemedel för få kompensation för den föreslagna höjningenav studiebidraget. Jag delar arbetsgmppensuppfattning att aterbetalningsreglerna bör vara utformade så att den faststäUdaåterbetalningstiden kommer att hållas, om inte den enskilde får uppskov medavgiftsbetalning eller gör frivilhga betalningar, och så att en jämnperiodisering över hela återbetalningstiden åstadkoms. Enligtnuvarande återbetalningsregler gäUer den s. k. basbeloppsmetoden, vilketinnebär att studiemedelstagaren skall återbetala ett lika stort antalbasbelopp som han uppburit som återbetalnings-plUctiga studiemedel.Denna metod kompletteras av den s. k. jämfördse-räntemetoden, som utgör engaranti för att återbetalningsskyldigheten enligt basbeloppsmetoden inte skallöka med mer än jämförelseräntan (av statens normalränta). De årliga avgifternabestäms enligt basbeloppsmetoden. Slutregleringen avåterbetalningsskyldigheten sker genom en jämförelse meUan de bådaberäkningsmetoderna. Det är alltid den för den enskilde förmånhgaste metodensom då skall tillämpas. Detta återbetalningssystem har i kombination medhöjningarna av basbeloppet lett tiU en inte avsedd förkortning avåterbetalningstiden. Enligt arbetsgruppen bör återbetalningsreglerna ändras såatt denna effekt undvikes. Arbetsgmppen har föreslagit att den årligaåterbetalningen räknas upp med ett regleringstal som motsvarar antingenprisutveckhngen enligt konsumentprisindex under föregående år eller etf avKungl. Maj:t fastställt garantital. För att minska studiemedelstagarnasåterbetalningsskyldighet bör garantitalets storlek enligt förslaget läggas påen nivå som väsenthgt understiger jämförelseräntans nuvarande storlek. Detlägsta av de båda talen skaU alltid gälla. Garantitalet föreslås till 1,0320enheter. Detta innebär att de återbetalningsphktiga studiemedlen kommer atträknas upp med högst . Detta garantital bör ligga fast under enlängre period. Liksom f. n. är faUet bör avgiftsinbetalning inte medföra rätttill avdrag vid inkomstdeklarationen. De flesta remissinstanser har tUlstyrktarbetsgruppens förslag. Även jag ansluter mig tUl detta. Förslaget innebärdessutom förenklingar som gör att återbetalnings-reglerna bhr mer överskådligaför den enskilde. I stäUet för att som f. n. uttryckaåterbetalningsskyldigheten dels totalt såsom ett visst antal basbelopp, delsårligt i form av en avgiftskvot bestämd i basbelopp och multiphcerad medgällande basbelopp, skall man enhgt arbetsgruppens förslag aUtid angeåterbetalningsbelopp och årliga avgifter direkt i visst antal kronor. Vidåterbetalningen gäUer f. n. att hänsyn tas till hälften av makensbeskattningsbara inkomst samt förmögenhet som överstiger sex basbelopp.Nedsättning i avgiftsunderlaget får göras om den avgiftsskyldige har vårdnadenom barn . För den som inte har inkomst utgör avgiftsunderlagetändock ett basbelopp. De i promemorian föreslagna reglerna innebär bl. a. tar bort schablonen om ett basbelopp för den som saknar inkomst samt atthänsyn tas tUl av makens taxerade utkomst . i taxeraduikomst och därefter ökar denna procentsats för varje ytteriigare 1OOO-tal kr. i taxerad inkomst dock tiU högst . Enligt förslaget skall manäven i fortsättningen ta hänsyn till förekomsten av barn . Vad jaghär sagt om make gäUer hksom hittUls även ifråga om sammanboende. Förslagetinnebär betydande förbättringar när det gäller makehänsynen förhemmavarande utan egen inkomst och för gifta där maken har låg inkomst, menäven för makar som båda är avgiftsskyldiga. Flera remissinstanser har anförtatt de anser det principiellt felaktigt att ta hänsyn tiU makes inkomst. Föregen del vill jag instämma i arbetsgmppens synpunkter att ett fullständigtslopande av hänsynen tiU makes inkomst ger effekter som är svåra att försvaraur rättvisesynpunkt. Dessutom skuUe ett fullständigt borttagande innebärakraftiga minskningar i inbetalningarna av studiemedelsavgifter och därmedökade kostnader för statsverket i ett läge när andra stora krav finns på samhäUetsinsatser för studiesociala åtgärder. Enligt min mening måste man se denna frågatiUsammans med de övriga åtgärder som föreslås för att förbättra destudiesociala villkoren. Det framlagda förslaget gynnar främst de inkomstsvagagrupperna och jag tillstyrker därför de i promemorian föreslagna förändringarna. Sedan studiemedelssystemetinfördes har en aUmän realinkomstut-veckling ägt rum. Studiemedel har i aUtstörre utsträckning erhållits av andra än de tidigare traditioneUaakademikergmpperaa. a. detta talar för att de sociala skyddsreglerna förbättras.Jag ansluter mig härvid till promemorians förslag oih att höja avgiftsgränsenfrån 2,5 basbelopp till 3,5 basbelopp samt att maximal avgift bör utgöra högst20 % av skillnaden mellan avgiftsgräns och avgiftsunderlag. Förslaget om denhöjda avgiftsgränsen innebär att man kan få uppskov med återbetalningen upptill en bruttoinkomst på . (beräknat på basbeloppet 8 100kr.). Den maximala avgiften kommer att öka långsammare än f. n. genom regelnatt maximal avgift får utgöra högst av skiUnaden mellan avgiftsgräns ochavgiftsunderlag. Därmed dämpas marginaleffekterna. Enligt nuvarandebestämmelser påförs ingen studiemedelstagare avgift för år efter det att hanfyllt . Vid dödsfaU avskrivs återstående återbetalningsskyldighet. Dessaregler föreslås i promemorian utvidgade så att befrirelse kan medges i de faUden återbetalningsskyldiges betalningsförmåga på grund av sjukdom e. d. ärvaraktigt nedsatt eller beräknas så förbli för resten av livet samt avskrivningom dödsboet inte kan betala. Jag delar uppfattningen att detta förslag bidrartill att förstärka trygghetsreglerna och det bör enligt min mening genomföras.Dessutom bör enhgt min mening, i enlighet med förslaget i promemorian, CSNkunna medge uppskov med återbetalningen upp till i sänder i vissa faU. Jag tiUstyrker ävenförslaget i promemorian att möjligheterna till partiell avskrivning avstudiemedel för vissa vuxenstuderande bör finnas kvar. I huvudsak böravskrivning ske enligt de regler som f. n. gäller för sådana studerande i defall då de erhåUit studielån enligt det tidigare studiehjälpsreglemente (1964:402). Enligt gällande regler för avskrivning av studielån ställs krav på attpersonen i fråga skall ha varit familjeförsörjare.Detta krav bör som anges i promemorian inte längre gälla. Det bör ifortsättningen enligt min mening inte heller gälla för de vuxna som enligttidigare gällande regler bevUjats lån enligt studiehjälpsreglementet.