prop · FX0323 · 1974-12-31 00:00:00 — Prop.1974: 23 23 andra högskolor till bör övervägas ytterhgare,eftersom dessa kan få svårigheter med otillräcklig utbildningsmässig bakgrundinom det arbetsvetenskapliga området. vid tekniskahögskolan i tillstyrker förslaget och framhåller att det, i syfte attunderlätta övergången, är viktigt att utnyttja det arbetsvetenskaphga stoff somredan nu finns i obligatoriska och frivilliga kurser vid andra högskolor så attdessa elever kan få möjhghet att inhämta jämförbara grundkunskaper. I dettasyfte bör även dispens för individuella studieplaner ges i ökad utsträckning. SPNföreslår att övergången, liksom även antagningen av yrkesverksamma teknikerkombineras med vissa inträdesfordringar till fjärde studieåret. önskar att självkostnadsbärandekurser för nu verksamma ingenjörer utan egentlig arbetsvetenskaplig utbildningskall anordnas vid institutionen. vid tekniska högskolan iStockholm, utbildningsnämnden vid sektionen för maskinteknik vid universUetet iLund, samhällsvetenskaphga fakulteten vid i , TCO, Luleäkommun, och länsarbetsnämnden i , styrelsen förarbetarskyddsfonden. , Norrlandsfonden, Svenska väg- ochvattenbyggares riksförbund och uttalar sintillfredsställelse över förslaget och betonar att det är av stort intresse attdet genonUlörs. framhåller att en termins yrkesverksamhet bör varatillräcklig för det avsedda syftet och att antalet praktikplatser som fordrashärmed kan begränsas till hälften. kommun ifrågasätter däremot om tvåterminers yrkesverksamhet är tillräcklig. IVA, kommun och SPN förutsätter att högskolan ochövriga intressenter medverkar i platsanskaffningen; enligt IVA:s mening krävsspeciella insatser från utbildningsmyndigheterna. vid högskolan i framhåller att ansvaret förplatsanskaffningen måste läggas pä högskolan. att de studerande måste garanteras tillräckligt antal platser och servidare lön enligt kollektivavtal som ett absolut krav för att förslaget skallkunna genomföras, medan tekniska fakultetens utbildningsnämnd vid högskolan iLinköping framhåUer att det yrkesverksamma året bör bli studiemedelsmeriterande. i anser att det bör varamöjligt att skaffa de platser som blir nödvändiga även om detta i vissa fallfår ske utanför länets gränser. SAF framhåller att kommitténs förslag i dettaavseende inte är tillräckligt underbyggt. i framhåller att särskildaplanerings- 1974: 23 24 mässigaoch ekonomiska resurser behöver tillföras högskolan för planering ochgenomförande av praktikarbetet. Centrumför humanteknologi vid tekniska högskolan i , och kommun tiUstyrkerförslaget om rekryteringsfrämjande åtgärder. IVA framhåller dock att dettaendast hjälper på kort sikt och att en bred satsning på arbetsvetenskap inomlandet är en förutsättning för att även verksamheten i skall blieffektiv. Matematisk-naturvetenskapligafakulteten vid i betonar bristen på kvahficerade sökandetill de föreslagna tjänsterna och föreslår att verksamheten byggs uppsuccessivt. Sektionen för maskinteknik och dess utbildningsnämnd viduniversitetet i , som är av samma mening, framhåller attuniversitetslektorer och forskarassistenter bör kunnaansvara för undervisning och forskning. Även arbetarskyddsstyrelsen framhålleratt den knappa personaltillgången med tanke även på det ökande behovet avkvalificerad personal bl. a. vid styrelsen och övriga högskolor kommer attframtvinga en lång uppbyggnadsperiod. Enligt styrelsens mening bör därförövergripande diskussioner komma till stånd om hur det totala behovet avarbetsvetenskapliga lärare och forskare i landet skall kunna täckas. Samhällsvetenskapligafakulteten vid i föreslår däremot att samtligaprofessurer inrättas för att innehavarna skall kuimadelta i och styra uppbyggnaden. Fakulteten föreslår vidare att de föreslagna tjänstemasom biträdande professor ändras tiU professorstjänster på grund av äiimesområdenasvikt och det angelägna i att få bästa möjliga rekryteringsunderlag. önskar tjänst som professor i stället för biträdande professor ibergmaskinteknik. Detär uppenbart att arbetet med att förbättra arbetsmiljön blir en av de viktigasteuppgifterna i samhället . Enligt universitetskanslersämbetet (UKÄ)kommer utbildning och forskning att spela en avgörande roll i dettaarbete. Det är därför nödvändigt att arbetsvetenskap, vilket används somgemensam beteckning på verksamhet inriktad mot arbetsmiljöproblem, införs inomen rad utbildnings-och forskningsområden, framför allt inom de tekniska,ekonomiska, beteendevetenskapliga och medicinska områdena. UKÄhar tillsatt en samrådsgrupp för att initiera och samordna in- 1974: 23 25 satsernapå det arbetsvetenskapliga området inom universitets- och högskoleorganisationen:När det gäller den tekniska utbUdningen har till denna samrådsgrupp knutits ettarbetsutskott med uppgift att samordna arbetet pä att införa och utöka den arbetsvetenskaphgautbildningen vid de tekniska fakulteterna. Arbetet är inriktat på studieplanearbetetinför /75. UKÄ har vidare beslutat att till samrådsgruppen knytamotsvarande arbetsutskott för det medicinska och för det samhäUsvetenskapligaområdet. Detförslag rörande arbetsvetenskaplig utbildning i som organisationskommitténhar presenterat är helt i överensstämmelse med UKÄ:s handlingsprogram såsom detkommit till uttryck i petita och i direktiven till den nämnda samrådsgruppen. Arbetsvetenskapligutbildning och forskning bör enligt UKÄ:s mening utgöra en viktig ochintegrerad del av verksamheten vid samtliga tekniska fakulteter. Det är därförangeläget att man tar tiUfället i akt att redan från början gearbetsvetenskapen en etablerad ställning vid den nya högskolan i . Motdenna bakgrund och mot bakgrund av det positiva mottagande som förslaget fått iremissbehandlingen ansluter UKÄ sig till organisationskommitténs förslag idess huvuddrag. UKÄ föreslår därför att organisationskommitténs förslag till arbetsvetenskapligutbildning och forskning vid högskolan i genomförs. 4.2 Vissa särskilda frågor Förutomde allmänna skäl som organisationskommittén redovisar för arbetsvetenskaplig utbUdningvill UKÄ peka på den betydelse denna och kommande arbetsvetenskapliga utbildningarpå sikt kan komma att få när det gäller att få fram lärare för att genomföradet av arbets-mUjöutredningen föreslagna mycket omfattandeutbildningsprogrammet för skyddsombuden. UKÄ har att i sitt yttrande överarbetsmiljöutredningens förslag (SOU 1972: 86) Bättre arbetsmiljö närmareredovisat sina synpunkter i detta avseende. Beträffandeden föreslagna med dess högre tjänster viU UKÄgöra följande kommentarer. Föratt den utbildning, som det här är fråga om, skaU kunna bedrivas på avsett sättoch fortlöpande kunna förbättras är det nödvändigt att det vid högskolan finnshögt kvalificerad forsknings- och lärarpersonal inom det arbetsvetenskapligaområdet. Detta är också en viktig förutsättning för att högskolan effektivtskall kunna utnyttja de resurser på det arbetsvetenskapliga området, som finnspå andra orter. har i ett särskilt avsnitt behandlatfrågan om samarbete mellan högolan i och den kommande filialen till arbetsmedicinskaavdelningen i och där och uttalat att förut- Prop.1974: 23 26 sättningar kan skapas för ett slagkraftigt arbetsvetenskapligtcentrum i Umeå-Luleåområdet. UKÄ vill starkt betona betydelsen av ett sådantsamarbete, eftersom en av huvudtankarna i organisationskommitténs förslag äratt verksamheterna i och skaU komplettera varandra. ser UKÄden föreslagna organisationen som ett steg i en utveckling där centra medinriktning mot andra arbetsvetenskaphga problemområden etableras inomuniversitets- och högskoleväsendet. När det gäller den särskilda inriktningen avarbetsvetenskap som organisationskommittén föreslår viU UKÄ understryka attdenna nära ansluter till den profil som högskolan i har mot produktionsteknik,tung konstruktion och anläggningar under jord. Förslaget kan därför väl passasin i en successiv utbyggnad av arbetsvetenskap vid de övriga tekniskahögskolorna med dessas olika profileringar av verksamheten. förslag att mellan det tredje ochfjärde studieåret lägga in två terminers yrkesverksamhet innebär en nyhet närdet gäller civilingenjörsutbildning. UKÄ anser att denna meUanllggandeyrkesverksamhet kan få mycket stort värde för utbildningen. Det är därförangeläget att stora ansträngningar görs för att underlätta för de studerandeatt få lämpligt arbete under de två meUanterminerna och för att lösa bostads-och andra liknande problem. Sedan betänkandet överlämnats harorganisationskommittén på UKÄ:s begäran närmare undersökt möjhgheterna attbereda de studerande praktikarbete. Av denna undersökning framgår attförutsättningarna är synnerligen goda för att inom regionen ge de studerandedet avsedda praktikarbetet. I betänkandet föreslås att utbildrungen skalldimensioneras för 80 studerande under fjärde studieåret. Därav skulle 60rekryteras från den tredje årskursen medan 20 platser skulle vara avsedda förfortbildning av redan yrkesverksamma. Med tanke på svårigheterna att förutse destuderandes efterfrågan på dessa platser anser UKÄ att intagningen till fjärdeåret inte bör låsas till de angivna talen 60 resp. 20. Dessa tal bör snararebetraktas som riktmärken. Vissa omfördelningar inom totalramen 80 intagna börkunna ske om detta visar sig lämpligt. Vid införandet av nya utbildningar är det av vikt attarbetsmarknaden får information om innehållet i den nya utbildningen.UKÄ avser att vid bifall till förslaget beakta behovet av sådan information. I fråga om kostnaderna ansluter UKÄ sig i huvudsak till deberäkningar som organisationskommittén gjort. UKÄ kommer att redovisamedelsbehoven i sina årliga anslagsframställningar. Eftersom det frånplaneringssynpunkt är viktigt att professorer och biträdande professorer kandelta i uppbyggnaden av institutionen föreslår UKÄ principbeslut i enlighet medorganisationskommitténs förslag om inrättande av sådana tjänster. Prop.1974: 23 27 Underde har en rad åtgärder vidtagits i syfte att skapa en bättre arbetsmUjö.Arbetarskyddets resurser har förstärkts och yrkesinspektionens insatser påarbetsplatserna ökar. iiUedde arbetarskyddsfonden sin verksamhet föratt stödja forskning, utbildning och information om arbetsmiljön. På grundvalav ett betänkande från arbetsmiljöutredningen (S 1970: 35) beslutadestatsmakterna om en rad reformer som syftar till att skapa en bättrearbetsmiljö och ge de anställda ökat inflytande över arbetsmUjön på den egnaarbetsplatsen (prop. 1973: 130, SoU 1973: 25, rskr 1973: 290). Idet långsiktiga arbetet på att åstadkomma en bättre arbesmiljö spelar utbildrungenoch forskningen en betydelsefull roU. Den utbildning rörande arbetsmiljöfrågor,som ges vid universitet och högskolor, hestår av kortare eller längrekurser inom skilda ämnesområden. () tiUsatte år1973 en samrådsgrupp med uppgift att ta initiativ till och samordna insatsernapä det arbetsvetenskapliga området inom universitetsväsendet. Arbete pågår föratt öka inslaget av kurser rörande arbetsmiljöfrågor i första hand inom tekniska,samhällsvetenskapliga och medicinska utbildningar. Jag vill betona vikten avatt sådana förändringar av utbildningen genomförs att de studerande bättre än f.n. blir förberedda för att i yrkeslivet göra insatser som syftar till attförbättra arbetsmiljön. Viduniversitet och högskolor bedrivs forskning inom det arbetsvetenskaphgaområdet vid bl. a. de samhällsvetenskapliga, medicinska och tekniskafakulteterna, även om omfattningen är ganska begränsad. Vidare utförs forskningoch utvecklingsarbete inom ohka delar av det arbetsvetenskaphga området vid denarbetsmedicinska avdelningen inom arbetarskyddsstyrelsen. Organisationskommitténför högre teknisk utbUdning och forskning i övre har, som jagredovisat i det föregående, till UKÄ överlämnat förslag omuppbyggnad av en utbUdnings-och forskningsorganisation inom detarbetsvetenskapliga området vid högskolan i . UtbUdnings- ochforskningsorganisationen i övrigt vid högskolan har sin tyngdpunkt inomområdena maskinteknik samt gruv- och anläggningsteknik. Med hänsyn till attmotsvarande branscher inom näringslivet den tunga maskinindustrin ochgruvindustrin -r- har speciellt svårbemästrade arbetsmiljöproblem anserorganisationskommittén att det finns särskilda skäl och förutsättningar att inriktaden högre tekniska utbUdningen och forskningen i mot arbetsvetenskap. Organisationskommitténföreslår att de studerande på såväl den maskintekniska som den geoteknologiskautbildningslinjen vid hög- 1974: 23 28 skolanges möjlighet att under det avslutande fjärde läsåret få en arbetsvetenskapligspecialisering av sin utbildning. Dessutom bör, enligt förslaget, studerandefrån andra tekniska fakulteter ges möjlighet att genomgå denarbetsvetenskapliga utbildningen i . Kommittén föreslår vidare att ävenyrkesverksamma tekniker skall kunna följa den aktuella utbildningen under ettläsår eller delar därav. Den arbetsvetenskapliga utbildningen i föreslåsomfatta sammanlagt 80 utbUdningsplatser inom ramen för den beslutade utbUdningskapacitetenvid högskolan. Föratt den föreslagna utbUdningen skall kunna bedrivas på ett kvalitetsmässigt tiUfredsställandesätt måste den enligt organisationskommitténs mening stödjas av forskning inomområdet. Kommittén föreslår därför att vid högskolan i inrättas enprofessur i vart och ett av ämnena industriell ergonomi och arbetslivetssocialpsykologi samt en tjänst som biträdande professor i vart och ett av ämnenateknisk psykologi och bergmaskinteknik. Tjänsterna föreslås tillhöra ensärskild arbetsvetenskaplig institution vid högskolan. Kommittén föreslårslutligen att ett slagkrafigt arbetsvetenskapligt centrum skapas iUmeåLuleåområdet genom att en nära samverkan etableras mellan högskolan iLuleå, i samt filialen i till arbetsmedicinskaavdelningen inom arbetarskyddsstyrelsen. Organisationskommitténsförslag har fått ett i huvudsak positivt mottagande vid remissbehandlingen. UKÄanser det angeläget att arbetsvetenskapen redan från början får en etableradställning vid högskolan i och föreslår därför att kommitténs förslag om arbetsvetenskapligutbildning och forskning i genomförs. Jagdelar remissinstansernas och UKÄ:s bedömning av kommitténs förslag och förordardärför att utbildning och forskning med inriktning mot det arbetsvetenskapligaområdet kommer till stånd vid högskolan i . Härigenom kommer utbildningenoch forskningen där att få ökad bredd, vilket är av stor betydelse förverksamheten vid den nya högskolan. Jag tillstyrker i likhetmed UKÄ den av kommittén föreslagna uppläggningen av den arbetsvetenskapligautbildningen i . Detta innebär att studerande på såväl den maskintekniskasom den geoteknologiska utbildningslinjen vid högskolan får möjlighet attunder den tredje årskursen välja en arbetsvetenskaplig specialisering, varstyngdpunkt ligger i den fjärde årskursen. Kommittén föreslår vidare,som jag redovisat i det föregående, att den arbetsvetenskapliga utbildningenskall kunna genomgås även av studerande vid andra tekniska fakulteer och avyrkesverksamma tekniker. Jag biträder även detta förslag. Högskolans ledningbör ärligen, med utgångspunkt i befintliga undervisnings- ochhandledningsresurser, faststäUa antalet platser för studerande ur var och en avde nämnda stu- Prop1974: 23 29 derandekategorierna.För högskolans beslut bör gälla en totalram. Jag avser att i annat sammanhangföreslå Kungl. Maj:t att bestämma denna totalram tiU högSt 80 utbUdningsplatserper år. Organisationskommitténanser att den nuvarande praktiken för studerande vid tekruskfakultet inte ger tillräcklig erfaren-hetsgrund för den avslutande arbetsvetenskaphgaspecialiseringen. När de studerande går igenom denna utbildning är detfördelaktigt om de har erfarenhet från yrkesverksamhet i industrin. Kommitténföreslår därför att den som antagits tUl den arbetsvetenskapliga utbildningen skaUarbeta i industrin under tvä terminer mellan det tredje och det fjärdestudieåret. Jag delar UKÄ:s uppfattning att den föreslagna yrkesverksamhetenkan få mycket stort värde för den aktuella utbildningen. Ett mera definitivtbeslut rörande uppläggningen av utbildningen bör dock fattas först närerfarenheter av den föreslagna studieordningen finns. Jag förordar därför attdenna studieordning ges karaktär av försöksverksamhet. Detär angeläget att den föreslagna arbetsvetenskapliga utbildningen i kan replierapå en forskningsorganisation inom det arbetsvetenskapliga området vidhögskolan. En sådan bör därför successivt byggas upp. Den bör erUigt min meningfå en bredd och en sammansättning som möjliggör ett effektivt lagarbete kringolika arbetsmiljöproblem. Jag viU här hänvisa tiU vad jag i det följande kommeratt anföra om betydelsen av samarbete på det arbetsvetenskapliga området. Medhänsyn till betydelsen av att den arbetsvetenskapliga utbildningen och forskningeni Luleä kan påbörjas i eiUighet med kommitténs förslag bör beslut redan nufattas om den första av de av kommittén föreslagna forskartjänsterna. Jagförordar därför att Kungl. Maj:t inhämtar bemyndigande att inrättaen professur i industriell ergonomi vid högskolan i . Jagavser att i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t att meddela bestämmelserangående förfarandet vid tiUsättning av professuren. Kommitténhar, som jag redovisat i det föregående, föreslagit att ett samarbete inledsinom det arbetsvetenskapliga området mellan högskolan i , iUmeå samt filialen i till den arbetsmedicinska avdelningen inomarbetarskyddsstyrelsen. Jag vill i likhet med UKÄ stryka under betydelsen avatt detta samarbete kommer till stånd, eftersom goda förutsättningar därigenomkommer att finnas för att verksamheterna inom det arbetsvetenskapliga områdetpå de berörda orterna skall komplettera varandra på ett funktionellt sätt. Jagvill i detta sammanhang erinra om att chefen för i prop. 1973:130 (s. 129) framhåUit det angelägna i en samverkan meUan den arbetsmedicinskaavdelningen och den högre utbildningen och forskningen vid universitet ochhögskolor genom att innehavare av tjänst som professor och som laborator vidbl. a. filialen i till den ar- 1974: 23 30 betsmedidnskaavdelningen skaU kunna åläggas att i tjänsten undervisa, handleda ochexaminera inom uiuversitetsorganisationen, företrädesvis inom forskamtbUdningen.Vidare bör innehavare av sädan tjänst bh ledamot i vederbörande fakultet. Detankommer på Kungl. Maj:t att efter förslag från arbetarskyddsstyrelsen, och UKÄ besluta i dessa frågor. Jagräknar med att den arbetsvetenskapliga utbildningen vid högskolan i kanpåbörjas /77. Detta innebär att de studerande som innevarandeläsår går i andra årskursen vid högskolan blir den första studiegrupp, som kanvälja den arbetsvetenskapliga specialiseringen under det fjärde studieåret avsin utbUdning. Underåberopande av vad jag anfört hemställer jag, att Kungl. 1. godkänna de av mig förordade riktiinjernaför arbetsvetenskapUg utbildning och forskning vid högskolan i , 2. bemyndiga Kungl. Maj:t attinrätta en professur enligt vad jag förordat i det föregående. MedbifaU tUl vad departementschefen sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemstäUt förordnar Hans Maj:t Konungen att tUl skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. 1974: 23 31 2.1 AUmänna överväganden 4 2.2 Defiiution av detarbetsvetenskapliga ämnesområdet 6 2.3 Befintiig arbetsvetenskapligutbildning och forskning m. m. 2.3.1 Tekniska fakulteterna 6 2.3.2 Filosofiska fakulteterna 7 2.3.3 Arbetsmedicinska avdelningeninom arbetarskyddsstyrelsen 8 2.4 FörslagtiU arbetsvetenskaplig utbUdning och forskning vid hög skolan i 9 2.4.4 Samverkan med andrainstitutioner 14 2.4.5 Åtgärder på kort sikt 15 3.2 Lokaliseringen tUl 18 3.3 Utbilndings- ochforskningsområdet 20 3.4 Utbildningens innehåll 21 3.6 UtbUdningens dimensionering 22 3.8 Verksamhetens början 24 4.1 Förslagets huvuddrag 24 4.2 Vissa särskilda frågor 2S