prop · FX03148 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1974 Prop.1974:148 Maj:ts proposition med förslag till lag omarbetstagares rätt till ledighet för utbildning; given . Kungl, Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över arbetsmarknadsärenden, föreslå riksdagenatt bifalla det förslag om vars avlåtande till föredragande departementschefenhemställt, I propositionen föreslås att varje arbetstagare ges enlagfäst rätt till ledighet från sin anställning för att undergå utbildning,Lagen föreslås alltså gälla anställda i såväl allmän som enskild tjänst ochavse både större och mindre arbetsplatser. De särskilda regler som gäller omledighet vid svenskundervisning för invandrare och om kurser för fackligaförtroendemän påverkas inte. För rätt till ledighet för utbildning fordras normalt attarbetstagaren vid tiden för ledighetens början har varit anställd hosarbetsgivaren eller sammanlagt minst tolv månaderunder . Någon begränsning i fråga om utbildningens art föreslåsinte. Det ankommer på arbetstagaren själv att avgöra inriktningen av utbildningen.Rena självstudier omfattas dock inte av lagen. Ledighetens längd regleras inte i lagen. Däremot föreslåsutförliga regler om hur begärd ledighet skall förläggas. Arbetsgivare som villskjuta upp begärd ledighet skall genast underrätta arbetstagaren och denberörda kollektivavtalsbundna arbetstagarorganisationen om uppskovet.Arbetstagarorganisationen har rätt att påkalla överläggning med arbetsgivareni saken. Om arbetsgivaren vill att ledigheten skall börja senare än sex månaderefter arbetstagarens begäran, krävs samtycke till upp- 1 saml Nr 148 skovetav arbetstagarorganisationen eller, om frågan hänskjuts till centralaöverläggningar, av vederbörande huvudorganisation på arbetstagarsidan. I dettafall ligger alltså bestämmanderätten angående ledighetens förläggning på arbetstagarparten.I fråga om facklig utbildning och ledighet under högst en arbetsvecka förkortasden angivna sexmånaders-tiden . Arbetstagare,som har fått sin ledighet uppskjuten, får efter en viss väntetid påkalladomstols prövning av frågan om ledighetens föriäggning. Lagförslagetinnebär att det vid tvist om tillämpning av lagen är den fackliga organisationensom bestämmer lagens tillämpning intill dess tvisten har prövats.Organisationen har alltså s. k. tolkningsföreträde. Ilagförslaget ingår vidare bl. a. regler om anställningsskydd för arbetstagaresom utnyttjar sin rätt till ledighet samt regler om skadeståndsskyldighet förarbetsgivare som åsidosätter sina förpliktelser enligt lagen. kan åläggas att utge skadestånd om den genom sitttolkningsföreträde har föranlett felaktig tillämpning av lagen och har insetteller uppenbarligen borde ha insett felaktigheten. Flertaletregler föreslås bli dispositiva för att de genom kollektivavtal skall kurmaanpassas till de varierande förhållanden som råder på olika arbetsplatser. Degrandläggande reglerna som bl. a. tillförsäkrar arbetstagarna rätt tillbehövlig ledighet för utbildning och anställningsskydd under ledigheten är docktvingande. Lagenföreslås träda i kraft . Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Härigenomförordnas som följer. 1 §Arbetstagare i allmän eller enskild tjänst, som vill imdergå ut bildning, har rätt tUl behövlig ledighet från sin anställning enligt denna lag. lag meddelats bestämmelse som avviker från denna lag, gäller denbestämmelsen. Beträffande förläggningen av ledighet kan avvikande bestämmelsemeddelas även genom annan författning än lag, om den rör arbetstagare, varsavlöningsförmåner fastställes under medverkan av regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer, eller arbetstagare hos eller dess verk. 2 §Avtal som innebär att arbetstagares rättigheter enligt denna lag inskränkes är ogiltigt i den delen. Utanhinder av första stycket får avvikelse från 3 §, 4 § tredje stycket, 5 och 7 §§samt 10 § andra och tredje styckena göras med stöd av kollektivavtal som påarbetstagarsidan har slutits eller godkänts av organisation som är att anse somhuvudorganisation enligt lagen (1936: 506) om förenings- och förhandlingsrätt. Arbetsgivare,som är bunden av kollektivavtal som avses i andra stycket, får tillämpa avtaletäven på arbetstagare som ej är medlem av den avtalsslutande organisationen påarbetstagarsidan, imder förutsättning att arbetstagaren sysselsattes i arbetesom avses med avtalet och ej omfattas av annat tillämpligt kollektivavtal. 3 §Rätt till ledighet tillkommer arbetstagare som vid ledighetens bör jan har varit anställd hos arbetsgivaren eller sammanlagt . Arbetstagaresom vUl deltaga i utbildning, vilken till väsentlig del avser fackliga ellermed facklig verksamhet sammanhängande frågor, har rätt till ledighet även omhan ej har uppnått den anställningstid som har föreskrivits i första stycket. Vidbestämmande av anställningstid enligt första stycket skall medräknas tid undervilken arbetstagaren har varit anställd hos armat företag inom koncern somarbetsgivaren tillhör. eller del av företag övergått till nyarbetsgivare, skall vid bestämmande av anställningstid hos den nyearbetsgivaren medräknas tid under vilken arbetstagaren har varit anställd hosförutvarande arbetsgivaren eller hos företag inom koncern som förutvarandearbetsgivaren tillhörde. 4 §Arbetsgivare har rätt att uppskjuta ledighet till senare tid än ar betstagaren har begärt enligt vad som sägs i 57 §§. "Villarbetsgivaren uppskjuta ledigheten, skall han genast underrätta arbetstagarenom uppskovet och skälen för detta. Omarbetsgivaren är eller bndcar vara bimden av kollektivavtal beträffande denkategori som arbetstagaren tillhör, skall imdeitättelse omuppskovet genast lämnas föratom till arbetstagaren också till berörd lokalarbetstagarorganisation. har rätt att inom en veckaefter det att underrättelse lämnades påkalla överläggning med arbetsgivarenom.uppskovet. 5 §Är eller brukar arbetsgivaren vara bunden av kollektivavtal be träffande den kategori som arbetstagaren tillhör och vill han att ledig heten skall taga sin början senare än efter arbetstagarens framställning, fordras samtycke till uppskovet av den berörda lokala arbetstagarorganisationen eller, om frågan hänskjutes till centrala över läggningar, av vederbörande huvudorganisation på arbetstagarsidan. Ifråga om ledighet som sammaidagt motsvarar högst en arbetsvecka fordrassamtycke som avses i första stycket så snart den frist arbetsgivaren önskar ärlängre än . Detsamma gäller beträffande ledighet som avses i 3 §andra stycket. Vadsom nu har sagts gäller även om företag eller del av företag har övergått tillny arbetsgivare. 6 §Har arbetstagare ej fått påbörja sin ledighet efter det att framställning gjordes, har han rätt att påkalla domstols prövning av frågan om ledighetens förläggning. Prövnuigsom avses i första stycket får påkallas har förflutit efterarbetstagarens framställning, om ledigheten sammanlagt motsvarar högst enarbetsvecka. "Vadsom nu har sagts gäller även om företag eller del av företag har övergått tillny arbetsgivare. 7 §Vid prövning enhgt 6 § skall skälig hänsyn tagas såväl till ar betstagarens önskemål som till intresset av att verksamheten hos arbets givaren kan fortgå utan allvarlig störning. Kanflera arbetstagare ej beredas ledighet, har den företräde som vUldeltaga i utbildning som avses i 3 § andra stycket. I andra hand skallföreträde lärrmas arbetstagare som ej bar utbildning motsvarande nioåriggrundskola och, vid turordningen dem emellan, den som har obekväm arbetstid. Prövningenligt andra stycket sker inom varje kollektivavtalsområde för sig. 8 § Sker uppsägning eller avskedande enbart av detskälet att arbetstagaren begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet,skall åtgärden på yrkande av arbetstagaren förklaras ogiltig. Därvid gäller3437 och 39 §§ samt 41 § första och andra styckena lagen (1974: 12) om anställningsskydd. 9 § Arbetstagare som har åtnjutit ledighet skall, närhan återgår i arbete, vara tillförsäkrad samma eller likvärdig ställning ifråga om arbetsförhållanden och anställningsvillkor som om han ej haftledighet. Dennärmare itmebörden av första stycket får regleras genom kollektivavtal somavses i 2 § andra stycket. Därvid äger 2 § tredje stycket motsvarandetillämpning. 10 §Arbetstagare som avbryter sin utbildning har rätt att återgå i arbete. Villarbetstagaren utnyttja den rätt som tillkommer honom enligt förstastycket, skall han underrätta arbetsgivaren om att han vill återgå.Arbetsgivaren är dock ej skyldig att låta arbetstagaren återgå tidigare än tvåveckor efter det att han mottog underrättelsen. Vill arbetsgivaren utnyttjasin rätt att uppskjuta återgången, skall han genast underrätta arbetstagaren omdetta och ange när återgången kan ske. Andrastycket gäller ej i fråga om ledighet som sammanlagt motsvarar högst enarbetsvecka. 11 §Är eller brakar arbetsgivaren vara bunden av kollektivavtal be träffande den kategori som arbetstagaren tillhör och uppkommer tvist om tillämpning av denna lag eller av kollektivavtalsbestämmelse som med stöd av 2 § andra stycket har trätt i stället för 3 §, 4 § tredje styc ket, 5 §, 7 § eller 10 § andra och tredje styckena eller som avses i 9 § andra stycket, gäller den berörda lokala arbetstagarorganisationens me ning om lagens eller kollektivtavtalets rätta innebörd intill dess tvisten har slutligt prövats. Genomkollektivavtal som avses kan föreskrivas att den lokala arbetstagarorganisationensrätt enligt första stycket i stället skall tillkomma huvudorganisationen. 12 §Är eller brakar flera arbetstagarorganisationer vara bundna av kollektivavtal beträffande den kategori som arbetstagaren tillhör och kan organisationerna ej enas om beslut enligt 5 eller 11 §, gäller den mening som företrädes av organisation eller organisationer med sam manlagt mer än fyra femtedelar av antalet kollektivavtalsbundna arbets tagare på arbetsplatsen inom den berörda kategorin. Uppnås ej sådan majoritet, förfaller den rätt som tillkommer organisation enligt an givna lagram. Förstastycket gäller ej, om arbetstagarorganisationerna genom kollektivavtal medarbetsgivaren har träffat annan överenskommelse. 13 §Åsidosätter arbetsgivare sina förpliktelser enligt denna lag eller kollektivavtalsbestämmelser som med stöd av 2 § andra stycket har trätt i stället för 3 §, 4 § tredje stycket, 5 §, 7 § eller 10 § andra och tredje styckena eller som avses i 9 § andra stycket skall han utge, för utom lön och andra anställningsförmåner vartill arbetstagaren kan vara berättigad, ersättning för uppkommen skada. Vid bedömande om och i vad mån skada har uppstått skall hänsyn tagas även till arbetstagar organisations intresse av att lagens bestämmelser iakttages i förhållan de till organisationens medlemmar samt till övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Ersättning för skada som avser tid efter anställningens upphörande bestämmes högst till belopp som avses i 39 § lagen (1974:12) om anställningsskydd. Arbetstagarorganisationkan åläggas att utge skadestånd om den, vid utnyttjande av den rätt som enligt11 § tillkommer arbetstagarorganisationen, har föranlett felaktig tillämpningav lagen eller kollektivavtal som avses i första stycket och organisationen harinsett eller uppenbarligen borde ha insett felaktigheten. Omdet med hänsyn till skadans storlek eller andra omständigheter är skäligt, kanskadeståndet jämkas. 14 §Den som vill fordra skadestånd enligt 13 § skall underrätta mot parten om sitt anspråk efter det att skadan inträffa- de.Har inom förhandling rörande anspråket påkallats enligt lagen (1936:506) om förenings- och förhandlingsrätt eller med stöd av kollektivavtal, skalltalan väckas efter det att förhandlingen avslutades. I annatfall skall talan väckas efter det att skadan inträffade. Förstastycket äger motsvarande tillämpning i fråga om anspråk på lön och andraanställningsförmåner som avses i 13 § första stycket. Iakttagesej vad som föreskrives i första och andra styckena, är talan förlorad. 15§ Mål om tillämpning av denna lag handlägges enligt lagen (1974: 371) omrättegången i arbetstvister. Detsamma gäller författning som avses i 1 § andrastycket, såvida författningen ej iimehåller regler om besvärsrätt. Utanhinder av 11 § kan domstol meddela förordnande i tvistefrågan för tiden intilldess tvisten har slutiigt prövats. Yrkande om sådant förordnande får ejbifallas utan att motparten har beretts tillfälle att yttra sig. Dennalag träder i kraft . Lagengäller ej ledighet, varom ansökan har gjorts före ikraftträdandet. Kollektivavtal,som avses i 2 § andra stycket, 9 § andra stycket och 12 § andra stycket, kaningås före ikraftträdandet. Utdragav protokollet över arbetsmarknadsärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om lagstiftning angåendearbetstagares rätt till ledighet för utbildning och anför. Iskrivelse till chefen för begärdeLandsorganisationen i (LO) och Tjänstemäimens centralorganisation (TCO)att de grundläggande förutsättningarna för arbetstagares rätt till ledighet förstudier skulle skyndsamt regleras genom lagstiftning. Med anledning häravtillsattes en interdepartemental arbetsgrupp för att behandla frågan. Arbetsgruppenavlämnade en promemoria (Ds A 1974: 2) med förslag till lag omarbetstagares rätt till ledighet för utbildning. Förslaget har därefter berettsinom . Det lagförslag som innefattas i promemoriantorde få fogas tdl statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga. Efterremiss har yttranden över arbetsgruppens promemoria avgetts av hovrätten förVästra , överbefälhavaren (), försvarets civilförvaltning,, (RF'V), postverket, , statensjärnvägar (SJ), (), (),universitetskanslersämbetet (UKÄ), centrala (), lantbridisstyrelsen,arbetsdomstolens ordförande, (), statenspersonalutbildningsnämnd (PUN), kommittén för studiestöd åt vuxna (SVUX),kommittén för försöksverksamhet med vuxenutbildning (FÖVUX),arbetsrättskommittén, semesterkommitté. , (), Skogs- och lantarbetsgivareför-eningen,, Kooperationens förhandlingsorganisa- tion(KFO), Statsföretagens förhandlingsorganisation (SFO), hantverks- ochindustriorganisation (SHIO), , , , Sverigesakademikers centralorganisation (), statstjänstemännens riksförbund (SR), ,(), folkhögskoleelevers förbund.Arbetarnas bildningsförbund (), Studiefrämjandet, och Tjänstemännens bildningsverksamhet (TBV). Yttrandenöver betänkandet har överlämnats av UKÄ från rektorsämbetet ochföretagsnämnden vid i , rektorsämbetet vid iUmeå samt rektorsämbetet och företagsnämnden vid högskolan i , av . ,, , , . och samt av från och . Detkan även nämnas att SR har förklarat sig dela de synpunkter som framför isitt yttrande över förslaget samt att Skogs- och lantar-betsgivareföreningenoch instämt i de synpunkter som framförs av SAF. Inomramen för sin allmänna befogenhet att leda och fördela arbetet fårarbetsgivaren bestämma om och för hur arbetstagare kan beviljasledighet för utbildning. Rättsläget på denna punkt skiljer sig inte från vadsom i allmänhet gäller beträffande arbetsgivarens bestämmanderätt öververksamheten. Denna bestämmanderätt anses i praxis oinskränkt tillkommaarbetsgivaren, i den mån parterna inte har kommit överens om annat eller annatföljer av lag. Enföljd av grundsatsen om arbetsgivarens rätt att leda och fördela arbetet ansesvara att arbetsgivaren har tolkningsföreträde i tvist om innebörden ellertillämpningen av kollektivavtal. Detta betyder att arbetstagaren, när det påen arbetsplats uppkommer tvist om arbetsskyldigheten, i regel är skyldig attutföra beordrat arbete i avvaktan på att tvisten löses genom förhandlingareller dom. Om det i ett kollektivavtal exempelvis intas en regel om rätt förarbetstagare till skälig tids ledighet för utbildning, är det således enligtnuvarande ordning arbetsgivaren som i händelse av tvist i första hand avgörfrågan om ledighetens omfattning och förläggning. Arbetsgivarens beslut kanendast ändras i efterhand genom förhandlingar eller rättshg prövning. Detsärskilt aktualiserade kravet på ökat inflytande förarbetstagarna på arbetsplatsen har medfört att principen om arbetsgivarensrätt att leda och fördela arbetet i viss mån har genombrutits. Enligt 40 a §fjärde stycket arbetarskyddslagen (1949: 1) gäller från attskyddsombud skall beredas erforderlig ledighet med bibehållna löneförmåner föratt fullgöra sina uppgifter. I förarbetena till lagändringen understryks attdet om överenskommelse inte nås mellan parterna är skyddsombudets uppfattningom den tid som fordras för arbetarskyddet som t, v, blir bestämmande (prop,1973: 130 s. 159). Vid tvist om omfattningen eller förläggningen avskyddsarbetet i det enskilda fallet kan skyddsombudet i avvaktan påyrkesinspektionens bedömning utföra sitt uppdrag i den omfattning han anserrimligt utan att drabbas av löneförlust e. d. Enligt lagen (1974: 358) om fackhgförtroendemans ställning på arbetsplatsen gäller vissa liknande regler. Fackligförtroendeman har enligt lagen rätt till erforderlig ledighet för att utövaden fackliga verksamheten. Ledighetens omfattning och förläggning skall iförsta hand bestämmas efter överläggning mellan arbetsgivaren och den lokalaarbetstagarorganisationen. Vid tvist bestämmer den fackliga organisationenlagens tillämpning på det fackliga arbetet intill dess tvisten har prövats.Undantag från arbetstagarpartens tolkningsföreträde görs bara för fall då denfackliga verksamheten kommer i konflikt med säkerheten på arbetsplatsen,viktiga samhällsfunktioner eller därmed jämförliga intressen. Förden offentliga sektorn gäller att vissa frågor rörande anställningsförhållandetmellan staten eller kommun som arbetsgivare, å ena, och tjänsteman somarbetstagare, å andra sidan, inte får regleras genom avtal utan är förbehållnaoffentiigrättslig reglering. Fram till hörde till de avtalsförbjudnafrågorna bl. a. frågor om myndighets eller inrättnings arbetsuppgifter,ledningen och fördelningen av arbetet inom myndigheten eller inrättningen ellerrätt till annan ledighet än semester. Genom en företagen ändring i 3 §andra stycket b statstjänstemannalagen (1965: 274) och 2 § andra stycket b kommunaltjäns-temannalagen(1965: 275) har det avtalsförbjudna området begränsats till att gällamyndighets eller inrättnings verksamhet (prop. 1973: 177, InU 37, rskr 352; SFS1973: 969 och 970). Reformen innebär att avtal i princip skall kunna träffas omledningen och fördelningen av arbetet inom myndighet eller inrättning och omrätt till annan ledighet än semester, t. ex. ledighet för utbildning. 2.2Nuvarande regler om ledighet för utbildning Deregler som f. n, finns om arbetstagares möjlighet att erhålla ledighet förutbildning är att se mot bakgrund av vad som har anförts i det föregående. Vidredogörelsen synes det vara lämpligt att skilja mellan arbetstagare i allmäntjänst och arbetstagare i enskild tjänst. Vadgäller arbetstagare med staten som arbetsgivare finns som nämnts i principinte längre något hinder mot att avtal sluts om arbetstagares rätt tillledighet för utbildning. Något kollektivavtal härom har ännu inte träffats.Frågan om vilka löneförmåner tjänsteman får åtnjuta under tjänstledighet ärdäremot reglerad genom avtal. Beträffande ledighet för studiergäller i huvudsak följande. Förhuvuddelen av de statliga tjänstemän som iimehar ordinarie, extra ordinarieeller extra tjänst samt kommunalt anställda vars lönevillkor är statligtreglerade regleras avlöningsförmånerna i allmänt avlöningsavtal för statligaoch vissa andra tjänstemän (AST). I 19 § AST ges regler om löneavdrag på grandav tjänstledighet. Vad gäller ledighet för studier skiljs i förmånshänseendemellan olika typer av utbildning. Finner arbetsgivaren studierna angelägnafrån tjänstesynpunkt äger tjänstemannen uppbära lön med B-avdrag sammanlagt 240dagar under loppet av tio på varandra följande kalenderår. Intet avdrag skalldock tillämpas för någon del av tjänstiedighetstiden, när fråga är om ut'bildningskurs vid verket eller om studier som av arbetsgivaren prövas varasynnerligen betydelsefulla från tjänstesynpunkt. Det sagda gäller tjänstemanmed ordinarie eller extra ordinarie tjänst eller extra tjänsteman iförmånsgrupp B. Vid tjänstledighet för studier i annat fall än som nämnts nutillämpas C-avdrag. Förflertalet tjänstemän hos staten vilka inte omfattas av AST finns kollektivavtalmed bestämmelser motsvarande dem som finns i AST, t. ex. avtal om allmännabestämmelser för vissa statliga läkare m. fl. (ABL), kollektivavtal förstatligt arvodesanställda lokalvårdare (), avtal om anställningsvillkor förvissa skogstjänstemän med R-tjänst (SKOG-R) och kollektivavtal för vissastatligt arvodesanställda fastighetsskötare (). I sammanhanget kan ävenerinras om att vissa arvodesanställda tjänstemän med staten som arbetsgivareanställts genom individuella avtal som inte upptar några förmåner vidtjänstledighet. Dearbetstagare med staten som arbetsgivare vilka inte har tjänstemannaställningär inte tillförsäkrade några förmåner vid eventuell beviljad ledighet för utbildning.Antalet sådana arbetstagare är, bortsett från beredskaps- och arkivarbetare,mycket ringa. Vadangår frågan om och för hur ledighet skall beviljas arbetstagare förstudier finns allmänna riktlinjer meddelade av Kungl, Maj:t i cirkuläret (1970:388, omtryckt 1971: 1196) om tjänstiedighet med C-avdrag, m, m. Ansökningar omledighet för studier skall enligt cirkuläret behandlas välvilligt. Studieformersom bör godtas utgörs i första hand av studier vid institution som drivs avstaten eller till vilken utgår statsbidrag. Även kurser till vilkas anordnandestatsbidrag utgår i annat fall eller för vilka kursavgift betalas av statsmedelbör godtas. Ocksåledighet för studier utomlands bör kunna medges, om särskilda krav påstudiernas ändamålsenliga anordnande och inriktning upprätthålls. Någonåldersgräns för ledighet uppställs i princip inte. Enligt cirkuläret får meddessa utgångspunkter tjänstledighet med C-avdrag för studier beviljas undersammanlagt högst under loppet av tio på varandra följandekalenderår. Hänsyn skall härvid tas till ledighet med C-avdrag som åtnjutitstidigare under det löpande kalenderåret och de nio närmast föregåendekalenderåren. Om synnerliga skäl förehgger får dagantalet överskridas.Studieledighet bör normalt beviljas i perioder som omfattar vardera högst sexmånader. Ifråga om möjlighet till deltidsarbete genom partiell tjänstiedighet hänvisas i chkulärettill de ytterligare anvisningar som finns i cirkuläret (1970:384, omtryckt1971: 1030) om deltidsarbete. I dessa anvisningar framhålls bl. a. attordinarie tjänsteman kan beredas möjlighet till deltidsarbete genom partiellledighet. Annan arbetstagare kan anställas på deltid eller få sin arbetstidnedsatt genom partiell ledighet. Beslutanderätteni ärenden om tjänstiedighet' med B- eller C-avdrag tillkommer regelmässigtmyndigheter underställda Kungl. Någon uppgift om det totala antaletsådana ärenden står f. n. inte att få. Antalet överklaganden till Kungl. Maj:ti frågor om B-avdrag torde uppgå till ca 200 ärenden . Antaletöverklagade beslut i frågor om C-avdrag torde uppgå till endast några tiotalärenden . Den personal som främst utnyttjat möjligheterna till ledighetmed B-avdrag synes vara vissa kategorier av lärare. De överklagade besluten iärenden om ledighet med C-avdrag har rört skilda personalkategorier. Frågorom tjänstledighet med oavkortad lön prövas direkt hos Kungl, Maj:t. Det årligaantalet sådana ärenden beräknas uppgå till ca 400. Tjänstledighet med oavkortadlön har medgetts ett flertal personalkategorier. För kommtmalt anställdatjänstemän är förhållandena i princip desamma som för statliga tjänstemän närdet gäller den anställdes rätt till ledighet. Det ankommer således på denkommunala arbetsgivaren att bestämma i vad mån tjänsteman äger fåledighet för utbildning. Liksom på det statliga området har emellertid ikollektivavtal getts bestämmelser om de förmåner som tillkommer anställd vidsådan ledighet.