prop · FX0346 · 1974-12-31 00:00:00 — Även understryker behovetav att del föreslagna informationssystemet byggs upp och att systemet imöjligaste mån bör omfatta samtliga led i infomiations-hanteringen. Enligtstatens planverk är del obestridligt att den stora mängden information inommiljövården är svår att överblicka. För den fysiska planeringen innebär dellakomplikationer i olika skeden av den lokala och regionala planeringsprocessen.Verket ansluter sig därför i princip till utredningens bedömning av behovet avsamordning av aktuell statistikproduktion och dokumentär information frånregister, laboratorier osv. Skogshögskolan finnerbehovet av elt informationssystem helt klarlagt. Otillräckliga kunskaper ochbristande information om miljöförhållanden innebär inte bara risker för storaskador på raUjön ulan kan också leda lUl en olämplig inriktning avmiljövårdsarbetet. Huvuduppgiften för del föreslagna systemet bör vara alt getidiga varningssignaler och indikationer om problem som måsle las upp tillnoggrann analys genom intensiv datainsamling, experimentella undersökningar m. m.Även konstaterar att samhällets behov av datainom mUjövårdsområdet är stort. styrks enligl föreningen av del faktumatt ett stort antal organ på egen hand samlar in information för att kunnafullgöra sina uppgifter. Även för allmänheten är det betydelsefullt att få del avrelevanta data om miljön. Informationsbehovet kan också väntas öka i takt medatt miljöfrågorna får en alltmera framskjuten plats och lar allt störresamhälleliga resurser i anspråk. Föreningen ser därför myckel positivt påutredningens förslag alt skapa elt samlat informationssystem. IVA anser all utredningen inletillräckligt studerat och redovisat myndigheternas behov av praktiskinformation eller deras möjligheter all inom sill miljövårdsarbete ta emot ochutnyttja information från MI. industriförbundkonstaterar alt del kartläggningsarbele som utredningen låtit ulföra hospresumtiva intressenter liU MI i första hand har inriktats på att inventerainformationsbehovet och att bygga upp ett Prop.1974: 46 38 informationssystem för myndigheter och forskningsorgan.Det behov av utökad information som är redovisat bör enligt förbundets uppfattningbetecknas som en önskelista, där kostnadsaspekterna nästan helt försummats. Trots i vissa fall negativa synpunkter .är de nu nämndaremissinstanserna i princip positiva till utredningens förslag. Enprincipiellt positiv inställning redovisar också vattenöverdomstolen,, , , statskontoret, ,universitetskanslersämbetet, , , statensindustriverk, SGU, SINFDOK, , statens veterinärmedicinskaanstalt, länsstyrelserna i , samt och , arbetsmiljöutredningen. , , och KF. Några remissinstanser redovisar från utredningens meningavvikande synpunkter på behovet av elt samlat informationssystem. instämmer i utredningensuppfattning alt ett aktivi mUjövårdsarbele kräver tillgång till relevant informationom olika miljöförhållanden och all nuvarande syslem för dala-hanteringen i dellahänseende uppvisar brister. Näranden delar också utredningens mening att ADBkan vara ell verksamt hjälpmedel när del gäller att systematisera insamladedata samt att länka samman data och information från skilda områden. Emellertidifrågasätter nänmden starkt utredningens slutsals om behovet av ett samlat , lagring och bearbetning av miljödata. Uppfattningen gmndas påbl. a. del material som utredningen tagit fram vid den genomförda inventeringenav nuvarande datainsamling och databearbetning. Ett informationssystem påmiljövårdsområdet bör i stället utformas genom åtgärder som i första handinnebär grundläggande systematisering, samordning och komplettering. Medsystematisering avses i detta sammanhang ål-gärder som syftar tUl attåstadkomma enhetlighet i fråga om undersökningsmetoder och teknik saml attskapa likformighet i redovisningen i redan pågående verksamheter. framhåller alt begreppet miljö ärvidsträckt och att olika informalionsaktivileler på mUjöområdet därigenom blirså olika till innehåll och utförande all det knappast är relevant att uppfattaolika undersökningsakliviteter som ell enhetligt och samlat informationssystem.Snarare torde MI, enligt centralbyråns mening, böra uppfattas som ett antalsjälvständiga projekt där i vissa fall påtagliga behov av samordning projektenemellan föreligger. Samordningen bör inte begränsas tUl olikaundersökningsaktiviteter inom MI utan även omfatta andra informationssystem.Datasamordningskommittén anser all MI inte nödvändigtvis i ADB-tekniskbemärkelse kommer all utgöras av ett enda sammanhängande tekniskt syslem ulankan beslå av flera skilda system som sinsemellan är tekniskt oberoende. 1974: 46 39 anför att den grundläggande miljöinformationen i så stor ulslräckningsom möjligt bör insamlas genom automatiskt registrerande instrument, helstkopplade till larmanordningar i de fall krhiska gränsvärden kan förekomma.Denna gmndläggande insamling av miljödata bör vara tekniskt relativt enkel ochmöjlig att ulföra med nu känd och tillämpad teknik. Svenska kommunförbundetanför alt kommunerna ofta har anledning konstalera att informationen ommiljövårdskrav och därav föranledda kostnader ej nått ut tUl aUmänheten ochbetonar därför starkt det av utredningen påtalade behovet av en förbättradinformation inom miljövårdsområdet och åtgärder som kan underlätta spridning avsådan information. Kravet på snara och omfattande insatser inora arbels-miljöområdethar skapat behov av ett bättre besluts- och prioriteringsunderlag. Genombristfälliga kunskaper har en helhetssyn ej kunnat uppnås. En ökad informationinom railjövården skulle också ge allmänheten en mer nyanserad bild av dagens miljövårdssitualionoch de behöv sora måste fyllas för all skapa eller vidraaklhålla en godlivsmiljö. Förbundet ifrågasätter dock om della informationsbehov är av denart och omfattning som utredningen velat göra gällande. Med hänsyn till att del av mUjöskyddslagstiftningen är så ny att erfarenhet av lillsyns-och konlroUfrågorännu ej kunnat utvärderas anser sig styrelsen ej kunna la ställning tUl behovetav ett informationssystem inom miljövårdsområdet av typ som utredningenskisserat. Härför krävs icke enbart försöksverksamhet ulan elt flertalkompletterande utredningar och utvärderingar. avstyrkerutredningens förslag med hänvisning dels till svårigheten att åstadkommaenhetlig statistik inom de vill skilda ämnesområdena, dels till att enfunktionsduglig organisation torde bli både stor Och kostnadskrävande. Utredningensutgångspunkter för utformningen av ell samlat informationssystem ochomfattningen av informationssystemet diskuteras av flera remissinstanser. Statistiska centralbyrånfinner utredningens bedömning beträffande MIrs omfattning riktig menunderstryker del angelägna i att systemet läggs upp på elt sätt som möjliggöralt nya ämnesområden längre fram kan anpassas till systemet i den mån dellavisar sig behövligt. Däremot anser centralbyrån att utrednmgen i allt för höggrad uppfattat systemet som en dalabas med individuella dala för administrativtbruk och betraktat statistiken endast som en biprodukt. De statistiskabearbetningarna bör enligl centralbyråns uppfattning ägnas betydandeuppmärksamhet vid utformningen av MI. Vidare anger centralbyrån den bristande jämförbarhetenmellan olika mätningar som en begränsning av möjligheterna att bygga upp ettlandsomfattande informationssystem. Ett meningsfullt syslera förutsätter altgrundläggande problera på detta om- 1974: 46 40 radeblir lösta och all takten i utbyggnaden av systemet anpassas härtill. Centralnämndenför fastighetsdata betonar vikten av all MI byggs upp på elt sådant sätt alt deorgan som skall utnyttja informationen kan ställa preciserade krav på systemetmen framhåller också att man inom det breda område som utredningen behandlathar alt vänta mycket stora variationer vad gäller sådana krav. Krav påeffektivitet, rationalitet, flexibilitet och generalilet har visat sig myckelsvåra alt syslemlekniskt tillgodose i elt sammanhang. All slutligt bygga upp eltinformationssystem för en verksamhet som förändras kontinuerligt synes nämndenvara närmast omöjligt med nuvarande systemteorier och metoder för systemutveckling.I praktiken bör sådana förhållanden tillgodoses genom etappvis utveckling.Försöksverksamhet inom etapperna är betydelsefull. Det har nämligen visat sigatt det är främst vid försöksverksamhet som man får en tillräckligt djupgåendedialog med avnämarna och konkreta synpunkter på systemutformningen kommerfram. Vad gäller användningsområden vill nämnden betona lämpligheten av attprioritera författnings-tillämpningar. Dessa utgör i allmänhet administrativtväl avgränsade verksamhetsfält. framhåller att en rimlig ambitionsnivå för MIrs del iintroduktionsstadiet bör vara alt systemet skall kunna lagra vissa regionala immissionsdata,resultatet av basdataundersökningar saml dala om forskningsprojekt påmiljövårdsområdet. Förbundet förordar därför elt förenklat MI med en någotlägre ambitionsnivå än den utredningen föreslår. Elt argument härför ärutvecklingen på del internationella fältet. Det kan enligt förbundetsuppfattning inle vara rimligt att i bygga upp ett informationssystemutan att ha klart för sig hur anslutningen till de stora intemationellainformationskällorna skall utformas. Någraremissinstanser diskuterar MIrs utformning med utgångspunkt från regionala ochlokala behov. framhåller att ett grundläggande drag i svensk samhällsplanering ärall förverkligandet på central nivå av uppställda mål lUl stor del sker genomkommunala beslut. Dessa beslut förutsätts ofta vara underbyggda av utredningaroch ställningstaganden på regional nivå. samordningsansvar hardärvid stor betydelse. Denna decentralisering av beslutsfattandet utmärker ävenmiljövården. Enligt planverket måste samordnande insatser på informationssidaninriktas på att förbättra beslutsunderlaget inte minst på lokal och regionalnivå. I del utrednings- och planeringsarbete som på många håll bedrivs i nära samrådmed berörda länsorgan ligger värdefulla erfarenheter samlade, som rättregistrerade bör kunna användas mera allmänl vid ställningstaganden liU frågorom den yttre miljön och fysisk planering. framhåller allutredningen ej redovisar några överväganden som anknyter till den kommunalasidan av informationsförsörjningen inora 1974: 46 41 miljövården.Utredningen har, framhåller verket, ägnat sin uppmärksamhet ål att prövaformerna för samordning av den miljöorienterade information som är av intressefrämst för de statiiga ledningsorganen och för forskningen. i Stockholmslän anför att ADB-tekniken redan nu ger stora möjligheter till en regionaliseringav registrerade dala utan att göra avkall på riksålkomst av dessa. För en regionaliseringav MI talar enligt del faktum att många dala i MI har ett starktlokall intresse. Länsstyrelsernas, landstingens, komraunernas och näringslivelsbehov av information från MI torde underlättas i ett regionalt syslem. Datasamordningskommitténframhåller att den avser att i annat sammanhang ta upp frågan oracentralisering eller regionalisering när det gäller ADB inom den offentligasektorn men då ifrån mera generella utgångspunkter. Med anledning av nuföreliggande förslag viU kommittén dock framhålla önskvärdheten av altfördelar och nackdelar med både centrala och regionala alternativ belyses i deenskilda systemlösningarna i Ml. Detta gäller dels de olika ADB-syslemen inom MI,dels olika funktioner i dessa som t. ex. insamling, lagring, bearbetning och åtkomst. Dataindustriutredningenanser sig ej kunna klart utläsa principema för den tekniska utformningen av MI.Särskilt gäller della frågorna om centralisering och regionalisering.Utredningen anser alt MI bör utvecklas i samarbete mellan berörda organ samllandels högskolor och dataindustri. Miljökonlrollutredningensavgränsning av det principiella ämnesområdet för MI las upp av fleraremissinstanser mot bakgrund av behoven av information från arbelsmiljösynpunkt. LO konstaterar attutredningen koncentrerat sig på den yttre miljön och fastslår alt del ärangelägel alt man redan från början av uppbyggandet av MI inbegriper arbetsmUjönoch dess behov av datainsamling. Om man först i ett senare skede tar medarbetsmiljön komraer fömtsättningarna att vara begränsade genom svårigheteratt i ett redan uppbyggt system tUlgodose arbetsmiljöns behov. TCO redovisar ihuvudsak samma uppfattning när del gäller ärbetsmiljöfrågorna. anför att problemen med insamling, bearbetning ochutnyttjande av information är betydligt mer komplicerade och svårlösta på arbetsmiljöområdelän inora den yttre miljön. Dessa omständigheter måste enligt föreningens meningbeaktas vid utformningen av MI. Föreningen beklagar utredningens konstaterandeatt omfattningen av arbetsmiljöinformationen i MI bör göras beroende av arbetsmUjöulredningensarbete. Arbetarskyddsstyrelsenbetonar att det av utredningen föreslagna ära-nesområdel hälso- ochmiljöfarliga varor innebär att betydande delar 1974: 46 42 avstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet berörs. Området för den tillsynsom utövas enligt arbetarskyddslagen beträffande kemiska faktorer iarbetsmiljön går ej att särskilja från lillsynsområdet enligt lagen om hälso-och miljöfarliga varor. I båda fallen är målet för verksamheten alt undvikaall människor skadas. I ell längre tidsperspektiv kan det enligl styrelsensmening övervägas att även innefatta andra faktorer på arbetsmiljöns område i MI.I första hand torde härvid fysikaliska miljöfaktorer komma i fråga. Förutomatt sådana faktorer i sig kan medföra hälsorisker, förekommer del att deförstärker effekten av kemiska ämnen. Motsvarande synpunkter anförarbetsmiljöutredningen. Konsumentverketframhåller att arbetsmiljöfrågor som rör de enskilda hushållen och derasförhållanden bör ha sin givna plats i MI oavsett vad som beslutas angåendearbetsmiljön i övrigt med utgångspunkt från förslag som komraer frånarbetsmiljöutredningen. KF tillstyrker däremot förslagel att a-wakta arbetsmUjöulredningensbelänkande och förutsätter all denna utredning beaktar frågan om samordningoch bearbetning av information och data från arbetsmiljöområdel. Någraremissinstanser anser all restriktivitet skall iakttas vid beslut om vilkeninformation som skall ingå i MI. Vatteitöverdomstolen betonar, med anledningav svårigheten för tillfrågade organ att konkret ange kraven på ett informationssystempå miljövårdsområdet, behovet av restriktivitet i synnerhet som någralönsamhetskalkyler i vanlig mening inte kan läggas till grund för framhåller all det bl. a. av kostnadsskäl ärangeläget all ej andra data än sådana som är av verklig betydelse för avnämarnatas in i systemet. Statistiskacentralbyrån delar utredningens uppfattning att lönsamhetskalkyler i vanligmening ej kan läggas till grund för beslut om vilken information som skall ingåi MI. Eftersom ett rationeUt ordnat informationsflöde är en förutsättning fören effektiv miljökontroll anser centralbyrån att informationskostnaderna börses som en delpost i de totala kostnaderna för miljövårdande insatser.Centralbyrån framhåller vidare att information från MI kan komma att användasav andra organ än de som är direkt engagerade i miljöövervakningen. Då allanvändning inle kan tillmätas samma angelägenhetsgrad måsle prioriteringargöras. Centralbyrån menar att en prioriteringsprincip som utgår från förmåganatt betala för inforraalionen är tveksam. Angelägenheten av önskad informationbör i stället vara avgörande. 2.2.2Innehållet i mUjövårdens. Utredningensförslag till innehåll i MI las upp av remissinstansema från olikautgångspunkter. Mera principiella synpunkter på utredningens uppdelning på ochval av delprojekt anläggs i huvudsak endast av ochSveriges industriförbund. Prop.1974: 46 43 Statistiskacentralbyrån tar upp innehållet i MI sett ur statistisk synvinkel.Centralbyrån ansluter sig inte till utredningens synsätt på statistiken såsomdet redovisats utan vUl framhålla att statistisk verksamhet regelmässigt ävenomfattar insamling av primärdata, lagring av information m. m. Av förslagenframgår, frarahåller centralbyrån, alt utredningen som statistik främst räknarde resultat som skall tas fram i avsikt att publiceras inom ramen för denlöpande officieUa statistiken. Utan att del närmare anges av utredningen,finner centralbyrån det troligt att stora delar av den övriga infomiationen somkommer att utvinnas ur systemet får formen av numeriska sammanställningar somi många fall är att karaktärisera som statistik. Centralbyrån framhåller att enallt större del av statistiken utgörs av specialbearbelningar för särskildaändamål saml alt traditionell labellredovisning mer och mer ersätts avstatistisk redovisning i form av kartor, diagram och annan grafisk framställning.Vidare kan förutses alt en ökande del av statistikredovisningen kommer att skepå bildskärmar genom datoranslutna terminaler. Av flera skäl är del angelägelalt uttag av statistisk information oavsett presenlalionsform samordnas samtalt relevant statistisk metodik lUl-lämpas vid bearbetningarna. Utan en höggrad av saraordning är risken påtaglig för att informationens användbarhetonödigtvis begränsas. frarahålleratt MIrs huvuduppgift bör vara all bli en länk i ell globaltövervakningssystem, där man har möjlighet att följa deninternationella utvecklingen på miljövårdsområdet. Självklart skall ävensvenska forskningsresultat ingå i MI. Merparten av nya rön kommer dock frånutlandet. Förbundet finner det därför inte motiverat all ge MI en sådanomfattning som föreslås i betänkandet utan föreslår att följande projekt skallingå, nämligen information från produklkontrollerande verksarahet, statistiköver anläggningar med miljöfarlig verksamhet, information från basdatanät för miljökontroU,statistik över immissioner m. m., information om vattentillgångar och vallen-utnyttjande,information om forsknings- och undersökningsverksamhet saml statistik övermiljövårdens kostnader och resultat. Statens naturvårdsverkanför att de projekt som är av särskilt stort intresse för verket ärinformation om tillsynsverksamhet enligt miljöskyddslagen, information från ellbasdatanät för mUjökontroll, information om hälso- och miljöfarliga varor ochläkemedel samt information om forsknings- och undersökningsverksamhet. mening kan systemet sedermera även omfatta information från tillsynenligt hälsovårdsstadgan, vallenlagen och slrålskytidslägen. Detta arbete bördock inle påbörjas förrän försöksverksamheten med tillsynsverksamheten enligt miljöskyddslagenavslutats och utvärderats. Projektetinformation från produklkontrollerande verksamhet tillstyrks av deremissinstanser som uttalar sig i frågan, i vissa fall med kompletterandesynpunkter. 1974: 46 44 Arbetarskyddsstyrelsenfinner det inte vara möjligt att utesluta vissa kemiska miljöfaktorer underhänvisning lUl all de är av speciell arbetarskyddskaraktär. MI får en från arbelsmiljösynpunktbegränsad betydelse såväl vad gäller produklkonlroll sora arbetarskydd om inte heladen kemiska arbetsmiljön ingår. Del bör därför enligt styrelsen övervägas ominte även fodermedel samt brandfarliga och explosiva varor bör omfattas av MI,eftersom dessa är av intresse från arbetarskydds-synpunkt. Motsvarandesynpunkter anför arbetsmiljöutredningen. LO anför att genom den ökadeanvändningen av kemiska ämnen i arbetslivet kommer yrkesinspektionen alt behövainformation från MI i sitt tillsynsarbete. På samma sätt kan skyddsombud ochfackliga organisationer behöva ha tillgång till uppgifter från MI för altkunna bedöma faror i produktionen och effektivt driva ett förebyggandearbetarskydd. Likartade behov har enligl LO även förelagshälsovårdens experter. Konsumentverketunderstryker behovet av information rörande hälso-och miljöfarliga varor.Socialstyrelsen anser att uppgifter från styrelsens register över läkemedel böröverföras till MI. Direktionen för sjukhuset framhåller att deninformation om kemiska varor som föreslås ingå i MI inte f. n. kan ersätta deninformation som sjukhuset erhåller och bearbetar vid giflinformalionscentralensaml yrkesmedicinska och yrkesdermatologiska avdelningarna. Information från MIkan däremot bli ett värdefullt komplement. Den hos sjukhuset registrerade informationenkan ställas tUl MIrs förfogande. anser utredningens förslag till registrering av kemiskaämnen otillräckligt. Enligt föreningens mening bör i princip information omalla ämnen och produkter som används i ingå. Någraremissinstanser, bl. a. i och ,betonar viklen från räddningstjänstsynpunkt av information om kemiska varor.Sveriges grossistförbund betonar behovet av information ora transport avkemiska varor. information från lillsynsverksarahel enligt miljöskyddslagen pekarSvenska kommunförbundet på behovet av kompletterande utredningar innanprojektet kommer till utförande. anser att nämndaprojekt ej bör genomföras. Förbundet anser alt kostnaderna för tillsyns- ochkontrollverksamheten enligl railjö-skyddslagen bör las upp till analys avutredningen om kostnaderna för miljövården. Vidare anser förbundet attprojektet bl. a. från sekretesssynpunkt bör utredas ytterligare. Ifråga om projektet information från tillsynsverksamhet enligt hälsovårdsstadgananser att utredningen ej framlagt material som talarför behov av åtgärder för att underlätta eller effektiviserakontrollverksamheten vid de kommunala vattenverken. information från tillsynsverksamhet enligt vat- Prop.1974: 46 45 tenlagenanför vattenöverdomstolen att datainsamlhigen, om den skall omfatta annat änuppgifter ur vallenboken, kan komraa att bli så vidlyftig och kostnadskrävandeatt projektet inle kan anses ekonoraiskl försvarbart. A andra sidan framhållerdomstolen alt vattenbokens innehåll är begränsat och att uppgifterna börkombineras med ytterligare information. Domstolen anser i likhet medutredningen att projektet bör vidare utredas. Projektetinformation om forsknings- och undersökningsverksamhet m. ra. tillstyrks utöverdem som tidigare nämnts av bl. a. arbetarskyddsstyrelsen, SINFDOK och statensveterinärmedicinska anstalt. betonar betydelsen aven väl fungerande rutinmässig registrering och rapportering när del gällerforskningsverksamheten i inom miljövårdsorarådel och tillstyrkerdärför alt ifrågavarande projekt vidareutvecklas. SMHIframhåller all utredningen vid sin behandling av behovet av information omvattentillgångar och vatlenulnytljande i aUtför begränsad omfattning penetreratde för miljövården vikliga frågorna om vallen-kvantiteter och vattenvägar o. d.Enligt bör all information rörande vattenkvantiteter m. ra. sammanförastill en särskild frislående valtenkvanlilelsbank. Frågan härom bör, föreslår ,bli föremål för särskild utredning. Deolika statistikprojekl som utredningen behandlar kommenteras av statistiskacentralbyrån. Centralbyrån lar även upp vissa andra projekt. Centralbyråntillstyrker flertalet av de av utredningen föreslagna projekten utom projektenstatistik över nedlagt vill och information om s. k. ovanliga fenomen. Isistnämnda hänseende anför även i tveksamhet. anför all verket inte kan bedöma det samlade behovet avstatistik utan ser statistikproduktion närmast som en viktig vidareutvecklingav informationssystemet. Innan en fortlöpande statistikproduktion påbörjas bördärför en noggrann analys göras av avnämarnas statistikbehov. Verket tUlstyrkerfortsatt utvecklingsarbete rörande statistik över nedlagt vUt och statistiköver miljövårdens kostnader och resultat. Statistik över kommunala vatten- ochavloppsförhållanden bör i avvaktan på utvecklingen av projektet informationfrån tillsynsverksamhet enligt mUjöskyddslagen inle byggas upp. Sistnämnda stalistikprojeklavstyrks även av . Statskontoret förordar i likhet mednaturvårdsverket att insamlade uppgifter från lillsynsverk-sarahelen enligtmiljöskyddslagen utnyttjas för framtagning av ifrågavarande statistik. Någraremissinstanser berör frågan om sjukdomsslatistikens betydelse. Arbetarskyddsstyrelsenanför all de statistiska uppgifter om sjukdomstillstånd m. m. som f. n. fmnspå ett flertal håll ofta inle är tiUfredsställande från arbetarskyddssynpunkt. Behovet av en förbättrad 1974: 46 46 yrkesskade-och sjukdomsstatistik är därför stort.