prop · FX03130 · 1974-12-31 00:00:00 — Enligt stadgarna skall dock förmögenhetsförvaltningoch viss därmed sammanhängande verksamhet handhas av den som SFO, SIF, SALF,CF och HTF gemensamt utser. Stiftelse, som bildats enligt avtal mellanorganisationer av arbetsgivare och arbetstagare med ändamål all utge lillfriställd arbetstagare, beskattas kommunalt endast för inkomst av fastighetenligt 53 > I mom. första stycket d) kommunalskattelagen (1928:370), är enligt 7 ;; första slyckel e) förordningen (1947:576) omslatlig inkomstskatt, , och 6s 1 mom, första stycket b) förordningen (1947:577)om statlig för-inögenhetsskatt, , hell befriad från statlig inkomstskatt ochförmögen-helsskalt. Detsamma gäller i fråga om vissa slag av stiftelser mednäraliggande syfte, nämligen personalstiftelser enligt lagen (1967:531) omtryggande av pensionsutfästelse m. m. med ändamål uteslutande atl lämna understödvid arbetslöshet, sjukdom eller olycksfall. Även för pensionsstiftelse somavses i lagen om tryggande av pensionsutfästelse ra. m. och för vissa andra i53 s 1 mom. första stycket d) KL angivna stiftelser gäller samma begränsningari skattskyldigheten. som har lill huvudsakligt ändamålatt under samverkan med militär eller annan myndighet stärka rikets försvareller all - utan begränsning till viss familj, vissa familjer eller bestämda personer- främja vård och uppfostran av barn eller lämna understöd för beredande av undervisningeller utbildning eller utöva hjälpverksamhet bland behövande eller främjavetenskaplig forskning är skattskyldig endast i begränsad omfallning. är enligl 53 i första styckel e) KL och 7 vj första stycket O SIskattskyldig till inkomstskatt endasl för inkomsl av fastighet och avrörelse och lill statlig inkomstskatt endast för inkomsl av rörelse. Avbestämmelserna i 6n1 mom, förstastycket b) SF framgår att stiftelse iir skyldig att erlägga förmögenhetsskattendasl om och i den mån stiftelsen är skyldig att erlägga skatt för inkomsl.Stiftelse som avses i 7 ~< första stycket f) SI är i följd härav skyldig atterlägga förmögenhelsskali endast för sådan förmögenhet som är nedlagd irörelse, som stiftelsen bedriver. Stiftelse, som inle kan hänföras lill något av derättssubjekt som uppräknas i 53 > 1 mom, första slyckel d) och e) KL, äroinskränkt skattskyldig för inkomst och förmögenhet, Skatiesaiserna för stiftelser är vid taxering lillstatlig inkomstskatt av beskattningsbar inkomst och vidförmögenhetstaxeringen 1,5 */m avbeskattningsbar förmögenhet För s.k. familjestiftelse utgåremellerlid statlig inkomstskatt och förmögenhetsskatt efter samma regler somgäller för fysiska personer Frågan om den skatlerällsliga bedömningen av vissafonder för avgångsbidrag (AGB) behandlades av riksdag (prop. 1967:39,BeU 1967:28, rskr 1967:169). Två fonder för AGB befnades därvid fråninkomstbeskattning enligt den av antagna förordningen (1967:160) omfnkallelse från skattskyldighetav fond för avgångsbidrag. Den ena var den av SAF-LO bildade fond som föregicksystemet med AGB-försäkring i Arbetsmarknadens försäkringsaktiebolag ().Den andra fonden var den motsvarighet, som bildals av KFO-LO och som föregickAGB-försäkringen i . Skattebefrielse enligt förordningen gällde endast 1967års taxering. Båda fonderna upphörde vid utgången av och tillgångarnatillfördes resp. försäkringsrörelser i och i form av engångspremie.AGB-försäkring är i beskattningshänseende fr. o. m. hänförlig tillpersonförsäkring (30 4 mom. första stycket KL). Försäkringsanstalt, som driverrörelse avseende AGB-försäkring, beskattas för denna verksamhet i princip påsamma sätt som för annan personförsäkringsrörelse, Beskalt-ningsmetoden,räntebeskattning eller överskottsbeskattning, är emellertid beroende av omförsäkringsgivaren är livförsäkringsanstalt eller skadeför-säkringsanstall. 1AGB-försäkring torde skattepliktig inkomst emellertid inte uppkomma, oavsettanstaltstyp. Om reglerna för livförsäkringsanstalt till-lämpas på anstalt sommeddelar AGB-försäkring, såsom fallet är beträffande , torde nämligen vissabeslämmelser om avdrag som anknyter lill antalet försäkringstagare leda tillså stort sammanlagt antalsavdrag att skattepliktig inkomst av AGB-försäkringinie uppkommertpunkt 1 femte stycket av anvisningarna till 30 n KL). Tillämpas däremot reglerna förskadeförsäkringsanstalt på anstalt, som meddelar AGB-försäkring, gäller bl.a.att avdrag vid beräkning av rörelseöverskottet får göras bl.a. för avsättningtill försäkringsfond föregen räkning (punkt 2 första stycket av anvisningamatill 30;; KL). Med försäkringsfond för egen räkning förstås härvid försäkringsfondenligt lagen (1948:433) om försäkringsrörelse, dvs. bl.a. premiereserv.Försäkringsinspektionen fastställde för den närmaste tioårsperiodensärskilda planer förbi. a. föravsättning till premiereserv förAGB-försäkring, Härigenom lorde inle heller någon nämnvärd beskattning avinkomst av AGB-försäkring hos komma att ske under den kvarvarande delenav den tioårsperiod som planen omfattar. AGB-försäkringsrörelse blir sålundainte alls eller möjligen i något undantagsfall föremål för inkomstbeskattning.Svensk försäkringsanstalt är inte skattskyldig för förmögenhet. Framställningarom begränsning i skattskyldighetenlorde sammanslagna AGE- och trygghetsfonderna har gjorts av SAF, SIF, SALF, CF,HTF, KFO, KTF, HF, SFO, K.Ä.B., och . 1 framställningarna framhålls attändamålet med trygghetsfonderna äratl bekosta sysselsättningsfrämjande åtgärderför tjänstemän som blivit uppsagda elier löper risk all bli uppsagda lill följdav dnfisinskränkningar, företagsnedläggelser eller rationalisering av företagsverksamhet samt atl under vis!>a förutsättningar lämna bidrag till lön cHcr engångsbelopp till tjänsteman som blivit uppsagd.Vidare anges al! de sysselsiiiiningstViimjande åtgärderna främst kommer attbeslå av be-kosiiiad av eller bidrag till vidareutbildning, omskolning ochannan utveck-ling.sverksamhet, såväl intern som extern, .Som grund for den begränsning iskattskyldigheten lör AGE-stiftelser som gciiomlördes genom 1971 årslagstiftning åberopades att var jiimlörbar med personalstiftelse,som har till ändamål att lämna understöd vid arbetslöshet och som redanlidigare var begränsat skattskyldig. .Samma grund kan enligt organisationernaåberopas även för de sammanslagna AGE- och trygghetsfonderna. Samtliga remissinstanser tillstyrker bifall tillframställningarna, Riksskaiieverkel påpekar attstiftelse lör AGE-fond i beskattningshänseende jämställts med depersonalstiftelser som avses i lagen (1967:531) om tryggande avpensionsutfästelse m. m, med ändamål uteslutande att lämnaarbetslöshetsunderstöd m. m Emellertid är endast denna typ av personalstiftelserinskränkt skattskyldiga medan övriga personalstiftelser är oinskränktskattskyldiga. Vissa av de ändamål som trygghetsfonderna har -såsom utbildningsbidrag- torde även kunna omfattas av en personalstiftelse enligt lagen om tryggandeav pensionsutfästelse m, m. Däremot lar sistnämnda slag av stiftelse inte avseatt trygga t.ex, lön ellerannan förmån, som arbetsgivaren åtagit sig att utgetill arbetstagaren, Verkel har inhämtat uppgifter frånSAF, varav framgår bl, a, följande. Om ett förelag går i konkurs och medel intefmns lör all täcka lönefordringar för t, ex, äldre arbetskraft, som ägeråtnjuta förlängd uppsägningstid, kan ersättning komma att utgå fråntrygghetsfond till den del den ställiga lönegarantin inte läckerlönefordringarna. Eftersom den ställiga lönegarantin beräknas läcka cirka sexmånaders lön fören tjänsteman med genomsnittslön och då äldre arbetskraft ärberättigad till förlängd uppsägningstid med högst från företagetInnebär detla en total lönefordran vid konkurs . Med hänsyntill detta kan i enlighet med vad som omfattas av ändamålet med de iinnii intebildade stiftelserna sådan lönefordran, som avser den förlängdauppsägningstidens , komma att täckas av ersättning fråntrygghetsfond. Likaledes kan en ijiinsteman. som fortfarande formellt sett äranställd under sin uppsägningstid men som måsle genomgå utbildning lör atl länytt arbete, erhålla utbildningsbidrag från trygghetsfond iiven omijiinsiemannen tär denna utbildning hos den nye arbetsgivaren underuppsägningstiden, dvs, då han i formell mening är anstiilld hos sinförre arbetsgivare. Enligt verkets uppfattning kanförbudet i lagen om tryggande av pen-sionsuilastelse m m, alt personalstiftelseinte lår trygga t, ex, lön ellerannan förmån som arbetsgivaren åtagit sig attutge till arbetstagaren inte åberopas som motivlör att anse att de tilltänkta stiftelserna lör och trygghetsåtgärderskall vara oinskränkt skattskyldiga. Som grund för bedömningen av de tilltänktastiftelsernas skattskyldighet anser verket att de principer som uttalades vidtillkomsten av bestämmelserna i 53 N 1 mom, första stycket d) KL kan åberopas.Verket framhåller särskilt vad som i detta sammanhang anfördes av 1936 årsskatiekommitté (SOU 1939:47 s. 50 O- Enligt verkels uppfattning stämmerändamålet med de tilltänkta stiftelserna för och trygghetsåtgärder välöverens med dessa grundläggande värderingar för stadgandet i 53 1 mom, förstastycket d) KL som kommittén gett uttryck för. Verket påpekar vidare att frågor, som berörarbetstagares anställningstrygghet, alltmer trätt iförgrunden. Härvid intar givetvis det ekonomiska skyddet vid uppsägning enviktig plats. Verket nämner i detta sammanhang de tidigare på frivillig vägmellan de fackliga organisationerna tillkomna avtalen om ökadanställningstrygghet genom av-gångsbidragsförsäkringar och om bildande avstiftelser för avgångsersättningar. Men även statsmakterna har haftuppmärksamheten fäst på dessa frågor. Verket erinrar här om lagstiftningen omanställningsskydd (prop. 1973:129, InU 1973:36, rskr 1973:351, SFS 1974:12)samt om de olika sysselsättningsfrämjande ålgärder som sker t. ex. genomarbetsmarknadsmyndigheternas försorg på grund av utfärdadeförfattningsbestämmelser (t, ex. arbetsmarknadskungörelsen, SFS 1966:368). De trygghetsöverenskommelser och trygghetsavtal,.som de nu berörda arbetsmarknadsparterna sålunda ingått, ligger enligt verketsmening helt i linje med den utveckling på hithörande områden som ägt rum under1960- och 1970-talen på den svenska arbetsmarknaden, inte bara genom kollektivavtalutan även genom olika lagstiftningsåtgärder. De tilltänkta stiftelserna färdärför i sin helhet anses inrymma sådana ändamål som enligt verkets bedömningändå skulle ha tillgodosetts genom det allmännas försorg, dvs. de får ansesfrämja ett allmännyttigt ändamål av högt kvalificerad art. För denna tolkningtalar enligt verkel även motsättningsvis det förhållandet attdepartementschefen (prop. 1974:88 s. 208) i enlighet med förslaget avutredningen rörande anställningstrygghet m. m, (SOU 1973:56) inte funnitanledning att lagfästa rätt till avgångsersättning, eftersom det redan finnssådan rätl lill ersättning genom kollektivavtal och trygghetsavtal förpraktiskl taget alla arbetstagare, Föreiagsskatteberedningen tar upp frågan om hur mani skatlehiinseende bör behandla de avgifter som infiyter till fonden liksommedel som utbetalas därifrån. Enligt beredningen torde de bidrag somarbetsgivare erliigger till stiftelse för sammanslagna AGE- och trygghetsfondervara avdragsgilla vid inkomsttaxeringen som personalkostnad i rörelse. Erhålletkostnadsbidrag från fonder bör ulgöra skattepliktig intäkt för arbetsgivare,som diirvid får göra avdrag i rörelsen för de kostnader .som avses medbidraget. ersättningfrån stiftelsen direkt till person, som är anställd eller tidigare varitanställd i här avsett företag, utgör denna enligl beredningen skattepliktiginläkt för mottagaren. I beskattningshänseende indelas livförsäkring fr,o. m. i pensionsförsäkring (P-försäkring) och kapitalförsäkring(K-försäkring), 1 fråga om P-försäkringar medges försäkringsägaren avdrag föreriagda vid inkomsttaxeringen under det att utfallande beloppbeskattas som inkomst. Beträffande K-försäkring medges däremot avdrag föreriagd premie endast för vad som ryms inom det av sociala skäl motiveradeförsäkringsavdraget |46 2 mom, första stycket 3) och Ijärde stycket KLj. för ogift och högst . tillsammans för makar. Belopp somutfaller på grund av K-lörsäkring är å andra sidan inte skattepliktig inkomst. Av föreskrifterna i första punkten av anvisningarnatill 31 KL framgår vad som i skattehänseende är att anse som P-IÖrsäkring samtatt med K-försiikring förstås annan livförsäkring iin P-försiikring. Genomlagstiftning (prop. 1969:162, BeU 1969:75, rskr 1969:429, SFS 1969:754)infördes som villkor lör att en livförsiikring skall anses som P-försiikringatt försäkringen meddelats i här i landet bedriven lörsiikringsrörelse. Dettainnebär att försäkring, som tecknas utomlands och som enligt äldre bestämmelservarit att anse som P-förs;ikring, i stället hänförs till K-försäkring, De nyabestämmelserna tillämpas fr. o, m, taxering. bemyndigadesriksskatteverket att meddela dispens från de nya bestämmelserna i vissa fall.Verket kan således efter ansökan förklara atl livförsäkring, som meddelats iutomlands bedriven försäkringsrörelse och som enligl äldre bestämmelser varitatt anse som P-lörsäkring även i fortsättningen skall behålla denna karaktär.Försäkring som förklarats vara P-försäkring kan därefter inte övergå tillK-försäkring (punkt 3 övergångsbestämmelserna). Ansökan om dispens kan göras av utländsk medborgaresom tecknat utländsk pensionsförsäkring före eller under sin bosättning här ilandet. Också en svensk medborgare kan söka dispens i det fall han tecknat försäkringenunder vistelse utomlands som varat och han därefter bosätter sig iSverige, Enligt lagstiftning skulle dispensansökanavseende försäkring, som tecknats innan försäkringstagaren bosatt sig här ilandet, göras året efter bosätiningsårel. För del fallförsäkringstagaren bosatt sig här före utgången av - dvs. innan de nyaskattereglerna om utländsk pensionsförsäkring börjai lillämpas -skulle ansökanom dispens ha gjorts . I fråga om försäkring somtecknats först sedan försäkringstagaren bosatt sig här i landet, skulledispen.sansökan görassenast året , under vilket försäkringen tecknats. Efter framställning av har genomlagstiftning (prop. 1971:162, SkU 1971:70, rskr 1971:290, SFS 1971:922)tiderna lör dispensansökan förlängts med . Vid försäkring, som tecknatsföre bosättning här i landet skall således ansökan göras senast den 31 decembertredje året efter bosällningsåret, vid bosättning före utgången av år 1968senast samt i fråga om försäkring som tecknats efterbosättning hiir tredje året försäkringentecknats. Riksskatteverketsskrivelse m. m. erinrar i sin skrivelse om attverket till stöd för den framställning som föranledde förlängningen avansökningstiderna åberopade bl. a. att vidtillämpning av dispensbestämmelserna funnit att ansökan i elt inte obetydligtantal fall inkommit för sent för att kunna upptas till prövning, att de lörsent gjorda ansökningarna i huvudsak härrörde från utländska medborgare samlalt dröjsmålet med ingivandet av ansökningarna mestadels berott på bristandeinformation om dispensbestämmelserna. Riksskatteverketframhåller vidare att det visat sig att trots de förlängda ansökningstidernaell slort antal ansökningar om dispens kommit in . Sålunda har år 1973ingivits 91 dispensansökningar, varav 28 eller inemot en tredjedel kommit inför sent. Verkels rällsavdelning har med anledning härav genomfört enundersökning för att närmare söka klarlägga orsakerna härtill. Vid dennaundersökning har framkommit, att laxerings-nämnden i ett betydande antal fallmedgett avdrag såsom för premie för P-försäkring, trots att det av uppgifiernai den skattskyldiges deklaration framgått alt försäkringen tecknats i utomlandsbednven försäkringsrörelse. I många fall har avdrag medgetts i följd,vilket lett till att den skattskyldige, när felet upptäckts,försuttit tiden för ansökan om dispens. Av de för sent inkomna ansökningarnaframgår vidare, atl taxeringsnämnden i många fall inte informerat denskattskyldige om dispensbestämmelserna. De av verket 1971 påtaladeölägenheterna består sålunda i huvudsak allljämi. Enligt verkets meningpåfordrar förhållandena därför ytterligare åtgärd. Mest ändamålsenligt synesvara att låta bestämmelserna om ansökningstider utgå. En sådan ordning lordeinte behöva medföra några svårigheter i tillämpningen. Härigenom skulle ocksåsådana ärenden, i vilka avvisat prövning på grund avatt ansökan kommit in , kunna prövas pä nytt efter framställning frånförsäkringstagaren. Mot denna bakgrund hemställer attgällande ansökningslider slopas, Försäkrin'j,sinspckiioncn. som avgeiiremissyttrande, har tillstyrkt riksskal-leverkels framställning. Siiftelser för och andra trygghetsåtgärder har åtskilliga åtgärder vidtagits isyfte att begränsa de ekonomiska svårigheter som uppstår för anställd viddriftsinskränkningar och företagsnedläggningar. Så bestämdes i den centralauppgörelsen mellan SAF och LO bl.a, att en fond för avgångsbidragskulle bildas. De företag som genom kollektivavtal blivit skyldiga att tillämpauppgörelsen om avgångsbidrag skulle betala vissa belopp till fonden.Fondens ändamål var att lämna bidrag lill arbetstagare, som blivit arbetslösapå grund av driftnedläggelse eller mera belydande driftsinskränkningar och somuppnått relativt hög ålder och varit anställda vid förelaget under lång lid.Med denna fond som förebild träffade KFO och LO överenskommelse om altinföra en motsvarande fond för avgångsbidrag, 1 samband med centralauppgörelse beslutade SAF och LO den omläggningen av systemet med avgängsbidragatt den lidigare bildade fonden överlogs av arbetsmarknadensförsäkringsaktiebolag (). Fr. o. m. meddelar således kollektivavgängsbidragsförsäkring (AGB-försäkring), Försäkringen tecknas ochvidmakthålls av arbetsgivare lill förmån för arbetslagaren. KFO och LO kom islutet av överens om motsvarande ålgärder belräffande sill system medavgångsbidrag. AGB-försäkringsverksamhelen sköts i della läll av . Som elt resullat av förhandlingar mellanSAF och SIF resp. SALF och senare även CF inrättades Industrins AGE-fond,avsedd för arbetsledare och tjänstemän. Vid fortsatta överläggningar fann manstiftelseformen vara en lämplig form för administration av , Denna formföredrogs framför bl.a, försäkringsalternativet på grund av Önskemålet attkunna bestämma med största möjliga hänsyn tagen till det enskilda fallet.Vidare omöj liggiorde administrativa skäl och önskvärdheten av en kollektivansvarighet - bl, a, i händelse av konkurs - inrättandet av personalstiftelserenligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m. ra. Den stiftelsesom sålunda bildades för industrin är gemensam för flera företag och haravskilda egna tillgångar, som enligt ändamålsbestämmelser i antagna sladgarskall användas för till tjänstemän och arbetsledare. Som förutsättning för till tjänstemän ocharbetsledare inom industrin giiller att den avskedade skall ha uppnått och varil anställd vid företaget under i följd föreuppsägningstillfället, att av- skedandethar sin grund i personalinskränkning och inte kan hänföras lill den avskedadesperson saml atl den avskedade genom uppsägningen blivit arbetslös.Ersättningsfrågan bedöms på grundval av uppgifter om ålder, anställningstidoch det antal år som återstår före pensionering. Vidare beaktas den avskedadesteoretiska utbildning och praktiska tjänstgöring liksom hans bostads- ochfamiljeförhållanden, Hiinsyn tas också till försörjningsbörda ochhälsotillstånd. Ersättningen står även i viss relation till lönen. Om arbetsgivareni slällel för uppsägning förbinder sig att bereda tjänstemannen förtidspension,har arbetsgivaren räll all från stiftelsen uppbära etl belopp motsvarande vadtjänstemannen skulle ha som . Detta belopp utgör då bidrag lillarbetsgivarens kostnad för lönidspensionering. Somframgått av redogörelsen i det föregående har genom ytterligare överenskommelsermellan organisationer av arbetsgivare och arbetstagare förebild för flera andra inrättade fonder med ändamål atl lämna AGEtill arbetsledare och tjänstemän. Underår 1973 har nya trygghetsöverenskommelser träffats mellan organisationer avarbetsgivare och arbetstagare, I dessa överenskommelser har tidigareavtalsbestämmelser om lagits in i oförändrat skick. Genomöverenskommelserna har dessutom nya fonder för trygghetsåtgärder tillskapats.Avsikten är att pröva olika möjligheter att främja anställningstryggheten förarbetsledare och tjänstemän, som blivit uppsagda eller löper risk att bliuppsagda till följd av driftsinskränkning, förelagsnedläggelse ellerrationalisering av företagets verksamhet. Därvid skall särskill beaktas dem somblivit berättigade lill . Syftet skall vara att så snabbi som möjligtåterföra dem till arbetslivet. Kostnaderna för denna verksamhet liksom övrigasärskilda åtgärder för atl främja anställningstryggheten bestrids av de nyafonderna. Under vissa förutsältningar kan ur fonderna även lämnas bidrag tilllön, periodisk ersättning eller engångsbelopp lill den som blivit uppsagd. Såfår dock ske endasl om den uppsagde uppnått ~ i vissa fall - och har tio anställningsår. Etl trygghetsråd skall beslula omersättningen från såväl ÄGE-fond som trygghetsfond. Trygghetsfond skall påsamma sätt som AGE-fond byggas upp genom särskilda arbetsgivaravgifter som föråren 1973 och 1974 uppgår lill samma belopp som avgifterna till AGE-fond ellerför vardera fonden av lönesumman i de anslutna företagen. Avsikten är alt AGE-fond och trygghetsfond inomresp. avtalsområden skall sammanslås till en fond och administreras av enstiftelse vars stadgar skall inrymma både AGE-fondernas och trygghetsfondernasändamål, I ett fall gäller denna ordning redan. De organisationer som träffaltrygghetsöverenskommelserna har hemställt alt de sammanslagna fonderna fårsamma behandling i beskattningshänseende som AGE-stiftelserna, Remissinstan.sernahar genomgående tillstyrkt bifall till framställningarn;i. , som avses i lagen (1967:531) omtryggande av pensionsutfästelse m. m. med arbetslöshetsunderstöd, sjukhjälpeller hjälp vid olycksfall som ändamål, och stiftelse, som bildats enliglavtal mellan organisationer av arbetsgivare och arbetstagare med ändamål attutge ÄGE till friställd arbetstagare, är befriade från al I inkomst-ochförmögenhetsbeskattning utom inkomstskatt för inkomst av fastighet.Bestämmelsen om skattelättnad för stiftelse med ändamål att utge tillfriställd arbetstagare tillkom genom lagstiftning (prop. 1971:162, SkU1971:70, rskr 1971:290, SFS 1971:921) och motiverades med de stora likheter somföreligger mellan AGE-fonderna och nyssnämnda slag av personalstiftelser ifråga om ändamålet, 1 sammanhanget erinrades vidare bl, a, om den näraöverensstämmelsen med AGB-försäkringen, för vilken också gäller särskiltförmånliga regler vid beskattningen. En sammanslagning av ÄGE-fond och trygghetsfondmedför utvidgning av ändamålet med AGE-fonden. En nybildad stiftelse medändamål att förvalta de sammanslagna fondernas medel kan till följd härav inteutan lagändring komma i åtnjutande av den inskränkning i skattskyldigheten somnu fmns för AGE-sliftelse, Sammanslagningen måste emellertid enligt min meninganses bidra till ett värdefullt stärkande av tjänstemännens anställningstrygghetoch på ett väsentligt sätt begränsa ekonomiska olägenheter vid sådanuppsägning som har sin grund i personalinskränkning. Jag föreslår därför attstiftelse för utgivande av eller främjande av åtgärder lill förmån förarbetsledare eller tjänsteman som blivit upp.sagd eller löper risk att bliuppsagd till följd av driftsinskränkning, förelagsnedläggelse ellerrationalisering av företags verksamhet skall, under förutsättning attstiftelsen avtal mellan organisationer av arbetsgivare ocharbetstagare, i beskattningshänseende behandlas på samma sätt somAGE-stiftelse. 1971:162 påpekades (s. 14) atl bidrag, somarbetsgivare erlägger lill , torde vara avdragsgilla vidinkomsttaxeringen som personalkostnad i rörelse men all någon särskildbestämmelse härom inle var behövlig.