prop · FX03132 · 1974-12-31 00:00:00 — Enligt rain raening bör reglerna nu anpassas efterdagens förhållanden. Det torde nuraera inle vara ovanUgt vid mrasuthyrning ien på vissa orter norraal omfattning till sommargäster att gränsen 1 200 kr.överskrids, vUket medför att det förenklade deklarations- ochtaxerings-förfarandet inte kan tillämpas i avsedd omfattning. En vissliberalisering av möjlighetema till sådan uthyrning med bibehållenschablonbeskattning bör därför ske. Jag vUl dock inte förorda någon meraomfattande ändring i förevarande hänseende med hänsyn tiU den sittandebostads-skattekommittén. Jag föreslår därför och med beaktande avpenningvärdeförändringen att gränsbeloppet höjs från . till 2 400 kr.Den nya bestämmelsen bör tUlämpas första gången vid taxering. Mittförslag föranleder ändring i punkt 6 av anvisningama tiU 24 § KL. Utöver de författaingsändringar jag förordat i detföregående bör göras några närmast redaktioneUa ändringar sora har sarabandraed den nya regeringsforraen. I alla de skatteförfattningar jag här berört börorden "Konungen" och "Kungl. Maj:t" bytas ut raotregeringen. I 37 § SI bör dock "Kungl. Maj:t" ersättas av"regeringsrätten". Vidare bör i rubrikerna i SI, UF, TF, förordningen(1970: 172) om begränsning av skatt i vissa fall och förordningen (1968: 419)om allmän arbetsgivaravgift benämningen av författningarna ändras till"lag". Hämtöver bör i 19 § KL benäraningama"invaliditetstillägg" och "invaliditetsersättning" ersättasmed "handikappersättning". JaghemstäUer att Kungl. Maj:t i en gemensam proposition dels föreslår riksdagenatt antaga inora finansdeparteraentet upprättade förslag till 1, lag ora ändring ikoraraunalskattelagen (1928: 370), 2, lag ora ändring i förordningen(1947: 576) om statlig inkomstskatt, 3, lag ora ändring iuppbördsförordningen (1953: 272), 4, lag ora ändrmg i förordningen(1970:172) ora begränsning av skatt i vissa fall, 5, lag om ändring ilaxeringsförordningen (1956: 623), 6, lag om ändring i förordningen(1968: 419) ora aUraän arbetsgivaravgift, dels föreslår alt godkänna vad jag iövrigt anfört ora den aktuella skatteomläggningen, dels förelägger de förslag som framgår avbUagda utdrag av statsrådsprotokollet över socialärenden. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemstäUt förordnar Hans Kungl. Höghet Regenten att tUl rUtsdagenskall avlåtas proposition av den lydelse bilaga tUl detta protokoll utvisar. Utdragav protokollet över socialärenden hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten,Hertigen av , i statsrådet . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledaraöter frågor omändrad finansiering av sjukförsäkringen samt ändrade inkomstprövningsreglerför hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension och anför. I anslutning tUl förslaget om sänkning avinkomstskatten m. m., som chefen för finansdeparteraentet denna dag läggerfrara, tar jag nu upp frågoma om den närraare utformningen av sjukförsäkringensframtida finansiering samt om ändrade regler för inkomstprövningen av hustmtUläggoch kommunalt bostadstUlägg tUl folkpension. Sjukförsäkringens kostaader täcks f. n. tUl entredjedel av statsbidrag, tiU av socialförsäkringsavgifter frånarbetsgivama och till resterande av avgifter från de försäkrade.Arbetsgivarnas socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen tas ut på summanav de ersättningar som arbetsgivaren utgett tiU anställda i form avkontantlön eller naturaförraån. Vid beräkningen av avgiftsunderlaget bortsesfrån den del av en arbetstagares lön som för år räknat överstiger 7,5 gångerdet vid årets ingång gäUande basbeloppet. Hänsyn tas inte heller tUlarbetstagare vars hela lön tmder året inte uppgått tUl . Avgiften utgårmed av avgiftsgnmdande löneunderlag. Sjukförsäkringsavgiften som deförsäkrade betalar består av en fast och en rörlig del. Den fasta delen är likastor för alla avgiftsskyldiga och har f. n. satts till . Den rörUga delenmotsvarar viss procentandel av de försäkrades inkomster av förvärvsarbete.Procentsatsen, som varierar mellanförsäkringskassoma, beräknas för ulgöra i genomsnitt av densjukpenninggmndande inkomsten. Motsvarande avgift för egenföretagare och andrasora har inkorast av annat förvärvsarbete än anställning varierar likaledesraellan försäkringskassoma. Denna avgift är dessutom olika stor beroende på omden försäkrade valt karenstid för sjukpenningförsäkringen (3, 33 eller 93dagar) eller om han står utanför denna försäkring på grund av undantagande.För försäkring utan karenstid uppgår avgiften genomsnittiigt till avinkomsten. Vissa begränsningsregler finns för avgiftsuttaget för försäkrade medlåga inkomster. 1972års skatteutredning har föreslagit att sjukförsäkringsavgiften för löntagareskall slopas fr. o. m. . Inkomstbortfallet föreslås kompenserat genomen höjning av arbetsgivarnas socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen från3,8 till av avgiftsunderlaget. Den föreslagna omläggningen avsjukförsäkringens finansiering har som fraragått av den redovisning chefenför finansdeparteraentet läranat vunnit allmän anslutning vidreraissbehandlingen. Som chefen för anfört börutredningens förslag genomföras raed den justeringen att arbetsgivarnassocialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen i stället höjs tiU . Härigenomberäknas tre fjärdedelar av sjukförsäkringens koslnader bli täckta genomsocialförsäkringsavgiften. Statsbidraget kan då minska från en tredjedel fjärdedel av kostnaderna. I överensstäraraelse härraed bör bestämmelserna ilagen om allmän försäkring ändras så att statsbidraget tUl sjukförsäkringenfastställs till av de totala kostnaderna och att socialförsäkringsavgiftentiU sjukförsäkringen täcker återstående av de totala sjukförsäkringskostnaderna. För egenföretagare och andra som har inkorast avannat förvärvsarbete än anställning innebär skatteutredningens förslag enmotsvarande förenkling av avgiftsberäkningen som belräffande anstäUda. Denfasta delen av egenavgiften slopas och den rörliga delen föreslås bli beräknadenligt regler som är enhetliga för hela riket. Procentsatsen fömtsätts i defall då inte undantagande eller särskild karenstid gäller för sjukpenning motsvara procentsatsen för arbetsgivarnas socialförsäkringsavgift tUlsjukförsäkringen. Flera remissinstanser understryker de lättnader somden föreslagna omläggningen av finansieringsreglema innebär ur administrativsynpunkt för lokal skattemyndighet, taxeringsnärand och försäkringskassa.Riksförsäkringsverket finner att utredningens förslag beträffande sjukförsäkringsavgifternainnebär en stor administrativ vinst och att en för hela riket generellavgiftsberäkning innebär en tUltalande utjämning av sjukförsäkringenskostnader. Jag ansluter mig till skatteutredningens förslagatt avgiften i fortsättningen skall beräknas enligt grunder som är enhetiigaför hela riket. Procentsatsenför egen företagares avgift bör för försäkring som beträffande sjukpenninggäller utan karenstid svara mot procentsatsen för arbetsgivarens socialförsäkringsavgifttUI sjukförsäkringen. För den som valt sjukpenningförsäkring med karenstideller till följd av undantagande står utanför denna försäkring börprocentsatsen faststäUas med hänsyn tiU den inverkan den valda karenstideneller undantagandet har för försäkringens kostnader. Den höjda socialförsäkringsavgiften tUlsjukförsäkringen bör i enlighet raed skatteutredningens förslag utgå på samraaavgiftsunderlag sora den nuvarande avgiften. har i sittreraissyttran-de påtalat de skillnader som finns i avgiftsunderlaget vidberäkningen av olika arbetsgivaravgifter. Verket framhåller att det frånrationaliserings- och förenklingssynpunkt är önskvärt alt ha ett så enhetligtavgiftsunderlag som möjligt. Verket anser också tiden nu vara mogen att i detfortsatta utredningsarbetet överväga att över hela socialförsäkringen låta densammanlagda lönesumraan resp. förvärvsinkomsten ingå i avgiftsunderlaget. Igengäld skulle de procentueUa uttagen kunna sänkas. Jag vill med anledning avriksrevisionsverkets yttrande erinra ora att i pensionsålderskoramitténsuppdrag ingår att göra en översyn av avgiftssysteraet inora socialförsäkringeni syfte att åstadkoraraa ett förenheiligande av avgiftsunderlagen. och försäkringskasseförbundethar tagit upp frågan ora vilken inverkan omläggningen av sjukförsäkringensfinansiering kan ha på de allmänna försäkringskassornas ställning sora självständigaoffentliga organ. påpekar att kassoma nu anses varaförsäkringsgivare inom sjukförsäkringen. Detta sammanhänger med att varjekassa för sig uppbär sjukförsäkringsavgifter och att dessa avgifter är bestämdaraed hänsyn till raedelsbehovet inora varje försäkringskassa. Enligt förslagetkoraraer försäkringskassornas verksarahet inom den obligatoriska försäkringenatt i fortsättningen helt bekostas av skattemedel och generella arbetsgivar-och egenavgifter. I likhet med ochförsäkringskasseförbimdet anser jag att den här aktuella omläggningen avsjukförsäkringens finansiering inte nu bör föranleda någon ändring avförsäkringskassornas ställning som självständiga offentliga organ.Riksförsäkringsverket har också tagit upp frågan om man i fortsättningen kanbetrakta försäkringskassa som part i sjukförsäkringsärende och följaktUgenbehörig att anföra besvär över beslut i den mån beslutetgår kassan emot. Denna fråga kan i sitt större sararaanhang prövas av den ibörjan tillsatta utredningen ora en översyn av besvärsorganisationeninora socialförsäkringen ra, ra. (S 1974: 03). Jag ansluter mig i likhet med riksförsäkringsverkettill skatteutredningens förslag att den aUmänna sjukförsäkringsfonden liksomf. fortsättningenskall användas för att reglera avvikelser mellan de avgifter sora inflyter försjukförsäkringen och den del av sjukförsäkringens kostnader som inte täcks avstatsbidrag. Som föreslagit bör regeringen ges möjlighetatt meddela allmänna föreskrifter för transaktionerna med fonden. har i sitt remissyttrandepekat på att det hos försäkringskassoma finns bokförda fonder som medelsreservför den obligatoriska sjukförsäkringen. Jag anser i likhet med riksförsäkringsverketalt det inte torde vara nödvändigt med annan fondering för denobligatoriska sjukförsäkringens behov än genora allraännasjukförsäkringsfonden. Jag delar uppfattning att detbör utredas hur raan skall förfara raed de fonder sora finns upptagna hosförsäkringskassoma. Jag avser därför att senare denna dag föreslå Kungl. Maj:tatt rUtsförsäkringsverket får i uppdrag att i sararåd raed riksrevisionsverketoch försäkringskasseförbundet fråga. Denya finansieringsreglerna bör gäUa fr. o. ra. Inkomstprövningenav hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg tili folkpension För hustmtillägg och koramunalt bostadstUlägggäller samma inkomstprövningsregler. Dessa innebär f. n. att tiUägg reducerasmed hälften av den pensionsberättigades inkomst vid sidan av folkpension i denmån inkomsten överstiger . för raakar och . för ensaraslående.För alt lindra de samlade marginaleffekter sora uppkoraraer för pensionäremagenom beskattningen och dessa inkomslprövningsregler har skatteutredningenföreslagit att avtrappningen av hustrutillägg och koramunalt bostadstillägg fr.o. i stället skall ske med en tredjedel av densidoinkomst som överstiger det avdragsfria beloppet. De nuvarande inkorastprövningsreglerna gertillsamraans raed beskattningen upphov till kraftiga marginaleffekter förpensionärer med relativt låga sidoinkorasler, bl. a. många ATP-pensionärer. Jaganser därför i likhet raed reraissinstansema, bl. a. pensionärernasriksorganisation (PRO) och pensionsålderskoraraittén, att den ändring ireglema sora skatteutredningen föreslagit innebär en välbehövlig förbättringför denna kategori och att den därför bör genoraföras. Den av PRO aktualiseradefrågan ora en höjning av de avdragsfria beloppen anknyter till det nu pågåendearbetet i skatteutredningen. Utredningens överväganden beträffande bl. a.olika forraer av avdrag bör avvaktas innan någon ändring görs av dessa belopp. De ändrade reglema för inkorastprövningen avhustmtUlägg och koraraunalt bostadstillägg för folkpensionärer beräknas medföraen kostnadsökning för staten med 10 mUj. och för kommunema raed 70 raUj.kr. Som chefen för tidigare anfört bör dock kommunernaskostnader genom ett särskUt avräkningsförfarande justeras så attkostnadsökningen på gmnd av de ändrade inkomstprövningsreglerna i sin helhetfaller på staten. De ändrade reglerna för inkomstprövning skall gällafr, o. ra. , För pensionstagare som då redan uppbärhustmtUlägg eller kommunalt bostadstUlägg kommer de nya bestämraelserna atttUl-lärapas autoraatiskt, I övrigt får det ankomma på riksförsäkringsverk-kelalt efter sararåd med försäkringskasseförbundet informera pensions-lagarna omde vidgade möjligheterna tUl dessa förmåner. I enlighet med det anförda har inomsocialdepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allraän försäkring; 2. lag om ändring i lagen (1962:392) om hustmtillägg och kommunalt bostadstiUägg till folkpension. 1.Lagen (1962: 381) om allmän försäkring 19 kap. Paragrafen som innehåller de grundläggandebestämraelserna ora skyldighet att betala sjukförsäkringsavgift (egenavgift)har ändrats så att avgiftsskyldighet i fortsättaingen endast åligger den sorahaft inkorast av annat förvärvsarbete. På gmnd av hänvisningen till 3 § andraoch fjärde styckena kommer reglerna om beräkning av underlag för egenföretagamassocialförsäkringsavgift lUl folkpensioneringen att bli till-lämpliga ävenbeträffande deras sjukförsäkringsavgift. Hänvisningen tUl 11 kap, 4 § harbetydelse för företagare som använder sig av brutet räkenskapsår. 1974:129 föreslås den allmännapensionsåldern sänkt från 67 tUl fr.o.m. , Med hänsyn tiUdetta föreslås i nämnda proposition motsvarande sänkning av maximiåldern föravgiftsskyldighet enligt denna paragraf. Procentsatsen för arbetsgivarnassocialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen höjs till . Egenföretagarnassjukförsäkringsavgift beräknas i fortsättningen enligt för hela riket enhetligagrunder. I de fall då ingen särskild karenstid från sjukpenningförsäkringengäller och inte heller undantagande föreligger är procentsatsen liksora ifråga ora arbetsgivarnas avgift . Regeringen eller efter regeringens bemyndigandemyndighet föreslås få möjlighet att fastställa de lägre procentsatser föregenavgiften som blir aktuella för försäkrade som är undantagna frånsjukpenningförsäkringen eller har särskild karenstid. Genom en ändring i sista punkten första stycket avdenna paragraf har regeringen beretts raöjlighet att fastställa grunderna förreglering av över- och underskott inom sjukförsäkringen via allraänna sjukförsäkringsfonden.På grundval av dessa skall sedan genoraföra sådanatransaktioner. Redarnas avgift till sjukförsäkringen koraraerliksora att bestämmas åriigen i administrativ ordning medutgångspunkt i den avgiftssats som fastställts för arbetsgivare i allmänhel.Någon ändring i lagens bestämraelser ora avgiftsuttaget från redare behövsdärför inle i saraband med den nu föreslagna omläggningen av sjukförsäkringensfinansiering. Paragrafen sora innehåller de nuvarande reglernaora beräkning av sjukförsäkringsavgift upphävs. Beräkningen av de egenavgiftersom i fortsättningen utgår för inkorast av annat förvärvsarbete än anställningbestäms av reglerna i 2 och 4 §§. I enlighet med det tidigare anförda sänks genomändringen av denna paragraf statsbidraget till sjukförsäkringen från entredjedel till en fjärdedel, Sjukförsäkringsavgift debiteras i fortsättningeninte för viss försäkringskassas räkning. Andra stycket i paragrafen upphävsdärför. Den ordning i vilken kassoma i fortsättningen skall förses med medelkommer att regleras administrativt. Utgångspunkten för lokal skattemyndighets beräkningav egenavgift tUl sjukförsäkringen för anstäUda enligt regler är denpensionsgmndande inkomsten, ökad med det vid årels ingång gällande basbeloppet.Vid beräkning av pensionsgrundande inkomst tas inte hänsyn till inkorast frånen och sararae arbetsgivare sora inle uppgår tiU . Iövergångsbestämraelserna har intagits en eriman om den nämnda500-kronorsregeln. Denna har betydelse endast vid taxering. 2.Lagen (1962: 392) om hustrutiUägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension I första stycket har reduktionsfaktorn ändrats frånhälften till en tredjedel av den årsinkomst (= inkomst vid sidan av folkpensionra. som överstiger det avdragsfria beloppet. Kostnaderna för kommunalt bostadstUlägg tillfolkpension förskolte-ras av staten och påförs kommunerna i form av avräkning motdet förskott på kommunalskatt som kommunen närmast följande år äger uppbära (se16 §). Sora framgått av vad chefen för anfört föreslåskoraraunema bli korapenserade för de ökade kostnader för komraunalabostadstUlägg sora uppkoraraer tUl följd av ändrade inkomstprövningsreglerliksom vid en sänkning av den allmänna pensionsåldern i enlighet med förslageni prop. 1974: 129. Kompensationen skall enligt förslaget ske så att de beloppsora påförs kommunerna i princip blir desamma sora om nuvarandeinkomstprövningsregler resp. pensionsålder skulle ha gällt. Genom en ändringav förevarande paragraf får regeringen berayndigande att raeddela föreskrifterför beräkningen av de kostnader sora skall gå i avräkning. Föreskrifterna avsesmeddelade i en särskUd kungörelse. Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår riksdagenatt anta förslagen till 1. lagom ändring i lagen (1962: 381) om aUmän försäkring, 2, lag om ändring i lagen (1962; 392) orahustmtUlägg och kommu nalt bostadstillägg till folkpension. Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställtbifaller Hans Kungl, Höghet Regenten. Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... .... 1 Utdragav statsrådsprotokollet ... .. 32 Inledning ......................................................... .. 32 Nuvarandeordmng............................................... .. 34 Inkomstbeskattningen........................................ .. 34 Allmänt ..................................................... .. 34 Beräkningenav taxerad och beskattningsbar inkomst 34 Socialförsäkrings-och arbetsgivaravgifter m, m....... 37 Sjukförsäkringensfinansiering för anställda.......... 38 Sjukförsäkringensfinansiering för egenföretagare.. .. 39 Övrigaavgifter............................................... .. 39 Bostadstilläggtill bamfaraUjer och låginkorasttagare utan bam, ra,m............................................................... .. 41 Folkpensionäremasförmåner och beskattning.......... .. 42 Förmåner...................................................... .. 42 Beskattningsregler ...................................... .. 43 Utredningensöverväganden och förslag .................. .. 44 Allmännaöverväganden...................................... .. 44 Sjukförsäkringsavgiften ................................... .. 46 Beskattaingsområdet ...................................... .. 47 Statsskatteskalanoch gmndavdrag ................ 47 Skatteavräkningför lågmkomsttagare ................ 49 Folkpensionärerna ........................................ .. 52 Sararaanlagdaeffekter på beskattaingsorarådet .. 52 Detsocialpolitiska orarådet ............................. 54 Finansiering...................................................... .. 55 Kostnadsberäkningoch allraänna synpunkter........ .. 55 Kostnadernaför att slopa sjukförsäkringsavgiften.. .. 56 Övrigareformkostnader.................................... .. 57 Allmänt ........................................................ .. 58 Sjukförsäkringsavgiften .................................... .. 59 Beskattaingsområdet ....................................... .. 61 Fastagrundavdrag ........................................ .. 61 Statsskatteskalan.......................................... .. 61 Skatteavräkningen ...................................... .. 62 Folkpeusionärema ......................................... .. 63 HustmtUläggoch koraraunalt bostadstUlägg till folkpension 64 Finansiering...................................................... .. 65 Allraännasynpunkter......................................... .. 67 Sjukförsäkringsavgiften ................................... .. 70 Beskattaingsområdet ....................................... .. 71 Folkpensionärerna .......................................... .. 74 Finansieringen................................................... .. 75 Kommunalekonomiskafrågor ............................ .. 76 Sammanställningav finansiella effekter ................. 78 1*74 7404t4