prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Bolaget framhåller avslutningsvis attförsörjningsläget i fråga om anrikningstjänster åtminstone fram till"mitten av synes tUlfredsställande för svensk del genommöjligheter till kontraktering i Förenta statema och . Trots dettamåste eiUigt bolaget frågan om den långsiktiga försörjningen medanrikningstjänster ägnas stor uppmärksamhet. Det torde från olika synpunktervara önskvärt att en mera normal marknadssituation med flera konkurrerandeleverantörer utbildas. Detta utgörbakgrunden till bolagets bevakning av de olika anrikningsprojekt somredovisats. Det aktuella försörjningsläget har inte ansetts motiverarisktagande engagemang från svensk kraftindustris sida i själva projekten. Bolaget kommer emellertid vid sina fortsatta övervägandenom en långsiktig upphandlingspolitik på anrikningsområdet att söka tahänsyn även till intresset av att skapa utrymme för nya leverantörer vid sidanav de nu etablerade. 1972/73 Utgift 2 651577 1973/74Anslag 3 076 000 1974/75 Förslag 3205 000 Elektriskainspektionen är den lokala stathga organisationen med uppgift att utöva tUlsyn över elektriska starkströmsanläggningar och handläggadärmed sammanhängande frågor. Inspektionen är organiserad på fem distrikt med kontor i , , ,och . är chefsmyndighet för inspektionen.Chef inom varje distrikt är en överinspektör som har uppgifter även somspecialinspektör inom yrkesinspektionen. Beräknad ändring 1974/75 Handläggande personal Övrig personal däravför utrikes resor Lokalkostnader Expenser (10 000) (5 000) (of.) -(- 31000 (7 000) (4- 4 000) (- 7000) Löne- och prisomräkning 154 000kr., varav . avser höjt lönekostnadspålägg. I O-alternativet räknar statensindustriverk med indragning av en tjänst som förste distriktsingenjör,minskning av tiUfällig personal samt av medel till resor och expenser (150 000kr.). Konsekvenserna för verksamheten blir att resurserna för tillsynsuppgifteroch arbetarskydd minskar. Som förstärkning på den tekniskasidan i västra distriktet behövs en tjänst som förste distriktsingenjör (. till expenser börräknas upp med . avseende kartanskaffning och inköp av kartskåp,kassaskåp m. m. förutrikes resor bör höjas tUl . Uppbördsmedel fÖr försäljning avritningar bör utgå. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl. att till för budgetåret1974/75 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 107 Kostnader för vissa nämnder 1972/73Utgift 39 060 1973/74Anslag 43 000 1974/75Förslag 43 000 Under anslaget redovisas arvoden och expenser förstatens ström och krigsskyddsnämnden förkraftanläggningar. tar upp de prisfrågor rörande strömleveransersom av statens industriverk överlämnas tiU nämnden. Krigsskyddsnämndenbehandlar frågor bl. a. rörande kraftanläggningars skydd mot brand- ochbombskador samt rörande skydd åt personal som är sysselsatt vidkraftanläggningar. För /74 beräknas kostnaderna förprisreglerings-nämnden till . och för krigsskyddsnämnden tiU 21 000kr. för elektrisk ström beräknar för /75 kostnadernatill oförändrat belopp. Anslaget bör för nästa budgetår föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer att Kungl. att till Kostnader för vissa nämnder för budgetåret1974/75 anvisa ett förslagsanslag av . Främjande av landsbygdens elektrifiering 1972/73Utgift 7 783 134 Reservation 1378 460 1973/74Anslag 9 000 000 1974/75Förslag 9 000 000 Enligt kungörelsen (1959: 369) om statligt stöd åtlandsbygdens elförsörjning kan stöd beviljas till nyanläggning och uppmstningav elektriska distributionsnät på landsbygden i form av bidrag ochlånegarantier. Beslut om sådant stöd fattas av statens industriverk. Av disponibla medel under anslaget får400 . användas för industriverkets verksamhet på området. Övriga medelhar ställts till länsstyrelsernas förfogande för att disponeras för utbetalningav beviljade bidrag. För /74 har industriverket bemyndigatsbevilja uppmstningsbidrag och bidrag till nyanläggning med sammanlagt 8 milj.kr. Vidare får industriverket bevUja statiig garanti för lån till dessa ändamålmed sammanlagt 10 milj. kr. Utbetalningama /75 kommer i likhet med1973/74 sannolikt att uppgå till 9 milj. kr. föreslår attanslaget förs upp med 9 milj. kr. Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 108 Vid början av /74 fanns inneliggande hosverket ansökningar om bidrag med sammanlagt 39 milj. kr., varav omkring 37,5milj. till upprustning och resten till nyanläggning. För att bidragsverksamhetenskall kunna bedrivas i med hänsyn härtill önskvärd omfattning önskar verket fåbemyndigande att under /75 meddela beslut om bidrag med 16 milj.kr. för upprustning och nyanläggning av elektriska distributionsnät pålandsbygden. Vidare bör alltjämt ett belopp om 10 milj. kr. tas upp förlånegarantier. Sedan (prop. 1958: 116, JoU 1958: 17,rskr 1958: 278) beslöt att statliga bidrag skuUe kunna utgå för upprustning ochnyanläggning av elnät på landsbygden har t. o. m. innevarande budgetårsammanlagt 102,5 milj. kr. anvisats för främjande av landsbygdenselektrifiering. uttalade sig vid behandlingen av 1971 årsstatsverksproposition (prop. 1971: 1 bil. 15 s. 77, NU 1971: 13 s. 26, rskr1971: 120) för ett fortsatt stöd inom en total ram av 40 milj. kr. I prop.1972: 1 (bil. 15 s. 49) framhöll jag att en riktpunkt för planeringen påområdet borde vara alt medgivandet att bevilja bidrag hölls på en nivå av 8milj. under /73 och de fyra därefter följande budgetåren.Riksdagen har sedermera i enlighet härmed medgivit ett belopp av 8 milj. kr.för vartdera budgetåren 1972/73 och 1973/74. Med hänsyn till vad industriverket anfört anser jag detbefogat att öka bemyndigandet /75 från 8 tUl 10 milj. kr.Bemyndigandena för återstoden av femårsperioden får minskas i motsvarande män.Liksom innevarande budgetår bör 10 milj. kr. tas upp för lånegarantier. Jag godtar industriverkets bedömning av medelsbehovetför nästa budgetår. Anslaget bör således föras upp med 9 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. 1. medge att under /75bidrag för upprustning och nyanläggning av. elektriska distributionsnät pålandsbygden bevUjas intill ett belopp av sammanlagt , 2. medge att under /75statlig garanti för lån tUl uppmstnings- och nyanläggningsåtgärder som berörlandsbygdens elnät bevUjas intiU ett belopp av , 3. till Främfande av landsbygdenselektrifiering för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1972/73Utgift 11 590 536 1973/74Anslag 2 202 000 1974/75 Förslag 1 000 Anslaget Delegationen för atomenergifrågor 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet Delegationenför atomenergifrågor har till uppgift bl. a. att vara tillsynsmyndighet enligtatomenergUagen (1956:306, ändrad senast 1972:179) och att handha sådanauppgifter med avseende på kontroll av atområbränsle och särskilt klyvbartmaterial som följer av internationella åtaganden. Delegationenleds av en styrelse med fem ledamöter. Inom delegationen finns enreaktorförläggningskommitté med uppgift att biträda vid behandling av ärenden,som angår säkerheten vid atomenergianläggning eiler vid handhavande avatombränsle. Delegationensverksamhet finansieras med avgifter enligt en av Kungl. Maj:t senast den 28december 1972 fastställd taxa, som avses medföra full kostnadstäckning. Beräknad ändring 1974/75 (även utrikes tjänsteresor) 4- 79 000 . (därav engångsutgifter) (4- 20 000) anläggningar m. m. Inkomsterna avverksamheten beräknas /74 till 2,2 milj. kr. och redovisas underdetta budgetår på driftbudgetens inkomstsida underuppbörd i statens verksamhet på . Löne- och prisomräkning , varav . avser höjt lönekostnadspålägg. Förstärkning behövs med sammanlagt sju tjänster. En reaktorinspektör behövs för bl. a. normarbete ochmedverkan -vid styrning av forsknings- och utvecklingsarbete. Förbearbetning och sammanställning av drifterfarenheter av säkerhetsintresse,teknisk dokumentation 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 1 lo m. m. behövs en biträdandereaktorinspektör. För att avlasta inspektionens nu anställda fyrareaktorinspektörer i fråga om de löpande ar-betsuppgiftema krävs fyra tjänstersom byråingenjör. På gmnd av ökningen avden handläggande personalen behövs ytterligare en biträdestjänst. Meddenna ökning kan resurser avdelas även för en förbättrad information utåt.Lönekostnaderna för de föreslagna nya tjänsterna uppgår tUl sammanlagt 479 000kr. Av nuvarande medel till lönekostnaderna avser viss del arvode åtkonsulter. Dessa medel bör minskas med . (4- .) 3.Reseersättningar behöver ökas med , lokalkostnader med . och expenser med 20 000 kr.huvudsakligen på grund av den föreslagna personalförstärkningen. Den väntadeomfattningen av det svenska kärnkraftprogrammet föranledde statsmakterna attår 1970 fatta beslut om en kraftig ökning av resurserna för tillsynsmyndighetenenligt atomenergilagen, delegationen för atomenergifrågor och dessreaktorförläggningskommitté (prop. 1970:83, SU 1970: 94, rskr 1970: 220). I samband därmed beslöts också attverksamheten skulle avgiftsfinansieras. I nämnda proposition förutskickades,att delegationens resursbehov skulle öka . För verksamheten disponerade delegationen budgetåret1970/71 tolv tjänster jämte medel till konsulter. Sedermera har medelberäknats för tre nya tjänster hos delegationen för bl. a. vidgade uppgifterrörande kontrollen av atområbränsle och särskilt klyvbart material tiU följd avinternationella överenskommelser. Jaganser i likhet med delegationen att den bör tUlföras ytterligare resurserför att kunna svara mot de krav på ökade insatser på säkerhetsområdet somställs av kämkraftutbyggnaden. Det är enligt min mening ett oavvisligt krav att säkerhetsarbetet fortlöpande håller högstamöjUga kvalitet. Delegationens arbete med säkerhetsgranskning måste ökai takt med att antalet kärakraftverk under utbyggnad växer samt i och med att anläggningar färdigstäUs och därmed kräver tUlsynunder drift. Ökade insatser behövs för att tillvarata och bearbetaerfarenheter både från uppförandet av anläggningarna och driften av dem. Vidaremåste delegationen följa det forsknings-och utvecklingsarbete på säkerhetsområdet som bedrivs i och utomlandssamt också medverka vid styrningen av den inhemska verksamheten pådetta område. Även arbetet medsäkerhetsnormer kräver ökade insatser inte minst vad gäller anpassningenav utländska normer till svenska förhållanden. Delegationen bör dessutom hamöjlighet att informera om sin verksamhet. Med hänsyn till karaktären av delegationensuppgifter måste dess personalstyrka vara så avpassad att störningar iverksamheten i möjligaste mån kan undvikas. Jag bedömer därför att antalettjänster hos delegatio- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 111 nen bör ökas något mer än vaddelegationen själv begärt. Jag förordar alltså att ytterligare en tjänst somreaktorinspektör i Ce 1, avsedd för granskning och tillsyn avkärnkraftanläggningar, inrättas hos delegationen . För sammaändamål beräknar jag vidare medel för två tjänster som byråingenjör. Jag harvidare för arbetet med normer, uppföljning av forskningsverksamhet samt tekniskdokumentation och information beräknat medel för en tjänst som avdelningsdirektör,två tjänster som biträdande reaktorinspektör och en tjänst som byråingenjör.Jag beräknar slutligen medel för ytterligare en biträdestjänst. Som jag nämnt är delegationens verksamhet isin helhet avgifts-finansierad. Mot bakgrund härav anser jag detändamålsenligt att samtliga inkomster och utgifter i samband med verksamhetenredovisas under förevarande anslag. Härvid behövs inte längre någon särskildinkomsttitel för detta ändamål. Inkomsterna, som bör tillgodoföras anslaget,beräknar jag tUl , varför anslaget för nästa budgetår bör tas uppmed . Jag anser attbeteckningen bättre svarar mot delegationens uppgifter.Anslagsbeteckningen bör därför fr. o. m. nästa budgetår ändras till Statenskärnkraftinspektion. Vidare bedömer jag att det finns skäl att överväga om, medreaktorförläggningskommit-tén som förebild,ytterligare en eller flera kommittéer för särskUda rådgivandeuppgifter, t. ex. i normfrågor, bör inrättas vid delegationen. Det ankommer påKungl. Maj:t att besluta i dessa frågor. Jag avser att i annat sammanhangföreslå Kungl. Maj:t att vidta erforderliga ändringar i delegationensinstruktion så att de kan gäUa från . Under åberopande av vad jag anfört hemstäUer jagatt Kungl. 1. bemyndiga Kungl. Maj:t att vid statens kärnkraftinspektioninrätta en tjänst för reaktorinspektör i Ce 1, 2. till för /75 anvisaett förslagsanslag av . 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 112 TEKNISK UTVECKLING M. Verksamheten vid styrelsen för teknisk utveckling Styrelsen för teknisk utveckling (STU) är centralförvaltningsmyndighet för statens stöd till teknisk forskning ochindustrieUt utvecklingsarbete. I STU:suppgifter ingår bl. a. att följa den tekniska utvecklingen, att initiera samarbete, att ta initiativ tilloch stödja teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete samt attge råd och stöd åt uppfinnare och förmedla forskningsresultat till kommersiellt utnyttjande. STU leds av enstyrelse. Chef för ämbetsverket är en'generaldirektör, som biträds av enplaneringsdirektör. Inom verket finns fyra enheter; nämligen administrativa enheten, utvecklingsenheten, rådgivnings- och förmedlingsenhetensamt internationella enheten. STU svarar förmedelsförvaltning och administration även åt statens råd för vetenskapliginformation och dokumentation (SINFDOK) samt för administration åt statensutvecklingsfond. SINFDOK ansvarar för planering och samordning av verksamheteninom området information och dokumentation i och för internationelltsamarbete på detta område. SINFDOK fördelar stöd till projekt inom dels allmän information och dokumentation, sominte kan hänföras till visst ämnesområde, dels teknisk information ochdokumentation. Vid STU fanns 93 anställda, varav46 utgjorde handläggande personal. STU tillhör de myndigheter som deltar iutrednings- och försöksverksamheten med programbudgetering inomstatsförvaltningen. Följande programindelning gäUer t. v. för verksamheten vidSTU. Finansiellt stöd till teknisk forsknings- ochutvecklingsverksamhet Programmet Finansiellt stöd tillteknisk forsknings- och utvecklingsverksamhet indelas i följandedelprogram. b. Informations- och dokuinentationsverksamhet STU:s verksamhet under programmen 13 finansierasfrån reservationsanslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskningoch utveckling och vad avser stödtill skeppsteknisk forskning och utvecklingsverksamhet under program 1även från reservationsanslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Skeppstekniskforskning och utveckling. Program 4 finansieras frånförslagsanslaget Styrelsen för teknisk ut- veckling:Drift av forskningsstationer. Sistnämnda anslag får i princip inte belastas.För att lösa tUlfälliga eller säsongmässiga likviditetsprö-blem för driften avforskningsstationer disponerar styrelsen en rörlig kredit i riksgäldskontoretpå . För finansiering av investeringar i utrustning anvisasmedel under reservationsanslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning. Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling 1972/73Utgift 1109 626 507 Reservation 59667 630 1973/74Anslag 157100 000 191 A/15 Förslag 191000 000 1Disponerat 121 733 000. Översiktav kostnader och finansiering budgetåren 1972/731974/ 75 (belopp i milj. Finansielltstöd tiU teknisk fou-verksamhet Avgår finansiering utöver anslag Intäkter(återbetalning) Reservationer 1974/75 Beräknar Finansiellt stöd till teknisk forsknings- ochutvecklingsverksamhet Programmet avser finansiellt stöd till tillämpad teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete. Stöd lämnas i regel som bidrag med krav pååterbetalning i de fall projekten leder till kommersiellt exploateringsbaraprodukter eller metoder. StÖd till industriellt utvecklingsarbete kan lämnasäven såsom lån. Enligt särskilt bemyndigande kan flerårigt stöd lämnas delstill forsknings- och utvecklingsprojekt, dels enligt avtal med företrädare förindustribranscher eller grupper av företag till fleråriga kollektivaforskningsprogram. I programmet ingår fömtom STU:s egen informations- ochdokumentationsverksamhet även del av den verksamhet som bedrivs av SINFDOK ochden av styrelsen bedrivna eller understödda internationella kontakt- ochsamarbetsverksamheten. Inom ramen för den i samarbete rnedIngenjörsvetenskapsakademien (IVA) bedrivna kontaktverksamheten finnskontaktmän i , , och , vilka tillika är förordnadesom teknisk-vetenskapliga attachéer vid resp. beskickning. Vid beskickningen iLondon har kontaktmannen förordnats som teknisk-vetenskaplig rådgivare. 1974/75 Beräknar i milj. kr. STU framhåller i sin anslagsframställning att tekniskutveckling är av avgörande betydelse för vårt näringslivs bärkraft och samhällsut vecklingen i övrigt. STU är samhällets centrala instrument för insatser på detta område och svarar för av vårt lands totala insatser. Det är därför naturligt att STU:s verksamhet i första hand inriktas på att aktivt komplettera och stödja andra insatser och verksamheter på området. ' STU:s insatser beträffande framtagandet ochgenomförandet av tek niska utvecklingsprojekt innefattar i första hand stöd tiU sådana projekt av hög riskkaraktär vars genomförande ej skulle komma tUl stånd utan STU:s stöd. STU:s medverkan kan här omfatta hela kedjan av åtgär der för projektets genomförande. STU påpekar att intresset för de mindre och medelstoraföretagen har ökat starkt i den allmänna samhällsdiskussionen på senare tid.Detta intresse baserar sig på att av alla industriverksamma sysselsättsinom denna sektor. Olika åtgärder, t. ex. kapitalstöd och allmän teknisk och ekonomiskrådgivning, har starkt aktualiserats. Det är en stor fördel för attjämsides med de stora företagen ha en stor mängd av mindre, flexibla enheter.STU har därför intensifierat uppmärksamheten i fråga om ekonomiskt stöd tiUmindre företags och enskilda personers projekt. STU framhåller vidare som väsentligt, att forsknings-och utveck+ lings- (fou-) verksamheten i inte successivt förskjuts motatt avse förbättringar i fråga om tidigare framgångsrika produkter, processer 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 115 Effektiviteten isvensk industri är på en internationellt setthög nivå när det gäller att bedriva projekt, som befinner sig i långt framskridetskede, medan den är sämre, när det gäller den första fasen i utvecklingsarbetet den orienterande, problemformulerande och idé-skapande. STU ser det som enväsentiig uppgift att genom en kombination av stödjande, rådgivande,kontaktskapande och informerande insatserbidra tUl utveckling av nya produkter hos mindre och medelstora företag. Fördelning avkostnader på behovsområden inom delprogrammet la. Stöd till behovsområdenframgår av följande sammanställning (i milj. Kemi- samt skogs- och De förändringarbeträffande insatsema vid den ökade ambitionsnivå som STU föreslår /75 innebär i huvudsak följande. Ökade insatser föreslås förutvecklingsprojekt för energibesparing samt fortsatt och ökat stöd tillfou-insatser avseende utveckling av apparater och utmstning. Materialteknik.Ökade insatser föreslås främst inom delområdena icke-järnmetaller ochhårdmetall, polymerer, keramer och glas samt cement och betong. Ökade insatser föreslås förutveckling av persontransportsystem och en intensifierad komponentutvecklinginom fordonsteknik inkl. motorteknik. Produktionsteknik.Kraftigt ökade insatser föreslås för projekt som innehåller ny eller förbättradteknik och har goda fömtsättningar att leda tUl produkter eller metoder för eninternationell marknad, liksom 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 116 för fortsatt uppbyggnad avproduktionstekniken inom olika industribranscher för såväl enkla som teknologiskt avancerade produkter. Kemi-, skogs- och träteknik. Ökade insatserföreslås inom kemiteknik, främst inriktade mot marknadsorienterad ochforskningsintensiv produktutveckling samt destruktion och återvinning. Vidareföreslås kraftig fortsatt ökning avseende träteknik inriktad mot en vidgning avbranschens möjligheter till framställning av produkter med högt förädlingsvärde. Informationsbehandling,styr- och komponentteknik. Ökade resurser föreslås för insatser inommätteknikområdet samt för forskning och utvecklingavseende ny teknik och nya tUlämpningar för elektroniska och optiskakomponenter och system. I en särskildskrivelse till anslagsframställningen har STU föreslagit stöd till utvecklingav ett datorsystem för decentraliserad databehandling i ett samarbete sominbegriper svensk dataindustri samt universitet och högskolor. (I 1971: 02) har beretts tillfälle att yttra sigöver STU:s anslagsframställning vad avser behovsområdet informationsbehandling,styr- och komponentteknik. Utredningen framför i sitt yttrande bl. a. motiv föratt STU i ökad utsträckning bör stödja den mera långsiktiga datatekniskaforskningen, samt påpekar behovet av ökade resurser fÖr projektadministrationinom STU. Beträffande prioriteringen mellan olika delområden vill utredningeni likhet med föregående år förorda en ökad satsning på delområdenainformationsbehandling med tillämpadmatematik, styr-, mät- och reglerteknik samt undervisningsteknologi. Dataindustriutredningenhar vidare haft samråd med STU rörande den särskUda skrivelsen med förslag omstöd till utveckling av system för decentraliserad databehandling. Miljövårdsteknik.Kraftigt ökade insatser föreslås för avfallsområdet med tyngdpunkt på återvinning. Dessutom föreslås ökade insatser inom miljömätteknikoch fortsatt ökning inom bullerområdet. Socialteknik.Fortsatta kraftigt ökade insatser föreslås för arbetsmiljöområdet förfullföljande av initierade insatser samt tiU delområdet medicinsk teknik förutveckling av utrustning och metoder att förbättra sjukvårdens ekonomi. Vissökning föreslås för delområdena handikapphjälpmedel och konsumentteknik. Inomområdet läkemedelsteknik föreslås dels ökad satsning inom metodforskning, delsökad satsning på nya läkemedel. Livsmedelsteknik.Ökade insatser för nyttiggörande av framkomna processer på proteinområdet samtökade insatser för nya produktionsmetoder avseende huvudkomponenterna fett ochkolhydrat. Ökade insatser för apparatur för matberedning och varmhållning samtför olika industriella enhetsoperationer. Viss ökning av insatserna inomövrig 19T4:1 Bilaga 15 Industridepartementet 117 bioteknik.Om tillräckliga medel beviljas, beräknas ökade insatser inom tillämpadnäringslära, och motiven för detta utvecklas i en särskild skrivelsetill anslagsframställningen. Viss ökning av insatsernaföreslås på teknik för kontinuerlig malmbrytning samt för anrikning ochupparbetning av fattiga . Havsresursutredningensförslag i betänkandet (SOU 1972: 43) Utnyttjande och skydd av havet hartidigare berörts som inledrting tiUanslagsfrågorna på bergsbruksområdet. I förevarande sammanhang kommer deav utredningsförslagen som gäller den tekniska utvecklingen att tas upp. Denföreslagna delegationen för havsresurser skulle vid sidan av en rad andrauppgifter även allmänt ha att verka för teknisktutvecklingsarbete inom havsutforsknings- och havsexploateringsområdetoch för att etablera ett nära samarbete mellan myndigheter och näringsliv idessa och andra havsfrågor. Vad gäller det havstekniska området föreslårutredningen i övrigt att utveckling av apparatur för undersökning avmetallföremål på havsbottnen stimuleras, attbehovet av teknik för att kontrollera mUitära installationer på havsbottnensärskilt beaktas, att den svenska marinens erfarenheter inom dykeri och annan undervattensverksamhet utnyttjasi framtida civil havsforskning och havsexploatering samt attutveckhngsverksamheten med automatiska oceanografiska stationer intensifieras. Remissyttrandena över havsresursutredningens förslag vad avser teknisk utveckling utmärks av uppfattningen att stödet tUl denhavstekniska forskningen och utvecklingen är otillräckligt. Chefen för marinenframhåller vikten av ett fördjupat samarbete inom havsforskning och undervattensteknik mellan civilamyndigheter och institutioner samt marinen, . Eftersläpningenpå det undervattenstekniska området med avseende på övervakning ochkontroll samt sökning, identifiering och bärgning av föremål på havsbottnen bedöius vara betydande.