prop · FX0348 · 1974-12-31 00:00:00 — Någraremissinstanser lar upp frågan om hur det föreslagna beteckningsalternativetpåverkar fömlsältaingarna för samordning av det ADB-baserade faslighetsregislrelmed andra ADB-register med uppgifter om fastigheter. CFDframhåller alt allemalivet inle torde försämra möjlighetema till samköming. Traklbegreppetkan nämligen, menar CFD, betrakias som en enhet uppbyggd av dels en kod, delsett namn. Även datasamordningskommittén anser all utredningens förslag inleförsämrar möjhgheterna till samköming med andra syslem. Kommittén framhålleremellertid att förslagel inle innebär någon lösning av frågoma om utbyte avuppgifter eller samkörnmg med ohka register innehållande faslighets-uppgifter.Statskontoret betonar att integrationsfrågorna är av särskild betydelse när delgäller utbyte av information mellan fastighetsdata-banken och del syslem förfolkbokföring, och beskattning som är under Prop.1974: 48 49 uppbyggnad.Statskontoret anser att alternativen A, H och J är i stort sett likvärdiga inämnda hänseende. SCB hävdar all av avgörande betydelse för attsambearbetningar av material från fastighetsdalabanken skall kunna ske är attden officiella fastighetsbeteckningen blir allmänt accepterad och kommer tillanvändning i de oUka registreringssystemen. Förslagetom ett altemativt beteckningssätt för fastigheter inom kvarter, alternativ J,hälsas av många remissinstanser med tiUfredsstäUelse. De kulturhistoriskaaspekterna på bevarandet av kvarters-namnen behandlas av ortnamnsarkivet iUppsala, som refererar till dialekt- och ortnamnsarkivet i och framhåUeratt ett kulturhistoriskt värdefullt material finns i kvartersnamn inom vissa sladsområden.Det är därför angeläget att dessa bevaras i fastighetsbeleckningarna. Vissa avde kommuner som har tillstyrkt förslaget konstaterar att det innebär dels attkostnaderna fÖr omläggning av kommunala arkiv och register avsevärt reduceras, delsall den löpande verksamheten inom förvaltningarna inte behöver utsättas förstörningar till följd av merarbete med införande av nya beteckningar i olikarutiner. Även andra remissinstanser framhåller värdet av att kvartersnamnbibehålls i fastighetsbeteckningar och anser alt kvartersbeteckning bör får åsättasfastighet i byggnadskvarter inom fastställd stadsplan oavsett om tomlindelningföregått fastighetsbildningen eller ej. Denav utredningen föreslagna valfriheten mellan alternativen H och J har fått eltblandat mottagande av remissinstanserna. påpekarvärdet av alt de kommuner som redan har genomfört eller förberett en övergångtill del beslutade beteckningssyslemet inte behöver vidta några omfattandeändringar om valfrihet ges. Den enda åtgärd som i dessa fall behöver vidtas ärall den särskilda områdeskoden måsle föras in i systemet och anslutas liU den indelnmgsom bedöms lämpligast. anser del angelägel att även kommunerulan faslighelsregislermyndighel får möjlighet att påverkautformningen av fastighelsbeleckningama inom kommuner. Kammarkollegietmotsätter sig däremot valfriheten i näranda avseende och menar alt fastighetsbeleckningarnainom kvarter skall vara enhetliga. Liknande synpunkter anförs av RAK ochlänsstyrelsen i län. är också emot utredningens förslag i dennadel. Nämnden förutsätter om utredningens förslag godtas att kommun somvill att kvartersnamnen inom dess område skall få ingå i de officiellafastighetsbeteckningarna, har att visa starka skäl för sin ståndpunkt.Enköpings kommun och stadshypotekskassa anser att valfrUietenendast skall gälla i elt initialskede. Enallvarlig invändning mot förslaget om införande av ett altemativt beteckningssättför fastigheter inom kvarter är, enligl lantmäteristyrelsen, alt enhetligheteni beteckningssystemel bryts. kommer all medföra ökade kostnader isamband med uppbyggnad och utnyttjande av ADB-system. Genom all stadsplan iallt större omfattning läggs över byggnadsplanelagda områden kommer en mängdfastigheter med jord-registerbeteckningar alt i stället få beteckningar medkvartersnamn. Förslagel leder således tiU en uttunning av jordregistemamnen.Styrelsen framhåller vidare all beteckningssyslemet enligt RUK skapar en klar åtskillnadmellan det administrativa begreppet tomt och begreppet fastighet belägen ikvartersmark. Del föreslagna systemet innebär all man ålerinför samma betecknhigarför administrativt bildade enheter och rättsligt bildade enheter. Därigenomriskerar man att begreppen förväx- Prop.1974: 48 50 las även i fortsättningen, vilket bl. a. komplicerarverksamheten hos berörda myndigheter. Med hänvisning till de varierandeförhållanden som råder inom skUda kommmier vill lantmäteristyrelsen emellertidinte motsätta sig all kvartersnamn bibehålls i fastighetsbeteckningar inom komraunersom så önskar. kommun menar att fördelen med den alternativabeteckningen för tomt är att behovet av ändringar i register och på äldrekartor begränsas. Sådan fördel skulle man emellertid till viss del kunnna uppnåredan i det befintliga systemet genom all skriva ut kvartersnamnel efter självafaslighetsbeleckningen enligl följander Dragarbrunn 25rl, Frigg. Detäldre tomlnumret skall vara identiskt med enhelsnumret. Denna konstruktiontorde enligt kommunen också avsevärt förbättra beteckningens lokaliserandeeffekt. jordbrukskasseförbuiid har eget förslag till beteckningssyslemför fastigheter inora kvarter. Enligl della skall beteckningen bestå avkommunkod, sladsdelsnamn (motsvarande), kvartersnamn som traklnamn, tomlnummersom blocknummer, enhelsnummer ett (1). Beteckningen exemplifieras på följande sätlr0304-Söderås Haren 5rl. Alternativ I för beteckning av fastigheter inom kvarterförordas av länsstyrelserna i och samt av , ,, och kommuner, kommun framhåller attalternativ I har en väsentlig fördel framför alternativ J genom att kvartersnamnelläggs på blocknivå. a. erhålls härigenom en bättre lokaliserande effekt.Liknande synpunkter framförs av . kommun menar att alternativI möjliggör en enklare och billigare redovisning av fastighetsindelningen påkartor genom att samma traktindelning kan användas för såväl stadsägor somfasligheter i tomtbok. i ställer sigtveksam till förslagel om införande av ett alternativt beteckningssyslem förfastigheter inom kvarter eftersom ett av huvudsyftena med reformen är allåstadkomma enhetligt uppbyggda fastighetsbeteckningar. Om ett alternativtsystem likväl införs, anser all alternativ I är avsevärt bättreän det av utredningen föreslagna alternativet J, främst på grund av att det fårbättre lokaliserande effekt. Några remissinstanser berör i sina yttranden delföreslagna beleck-ningssystemets konsekvenser för redovisningen av socken-och fastighetsindelningenpå olika kartor. RAK behandlar mer ingående vad förslaget innebär förekonomiska kartan i nämnda avseenden. RAK framhåller att fastighelsredovisningenpå ekonomiska kartan enligt nu föreliggande planer genomgående skall ske enligljordregistret. Detta gäller även vid den återstående nyutgivningen, eftersomdenna avser områden där beteckningsrevision inte kommer att vara genomförd vidtidpunkten för karlans utgivning. Ett genomförande av den beslutadebeteckningsreformen enligt RUK skulle således innebära att beteckningar ochgränser för ett stort antal på ekonomiska kartan redovisade fastigheter blevinaktuella. Den ekonomiska kartan skulle därigenom få en avsevärt minskadanvändbarhet, såvida inte en revidering av fastighetsredovisningen kom tillstånd. En sådan revidering skulle enligl RAK medföra väsentliga kostnader.Utredningens förslag innebär däremot att jordregistrets och därmed också denekonomiska kartans fastighetsbeteckningar blir identiska med det nyafastighetsregistrets beteckningar. Om utredningens förslag genomförs kommeralltså ekonomiska kartans användbarhet i huvudsak all bestå ulan revidering av faslighets- och sockenredovisningar.Del torde dock bli erforderligt all, i vart fall vid nyulgivning, införasockenkoden på kartan. Lantmäteristyrelsen framhåller all principerna i del nupågående arbetet med framtagande av råd och anvisningar för upprättande avprimärkarta medger en uppbyggnad av tre olika typer av faslighets-gränser.Samma beteckningssyslem används i de av Kungl. Majrt fastställda grundkarteföreskriflerna.Styrelsen menar att det vid kartut-nylljandel är svårt alt hålla isär fler äntre gränsbeleckningar, om man inte vUl acceptera myckel stora linjebredder.Utredningens förslag medför att en fjärde gränsbeteckning (kodområdesgräns) måsleinföras och leder därmed till att vissa av gränsbeleckningarna måste förses medryttare i form av tvärstreck eller liknande. blir betungande vid såvälmanuell som maskineU ritning och gör dessutom kartbilden svårläst. Förslagelinnebär beträffande befintliga sladsregislerkarlor och primärkartor inom stadsregislerområdenvisserligen all arbetena på grund av beleckningsreformen minskar något genom kvartersbeteck-ningamasbibehåUande. Jämfört med arbetet vid ett genomförande av RUKrsbeteckningssystem är dock besparingarna enligt styrelsen helt marginella. anser all sockengränser ochsockennamn bör införas även på andra kartor än sådana som redovisarfastighetsindelningen. Sockenindelningen har, enligt ämbetet, nämligen eltstort allmänt intresse och uppgift om socken behövs dessutom av geografisktbetingade skäl. Några remissinstanser väcker frågan om utredningensförslag motiverar elt bibehållande av ullrycken trakt och traklnamn. Sveahovrätt menar alt man, om utredningens förslag godtas, bör överväga att iberörda författningar införa ordet by i stället för trakt, indela regislerområdei socknar och byar samt ange alt registerbeteckningen inom registerområdeutgörs av sockennamn, bynamn och registernummer. påpekaralt benämningen trakt enligt utredningens förslag kommer att tillämpas på såsmå områden att användandet skulle stå i strid med allmänt språkbruk om ensådan benämning blev gängse. Enligt ämbetets mening kan den nuvarande termentraktnamn med fördel ersättas av registernamn. För själva området på markentorde annan benämning än nu gängse by, hemman, lägenhet, kvarter inte varanödvändig. Utredningen har i sin rapport omnämnt att lantmäteristyrelseni anslagsframställning för /75 föreslagit inrättande av en rådgivandenämnd i ortnamnsfrågor. och anser att ensådan nämnd bör inrättas. Enligt ämbetets mening bör näranden även varaansvarig för beslut i ortnamnsfrågor eller ha all efter beredning föredra ortnamnsfrågorför kulturminnesvårdande myndighet. 1974: 48 52 Propositionenshuvudsakhga innehåU ...................... 1 Utdragav statsrådsprotokollet ......... .. 2 1 Inlednmg ....................................................... 2 2 Fråga om ändrade riktiinjer förfastighetsregisterreformen 4 2.1 Gällande ordning i fråga omfastighetsregistreringen 4 2.2 1968 årsfastighetsregisterreform ................... 4 2.2.1 Reformens huvuddrag ........................... 4 2.2.2 Fastighetsbeteckningsreformen................. .. 5 2.2.3 Fastighelsbeteckningsreformens konsekvenser i vissa avseenden 6 2.2.4 Lantmäteristyrelsensanvisningar .............. .. 7 2.2.5 Reformens genomförande.......................... 8 2.2.6 Kostnader för reformen............................ .. 9 2.3 Kritiskasynpunkter på fastighetsregisterreformen 9 2.3.1 Inledning............................................... .. 9 2.3.2 Kostnaderna förbeteckningsreformen......... .. 9 2.3.3 Kulturhistoriska synpunkter....................... H 2.3.4 Statsmakternas åtgärdermed anledning av kritiken .. n 2.4.1 Inledning............................................... 12 2.4.2 Nackaundersökningen .......................... 12 2.4.3 Uppsalaundersökningen............................ 14 2.4.4 Undersökning av alternativ tilldet beslutade beteckningssystemet 16 2.4.5 Utredningens överväganden ochförslag...... 19 3 Driflsyslem ..................................................... 23 4 CFDrsanslagsframstäUning avseende /75 24 4.1 Driftsystem 1 ............................................ 24 4.2 Driftsystem 2, m. m...................................... .. 26 4.3 Programindelning ....................................... 27 4.3.1 Förberedelser förreformgenomförande ....... .. 27 4.3.2 Reformgenomförande ........................... .. 27 4.3.3 Produktion .......................................... 28 4.3.4 Försöksverksamhet .............................. 28 5 Departementschefen ...................................... 28 5.1 Inledning ................................................. . 28 5.2 Fråga om ändrade riktlinjer förfastighetsregisterreformen .. 29 5.3 Anslagsfrågor ........................................... . 36 6 Hemställan .................................................... . 38 Sammanställningav remissyttranden..................... 39