prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Reservationer på driftbudgeten (exkl. avskrivningar av nya kapitalinvesteringar) 1,50 2,11 2,25 2.48 2.96 3.07 3.15 3.00 3.16 3.86 Outnyttjade belopp på investe ringsanslag 1,41 1.39 1.21 1.33 1,61 1,85 0.99 1.43 1,66 2,26 Summa 2,91 3,50 3,46 3,81 4,57 4,92 4,14 4,43 4,82 6,12 Ökning (-)-) resp. minskning () under budgetåret +0,33 -1-0,590,04 -1-0,35 +0,76 +0,350,78 +0.29 +0.39+1.30 Behållning i procent av under budgetåret anvisade: reservationsanslag 32.3 38,1 39.8 40.9 43.4 45,2 43,1 38.7 30.1 47,2 investeringsanslag 46.2 44,8 32,6 30,1 33,2 34.6 17,2 18.1 21.0 26.9 reservations-och investerings anslag 37.8 40,5 36.9 36.3 39.2 40.5 31.7 28.3 26,2 37,0 värteller från till . Detta är den avgjort största ökningen under denredovisade perioden. Huvudparten av förändringen kan hänföras tillreservationsanslagen. Även om utvecklingen av medelsbehållningarna i efterhandkan klarläggas är det svårt att ge de kortsiktiga förändringarna en entydigtolkning. Variationer i konjunkturläget tycks spela en viss roll liksomtillgången på lediga resurser för att tillfredsställa den statliga efterfrågan.I åtskilliga fall förefaller dock mera speciella faktorer ha inverkat. För /74 beräknades i riksstatenanslagsbehållningarna komma att minska med 800 milj. kr. Riksrevisionsverkethar inhämtat uppgifter rörande myndigheternas beräkning avanslagsbehållningarnas utveckling. En sammanfattning härav liksom min egenbedömning återges i tabell 15. För min egen del räknar jag med en förbrukningav reservationsmedel med 750 milj. kr. vilket nära ansluter sig till myndighetemasberäkningar. För /75 räknar jag med en förbrakning avreservationsmedel på 1100 milj. kr. Jag förutser därvid en förbrukning på ca200 milj. kr. inom lånefonden för bostadsbyggande och ca 260 milj. kr. Även vad gäller anslagen till vägar, regionalpolitik ochindustrins miljövårdande åtgärder räknar jag med en re- Beräknade förändringar i anslagsbehållningar under budgetåret 1973/74.Milj. (Ökning +, minskning ) Beräknad förändring till 30.6.1974 Myndig-1973: 125 heterna Driftbudgeten (exkl. avskrivningar) Investeringsanslag 3 859 2 256 450 -129 350 -592 -135 -615 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 53 Jagvill dock understryka att beräkningar avanslagsbehållningarnas utveckling måste omges med betydande osäkerhetsmarginaler. Beräkning av dispositionen av rörliga krediter Budgetutfalletoch därmed statens upplåningsbehov påverkas av förändringar i dispositionen avrörliga krediter hos , vilka enligtriksdagens beslut ställts till förfogande för vissa myndigheter och bolag.De beviljade krediterna samt de belopp som tagits i anspråk framgår avsammanställningen i tabell 16. Under /73 minskade dispositionenav rörliga krediter med ca 475 milj. kr. Huvudparten härav eller 380milj. förklaras av ett minskat utnyttjande från sida. stannar sålunda nedgången vid ca 100 mUj. En nedgång av detian-språktagna beloppet noterades vidare för bl. a. postverket och svenskkötthandel AB. För domänverkets del ökade däremot dispositionen med knappt 50milj. Det bör i dettasammanhang betonas att svängningarna i utnyttjandegraden uppvisar tydligasäsongmönster, inte minst vid budgetårsskiften. Styrkan i dessa svängningarvarierar även avsevärt mellan budgetåren. Speciella faktorer, som t. ex.alternativa finansieringsmöjligheter och kostnadema för dessa, påverkardispositionen av rörliga krediter på varierande sätt beroende på vilkentidpunkt det gäller. 1973:125 räknade jag med att det ianspråktågna beloppet av rörliga krediter under budgetåret 1973174 skulle öka med 150 milj. kr.Enligt uppgifter som insamlats av riksrevisiorisverket förutser berörda myndigheteroch bolag nu en nedgång i de disponerade beloppen med 13 milj. kr. En nedgång iianspråktågna belopp förutses bl. a. för och domänverket, medan enökning beräknas ske för . I dessa beräkningar har intebeaktats den rörliga kredit om 120 milj. kr. som ställts till statensjordbraksnämnds förfogande för ändamål utanför den s. k. fördelningsplanen förinförselavgifter vad gäller prisreglerande åtgärder på jordbrakets område(prop. 1973: 170, FiU 1973:43, rskr 1973:401). Av den rörliga kredit om 350milj. Maj:t kan disponera bl. a. i situationer av synnerlig viktför rikets försvarsberedskap har Kungl. Maj:t beslutat attställa 200 milj. kr. till överstyrelsens för ekonomiskt försvar dispositionför köp av oljeprodukter. Inte heller detta beslut har kunnat beaktas imyndigheternas beräkningar. Vid en samlad bedömning finner jag tlet sannoliktatt dispositionen av rörliga krediter kommer att öka med 300 milj. kr. Jag har därvid inte beaktat de eventuella effektema avstörre oljeinköp inom den av Kungl. Maj:t beslutade ramenom . 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 54 lanspråktagande av rörliga krediter. Statliga myndigheter med upp- För budgetåret1974175 kommer chefen för industridepartementet senare denna dag att föreslåatt ramen för rörlig kredit till höjs med 50 milj. kr.till 300 milj. kr. Jag vill erinra omatt vissa myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet disponerar en rörligkredit i . Ramen för denna kredit har av fastställtstill 70 milj. kr. Jag uppskattar att behovet av rörlig kredit för dettaändamål ökar med 10 milj. kr. under nästa budgetår och förordar att ramen höjsmed detta belopp. Totalt för budgetåret1974/75 räknar jag med att det ianspråktågna beloppet av rörliga krediter ökarlångsammare än imder /74. Vissa ianspråktaganden budgetåret1973/74 torde nämligen vara att se som tillfälliga utnyttjanden. Jag uppskattarökningen av de disponerade beloppen till 200 milj. kr. för /75.Jag vill dock erinra om den osäkerhet som gäller vid detta slag av beräkningar. Utgifterna påtotalbudgeten för /74 beräknas nu bli avsevärt större än de iriksstaten angivna. Detta sammanhänger, vilket jag tidigare redovisat,huvudsakligen med stora utgiftsökningar för konjunkturstimulerande åtgärdersamt andra utgiftsökriingar genom till-läggsstatsbeslut. Dessutom förutsesmerbelastningar i förhållande till riksstatenför vissa förslajgsanslag, främst avseende folkpensioner och försvaret.Mot denna bakgrand kan totalbudgetens utgifter för /74 beräknastill 71150 milj. kr. 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen o ( o o m ' H Tt 00fn H \o '« * CO Tt o o\ ( 1 r* r r4 ocs ( 4 (S OO r*-i m > OO Oo OO o , J O O Qo 800 o O O O O a\ > o o o o o N t-* r* ON 'O in - fS (Nr- 00 r* > o vo-H lO t > VO H o t C7\ I 00 m m -- Tt* N m m r O o s - '«* r» rt *J "ti Is-S a a 2 ö S 9 r E.2 oj K -a "O a 3 a2.fe o o S -i «> S S a s o o a > ni S 2 U «> £5 .Q-a ab Jiä St; 5 t355 "C 2 ti >- 5 cn a M n Dl D.>! « i- u «"O o S-o "O c - a 2 -C 3 ooinr*r-ow~ioO(N 0 00 r* '0(fsr--thooonvo 00(N-TC> 1-1 B... 2 8 **-* ..S £ S*2.g t. 3|s«s|||s| B:S:o 0 0 0 «.ä .."Ca f " 'S.g-a-gJS c < a 3 "3 'o. i-<"Bd>>5aöX'X 'S - .B 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 56 för /74 beräknas nutill 62 777 milj. kr. vilket är ca . mer än som anges iriksstaten. Främsta orsaken till att statsinkomsterna nu beräknas bli större ärhögre schablonantaganden rörande inkomst av tjänst. Med dessa beräkningar avutgifter och inkomster skulle totalbudgeten visa ett underskott på ca 8,4miljarder kr. Med hänvisning till min redovisning i detföregående beräknar jag totalbudgeten för /75 på sätt somframgår av tabell 17. Kalkylen utvisar ett totalbudgetunderskott om ca 6,6miljarder kr., vilket innebär en nedgång i förhållande till det nu beräknadeunderskottet för innevarande budgetår med ca . En tabell övertotalbudgetens utveckling ingår i bilaga 5. Till statsrådsprotokollet i dettaärende torde få fogas såsom Bilaga I: Vissa uppgifter omenergiförsörjningen Bilaga 3:Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten för /75 Bilaga 4:Preliminärt förslag till investeringsplan och investeringsstater /75 Bilaga 5: Vissatabeller rörande den statsfinansiella utvecklingen m. m. Underåberopande av vad jag har anfört hemställer jag att Kungl. 1. godkänna den allmänna uppläggningen av den ekonomiska politikenoch statsregleringen som jag har förordat i det föregående, 2. medge att avsättning av kommunalskattemedel sker till budgetutjämningsfondenför /75 för att där sär-redovisas, 3. besluta att skogsvårdsavgift enligt förordningen (1946: 324) omskogsvårdsavgift skall utgå med för , 4. bemyndiga Kungl. Maj:t att i disponera en från70 . ökad rörlig kredit att på sätt som Kungl.Maj:t bestämmer ställas till förfogande för myndigheter som bedriveruppdragsverksamhet, 5. i avvaktan på särskild proposition i ämnet för /75 a) godkänna mm preliminära beräkning av driftbudgetens inkomster, b) godkännamin preliminära beräkning av förändringar i anslagsbehållningar, 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 57 c) godkänna min preliminära beräkning avförändringar i dis positionen av rörliga krediter. d) godkännade preliminära förslagen till investeringsplan och investeringsstater samt därvid på kapitalbudgeten beräkna den mot investeringsplanen svarande inkomsttiteln till 5 . Vad föredraganden sålunda medinstämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:tKonungen. Ur protokollet: MargitEdström 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 58 De olika energislagens andelar av den totalt tillförda energin i olika länder och länderområden1971 12 Totalt levererad energi 19651972 fördelad på energislag 18 Energiförbrakning i vissa industribranscher 1970 20 Energiförbrukningen inom huvudgrappen bostäder, handel m. m. Totalbudgeten 1972/731974/75 36 Statsutgifterna /75 41 Justering av beräkning av totalbudgetens inkomster 48 Kapitalbudgetens utgifter och finansiering /75 49 Sammanställning över behållningar på riksstatsanslag: Driftbudgeten 51 Sammanställning över behållningar på riksstatsanslag: Investeringsanslag 51 Medelsbehållning vid utgången av budgetåren 1963/64 1972/73 52 Beräknade förändringar i anslagsbehållningar under budgetåret1973/74 52 16. lanspråktagande av rörliga krediter 54 Förslag till riksstat för /75: Totalbudgeten 55 Vissa uppgifter om energiförsörjningen Prop.1974:1 Bilaga 1 Finansplanen Bil. 1 Vissa uppgifter omenergiförsörjningen Tabellerna 16 bygger på "Sverigesenergiförsörjning 1971", verksamhetsberättelse för1972, där energibalansen för presenteras i diagramform. Detta diagramåterfinns även i ener-giprognosutredningens lägesrapport. Tabell 1 energiförsörjning 1971 Avgår:Omvandlingsförluster i raffinaderier, gasverk, vatten- och värmekraftverk samtöverföringsförluster för elkrafttransport Avgår: Export Tillinhemska förbrukare tillförd energi Avgår: Förluster vid energikonsumtionen ' Energimängderna i energibalansen är omräknade tillKwh efter det termiska värmeinnehållet. = 1 miljard kWh. Tabell2 De olika energislagens andelar av den totalt tillförda energin 1971 'Råolja, omvandlingsförluster i raffinaderier samt oljeprodukter. Tabell3 De olika energiformernas andelar av den till konsumenterna tillförda energin1971 1 Riksdagen1974.1 saml. Bilaga 1 Finansplanen. Prop.1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 2 Tabell 4 Oljeprodukternas användning som insats och förslutlig konsumtion 1971 Sominsats varav: gasverk Slutliganvändning varav: industri bostäder,handel m. m. varav: iSverige raffinerade produkter Tabell 5 Energiförbrukningen i olika sektorer 1971 TWh -...-- % Transporter' 59,5 16,4 Bostäder,handel m. m. Tabell,6De olika energiformernas procentuella andelar av den totala energiförbrukningeni varje sektor 1971 Bostäder, handel m. m. OljeprodukterElkraft W. Fasta bränslen HetvattenStadsgas Totalt 100,0 100,0 100,0 Vissa uppgifter om energiförsörjningen Tabell 7 Energiförbrukningen inom industri 1970 (MWh/arb) Kemisk industri därav: Jord- och stenindustri därav: Järn, stål, ferroleg.-verk Tabell 8 Energiförbrukningen inom samfärdseln 1972 1 1 GWh % m' m' m'' 4 025 100 2 2 000 100 29 42 29 - 100 2 000 100 ' Exkl. bunkeroljor 1,4 miljoner m för utrikessjöfartsamt drygt 0,6 miljoner m' flygdrivmedel. Prop.1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 4 Tabell 9 Energiförbrukningen inom huvudgruppen bostäder,handel m. m. 7,6 milj. m" 0,1 milj. m' 550 000 ekv. 240 milj. m' 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen Enligt den för gällandeinstruktionen åligger det ämbetsverket att till Kungl. Maj:tavlämna en beräkning av statsverketsinkomster för nästkommande budgetår, avsedd som underlag förinkomstberäkningen i statsverkspropositionen. I 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 2 Innan nu framlägger förslag tillberäkning av statens inkomster för /75 vill ämbetsverketinledningsvis lämna en sammanfattning av totalbudgetens utfall för desistförflutna budgetåren. Totjilbudgetensutfall budgetåren 1968/691972/73 I tabellen nedan presenteras inkomster och utgifter påtotalbudgeten . Både inkomster och utgifter visar enfortgående uppgång. Samtliga visar underskott. Skattereformen 1970, somfrämst innebar höjd mervärdeskatt och sänkt direkt skatt för fysiska personerfrån , påverkar inkomststrakturen 1970/71 och 1971/72. Den 1januari 1973 sänktes åter den direkta skatten för fysiska personer. Vidarehöjdes allmän arbetsgivaravgift från och från 2 %till . En närmare redogörelse för utvecklingen avstatsverkets inkomster och utgifter lämnas i publikation"Statens finanser 1972/73". Totalbudgetens utfall budgetåren 1968/691972/73. 1968/69 1969/70 1970/71 1971/72 1972/73 Driftbudgeten: Skatt på inkomst och förmö genhet m.m........................... ........ 14 078 17 Övrig skatt på mkomst, för mögenhet och rörelse 574 623 629 748 787 Automobilskattemedel .... 2 762 3 Allmänarbetsgivaravgift.... 287 698 1202 1944 3 086 Allmänvaruskatt................. ......... 4963 Mervärdeskatt..................... 1991 6 741 9 088 11626 13 096 Tullaroch acciser i övrigt .... 6 955 7 414 7 823 8 387 8 679 Uppbörd i statens verksam het och diverse inkomster.... 1 359 1 546 1 534 1 794 2 034 Statens affärsverksfonder .. 563 525 573 680 814 Övriga kapitalfonder............ ........ I 303 1 247 1 864 2 023 2 435 Sägerför driftbudgeten 34 836 38 887 44 378 50 303 52 647 övrigfinansiering ............... 1400 1516 1259 1527 1867 Summainkomster 36 236 40 404 45 637 51830 54 513 Driftbudgeten (exkl avskriv ningsanslag) ..................... ........ 33 743 37 487 41 240 47 992 53 475 Investeringsanslag ............. .......... 5 068 6 559 7 413 7 578 7 719 Öknmgav rörliga krediter.. 72 175 - 384 73 - 476 Summa utgifter 38 883 44221 48 269 55 497 60 718 Totalbudgetsaldo -2 648 -3 817 -2 632 -3 667 -6205 Bilaga 2 inkomstberäkning 3 Totalbudgetens utfall /73 Utfallet avtotalbudgeten för /73 i förhållande till i riksstat ochtilläggsstat upptagna belopp framgår av sammanställningen på s. 45.Totalbudgeten visar ett underskott av 6 205 milj. kr. Utgifterna uppgår till60 718 milj. kr. och inkomstema till 54 513 milj. kr. Inkomsterna består avdriftbudgetens inkomster, 52 647 milj. kr., och övrig finansiering, 1 867 milj. kr. i form av dels avskrivningar ochövriga kapitalmedel inom fondema och dels övrig kapitalåterbetalning. På utgiftssidanupptas alla utgiftsanslag för de olika huvudtitlarna (departementsområdena)oberoende av om de representerar utgifter för driftbudgeteneller investeringar. Riksgäldsfondens underskott redovisas härvid som ensärskild huvudtitel. Utgifterna på driftbudgetens anslag för avskrivning av nyakapitalinvesteringar och oreglerade kapitalmedelsförluster upptas inte påtotalbudgeten, eftersom dessa anslag endast representerar en överföring avutgifter mellan driftbudgeten och kapitalbudgeten och sålunda ej påverkartotalbudgetens omslutning. På utgiftssidananges vidare den medelsförbrakning, som beräknats i övrigt, nämUgen iförekonunande fall i form av minskade anslagsbehållningar och ökad dispositionav rörliga krediter. Utgifterna på reservationsanslagoch investeringsanslag ingår i redovisade belopp. Förändringarna ianslagsbehållningama kan därför inte häratöver upptas som en särskild post iredovisningen. Inom parentes anges emellertid det belopp som svarar mot den i riksstatenberäknade förändringen av anslagsbehållningarna. 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen Totalbudgeten1972/73 Milj. kr. komst (-I-) resp (-) Skatter, avgifter, m. m. Skatt på inkomst och förmögenhet m. m. Övriga skatter på ink., form. Tullar och acciser: Skatt på malt- och läskedrycker Särskild skatt på motorbränslen övriga tullar och acciser Uppbörd i statens verksamhet Inkomster av statens kapitalfonder Fonden för statens aktier C. Kapitalbudgetens inkomster Avskrivningsmedel och övriga kapital- medel inom fonderna; A. Utgiftsanslag: hov- och slottsstatema II, IX.Jordbruksdepartementet X. HandelsdepartementetXI. Ofömtsedda utgifter XV. ochdess verk m. m. XVI. Merutgift (-I-) Minskning av anslagsbehållningar II. Ökaddisposition av rörliga krediter 725 (-1317) I närslutna bilaga B har riksrevisionsverketintagit en av ämbetsverket med ledning av från vederbörande myndigheterinfordrade uppgifter upprättad sammanställning över det beräknade utfallet avdriftbudgetens inkomstsida för innevarande budgetår. Enligt denna beräkningskulle de på driftbudgeten uppförda inkomsttitlama ktmna väntas lämna en inkomstav 60 829 milj. kr. mot i riksstaten beräknat 59 448 milj. kr. Inkomsterna påtiteln skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. beräknas nu överstiga det i riksstatenupptagna beloppet med 1 300 milj. kr. Anledningen härtill är främst enuppjustering av inkomstantagandena . Bland övriga inkomsttitlarräknas med högre inkomster än i riksstaten för fordonsskatt med 69 milj. kr.och för spritskatt med 150 milj. kr. Högre inkomster än i riksstaten räknasäven bl. a. för tipsmedel med 30 milj. kr. och för med 111 milj.kr. Lägre inkomster än i riksstaten räknas för bl. a. bensin- ochbrännoljeskatt med 82 milj. kr., allmän arbetsgivaravgift med 115 milj. kr.,mervärdeskatt med 100 milj. kr., vägtrafikskatt med 76 milj. kr. och särskildskatt på motorbränslen med 80 milj. kr. 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 6 Utvecklingen av skatteunderlaget verksamhetsåren 19631972 Av väsentligbetydelse för bedömande av den framtida utvecklingen av statens inkomster äratt analysera förändringarna av fysiska och juridiska personers inkomster.Riksrevisionsverket lämnar fördenskull här först en återblick på utvecklingenav dessa inkomster, sådana de kommer till uttryck i taxeringsstatistiken. Utvecklingen avdet vid taxeringen till statlig inkomstskatt uppnådda taxeringsresultatetredovisas i tabellen på s. 89. Av tabellen framgår inkomster av olikaförvärvskällor jämte utnyttjade avdrag vid de senaste sex taxeringarna. Nämnda tabellvisar att den sammanräknade nettoinkomsten för fysiska personer m.fl. tillstörsta delen, , består av inkomst av tjänst eller tillfälligförvärvsverksamhet. Därnäst i betydelse kommer inkomst av rörelse med drygt 4 %och inkomst av kapital med . Inkomst avtjänst har ökat kraftigt under den i tabellen redovisade sexårsperioden. Betydande avtalsmässigalönelyftningar i förening med löneglidning och ökat antal arbetstimmarhar medfört en kraftig stegring av lönesumman . För inkomst avtjänst redovisas en genomsnittlig inkomstökning på mellan 1967 och 1972.År 1968 var ökningstakten måttlig. Den uppgick till . Vidjämförelse mellan åren måste observeras att fr. o. m. taxering tillstatlig inkomstskatt endast ingår personer, för vilka statligt taxerad inkomstöverstiger ortsavdraget eller fr. o. m. Vid jämförelse mellan 1967 och 1968 års taxeringarskall därför inkomst av tjänst vid taxering uppjusteras med ca1 000 milj. kr. Vid en uppjustering av inkomst av tjänst enligt 1968 årstaxering med detta belopp erhålls en ökning av års taxering.Inkomståren 1969 och 1970 blev ökningstakten 8,9 resp. . Mellan 1970 och1971 ökade inkomst av tjänst . Det bör dockobserveras att deklarationspliktgränsen höjts från . samt att folkpensionärernas kommunala bostadstillägg ärdeklarationspliktiga, vilket kan antas ha reducerat inkomst av tjänst 1971 medmellan en halv och en procent. Fr. o. m. 1973års taxering har deklarationsplikten reducerats ytterligare. Pensionärer somhar enbart folkpension (inkl. pensionstillskott) och små sidoinkomster behöverinte längre deklarera. Sidoinkomsterna får uppgå till högst . Eftersom dessa pensionärer tidigaregenerellt beviljats extra avdrag motsvarande extra inkomsterna var derasbeskattningsbara inkomst lika med noll både . Den totalastatliga eller kommunala skatten har således inte påverkats av förskjutningen ideklarationsplikten. Ser man däremot på inkomst av tjänst har den ökat Bilaga 2 inkomstberäkning 7 med mellan 1971 och1972. Inkluderas även de ovannämnda pensionäremas inkomster skulle inkomst avtjänst ha varit ca 1 200 mUj. eller 1 %högre 1972 enligt en uppskattning av . Inkomst avjordbruksfastighet minskade åren 19671969. ökade inkomsterna avjordbruksfastighet med 3,6, 1,8 resp. . Det kan påpekas att antaletinkomsttagare med inkomst av jord-braksfastighet utvisat en fortgåendeminskning. Inkomst av kapitalvisar stora procentuella förändringar . redovisas ökningar med 12,4, 23,9 resp.19,5. Inkomstökningarna torde främst ha orsakats av höjda ränteinkomster. Verksamhetsåren 1971 och 1972 sjönkdäremot inkomst av kapital till följd av den successivt sänktaräntenivån. Avdragen förunderskott i förvärvskälla har visat en fortgående ökning under hela den itabellen redovisade perioden. Uppbromsningen av ökningstakten torde väsentligen vara att tillskriva inverkan av den låga räntenivån1971 och 1972. De allmäimaavdragen utgjordes fram t. o. m. 1970 till större delen av kommunalutskylder.Därnäst i betydelse kommer försäkringsavdrag av olika slag och de yrkesarbetandekvinnornas förvärvsavdrag. Som framgår av tabellen har det sammanlagda beloppetav allmänna avdrag m. m. för fysiska personer stegrats oavbrutet fram t. o. m.1970. I följande tabeller (12) meddelas vissa resultatav den statistik över inkomstfördelningen, som utarbetats av statistiskacentralbyrån. Ifrågavarandestatistik omfattar fr. o. m. taxering en registrering av alla somavlämnat självdeklaration. Registrering av inkomstbelopp fr. o. m. 1972 årstaxering sker dock endast när den taxerade inkomstenuppgår till . Som en följd av den skattereformsom trädde i kraft har den årliga inkomststatistiken lagts om. I samband härmed har man valt den sammanräknadeinkomsten (dvs. summan av de olika inkomstslagen vid den statliga taxeringen) till inkomstbegrepp.Skillnaden mot det tidigare använda inkomstbegreppet, sammanräknadnettoinkomst, är att underskott i förvärvskälla inte dras från inkomstsumman.Statistiken upptar dessutom uppgifter om ålder, kön och civilstånd. Tabell 1 visar antalet inkomsttagare fördeladeefter inkomst och civilstånd. Av tabellen framgår bl. a. att antaletfysiska personer som avlämnat självdeklaration uppgick till 5 402 293(föregående år var motsvarande antal 5 572614). Minskningen beror på att folkpensionärer med huvudsakligenfolkpension som enda inkomst ej behöver deklarera fr. o. m. Tabell 2omfattar den aktuella befolkningen . Gifta samboendepersoner redovisas som en enhet. Prop.1974:1 Bilaga 1 Finansplanen ++ -I- + o VO OV, FN ,- tf*l f ro" t- i--r-" oTK-" o +++ +1+ ++++]+ OV -n 00_ MO i--"oCo"vo" oo' oCov' I + + + + Ovvem 00 vo"r»r>W oé' t- «vn ri <~- 1"- o\ -5 Ov o S o\ o\ S o\ *"*»-» -1- I -I- ++ \ ++ + vo_o_t~-_ mrtm .-I m m V) o » VO-h" o- vo" ef + -I--1- +-f--f- fO OO - Ov ov t m"oo" 00* oe'-*" oT »n f<) o 'ot--''m 1+ -l-+-f 4--1- -f-f-t- -1- 4- 4-4-4- 4-4- 4-4-4-4- 00 M 0\ iH <_0 0_0v_ Oj_ oCt-:'cN"Ov' ,-? I 4- 1 -I- I o" -4' cK" rf [--"oo"©" oé' m_rJ_ 0_ rrTod' - 4-14-4-4- 4-4- 4- 4- 00 oo "n 00 r ov''oo''oC o\_vo rTvT r'"rr vc_r-_c- ro Ov **r 00 in_ odcNf 00 "O r r-1 V) 0 in Tf 0 ro cv in -H -H ve VO 0"F-"Tf" in" ro -4" r ro 00 CO -H VO t-- Tf vn -H oo''rfvo" VO ov rf Ov" vo"r»rov" fO__Ov_'Tf"co' OV_00_ .-Tro" ro_ Ov" Tf n ov ri '*"* l-_ 0_ t-; Tf"o"oo" t-_in 00" r-" ri rir-_ m"rr" Tf OV_-* * in_vo_ 00" »n* 0 »0 H M t-- ~ VO c* VO ' 00 Ov_, m Tf If rTvo" rf 00" ffT OV Tt o\ 1 v> E-oSsi"a q p s e :p « u-1 o OO n 00 fn 'rf o" -H-rf oo" 300 VO Ti-o n o >000 VO o TH n * 00 n 00 t- 00 ON "n r 00 vo rfro* m-\o CO n M i 00 00 VO r- VO r~ ov M M c c o S =2 - rftrT vcToTi- .h" VO VO VO o\ o\ o t ro 00yr 0\ ifi rt VO ov VO M n VO t v r VO n m VO 00 n r) o -hVO- V) 3 CM y, ts -.ca 2 =« 2" I 1| n_in_ooro_ r °V"* * ov VO rt VO