prop · FX03129 · 1974-12-31 00:00:00 — Helt pensionstillägg ulgår till alla som vid ingångenav är 1974 var berättigade till folkpension av basbeloppet. Förförsäkrade som blivit eller blir berättigade till folkpension senare under år1974 utgår det särskilda pensionstillägget i förhållande till del antalmånader som återstår av året. Som en konjunkturstimulerandc åtgärd utgick vidareenligl förslag i prop. 1974:25 ett extra pensionstillägg avengångskaraktär motsvarande av basbeloppet. Tillägget utgick som enfristående förmän till samtliga folkpensionärer. 2.4Försäkringen för tilläggspension (ATP) Tilläggspensioneringen innefattar ålderspension,fönidspension och familjepension som ulgår utöver folkpensionen. Rätten tilltilläggspension grundas på inkomsten av det förvärvsarbete som den försäkradeutför under sin aktiva tid och pensionen är avviigd i förhållande till dennainkomst (11-15 kap. AFL). Den inkomst som blir pensionsgrundande inom ATP ärden försäkrades inkomst av förvärvsarbete fr. o, m. det dä hanfyller 16 är t. o. m. del då han fyller . Inkomster för år under vilketden försäkrade avlidit eller åtnjutit ålderspension eller förtidspension enligllagen om allmän försäkring är dock inte pensionsgrundande. Förvärvsinkomsternaindelas i inkomst av anställning och inkom.st av annat förvärvsarbete (11 kap.1 ;; AFL). Som inkomst av förvärvsarbete anses även bl. a. sjukpenning,föräldrapenning och vårdbidrag enligt AFL, dagpenning från erkändarbetslöshetskassa, kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen om kontant arbetsmarknadsstödoch utbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen. Den pensionsgrundande inkomsten motsvarar summan avinkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete i den mån densammanlagda inkomsten Överstiger elt visst minsta belopp, nämligen del vidårets ingång gällande basbeloppet. Maximigränsen för beräkning av denpensionsgrundande inkomsten utgör det vid årets ingånggällande basbeloppet (II kap. 5;; AFL), Förvarje år, för vilket pensionsgrundande inkomst fastställs för en försäkrad,skall pensionspoäng tillgodoräknas honom. Pensionspoängen utgör denpensionsgrundande inkomsten delad med basbeloppel vid årets ingång. ! den mänden pensionsgrundande inkomsten härrör från inkomst av annat förvärvsarbete änanställning tillgodoräknas den försäkrade pensionspoäng i regel bara omtilläggspensionsavgift för året lill fullo erlagts inom föreskriven tid, Åandra sidan kan pensionspoäng enligt särskilda regler tillgodoräknas försäkradför år, varunder han åtnjutit förtidspension frän lill-läggspensioneringen,trots att ingen pensionsgrundande inkomst beräknas för sådant är (II kap, 6 AFL). Ålderspension (12 kap, AFL) utgår underförutsättning att pensionspoäng tillgodoräknats den försäkrade för minst treår. Pensionen utgår fr.o.m. den månad under vilken den försäkrade fyller 67 årmed möjlighet till förtida och uppskjutet pensionsuttag efter samma regler sominoiu folkpensioneringen. Om den försäkrade gör fönida uttag av ålderspensiontas vid pensionsberäkningen hänsyn även till pensionspoäng som kan föreliggaför det år som närmast föregår det varunder pensionen börjar utgå. Taspensionen således ut under det år, varunder den försäkrade fyller , ellertidigare, blir det alltså fråga om att först bestämma pensionen provisoriskt.Den omräknas sedan kännedom vunnits om pensionsgrundande inkomst och därmedpoängtal även för före pensioneringen. Storleken av den ålderspension som börjar utgå vid67 års ålder motsvarar av produkten av basbeloppet för den månad lör vilkenpensionen skall utges och medeltalet av de pensionspoäng som tillgodoräknatsden försäkrade. Har pensionspoäng tillgodoräknats beräknasmedeltalet pade 15 högsia poängialen(l5-årsregeln). Har pensionspoängtillgodoräknats för mindre än skall pensionen minskas med 1/30 (30-årsregeln), 1 pensioneringens inledningsskede har 30-årsregelnersatts med en 20-årsregel för den som är född tiågot av , Förden som är född något av fordras i stället förden som är född , för den som är född osv. Övergångsreglernainnebär att personer som är födda och senare har möjlighet att förvärvafull pension, inedan de som är födda maximalt kan la så många20-delar av full pension som antalet år fr. o, m, i, o, m, del dåvederbörande fyller . Övergångsreglerna gäller, till skillnad frånreglerna inom tilläggspensioneringen i övrigt,enbart svenska medborgare, Fönidspension (13 kap, AFL) utgår till försäkradför tid före den månad då han fyller eller ålderspension dessförinnanbörjar utgå till honom. Då en förtidspensionär uppnår utbyts förtidspensionenmol ålderspension. De grundläggande förutsättningarna förrätt tillförtidspension är desamma som inom folkpensioneringen. Den försäkradesarbetsförmåga skall alltså på grund av sjukdom eller annan nedsättning av denfysiska eller psykiska prestationsförmågan vara nedsatt med minst hälften ochnedsättningen skall vara varaktig. Är nedsättningen av arbetsförmågan inte atlanse såsom varaktig men kan den antas bli bestående avsevärd tid, kan denförsäkrade liksom inom folkpensioneringen erhålla sjukbidrag, som är begränsattill men för vilkel i övrigt gäller samma regler som beträffande förtidspension.Även om nedsättning av arbetsförmågan inte föreligger, har försäkrad som fyllt60 år och som är varaktigt arbetslös rätt till fönidspension även fråntilläggspensioneringen under de förutsättningar som angivits beträffandefönidspension från folkpensioneringen. Pensionsgraderingen är densamma som inomfolkpensioneringen. Förtidspensionen kan således vara hel, tvä tredjedels ellerhalv pension. Storleken av hel förtidspension motsvarar i principden ålderspension som den försäkrade skulle bli berättigad till om han börjadeåtnjuta sådan pension fr. o. m. den månad då han uppnår . Pensionenberäknas under anlagande alt den försäkrade även tillgodoräknas pensionspoäng(anlagan-dcpoäng) fr, o, m, det år då pensionsfallel inträffar t,o, m. del dä han uppnår . För att antagandepoäng skall fåtillgodoräknas fordras att den försäkrade antingen förpensionsfallet haft en sjukpenninggrundande inkomsl som svarar moi enårsinkomst av förvärvsarbete uppgående til! minsl del vid årels ingånggällande basbeloppel eller också kan tillgodoräkna sig pensionspoäng för tre avde fyra åren närmast föreåret för pensionsfallet. Antagandepoäng beräknas enligt den av tvåalternativa metoder som ger det för den försäkrade gynnsammaste resultatet. Denena metoden innebär alt antagandepoängen sätts lika med medeltalet av de tvåhögsta poängtalen närmast före pensionsfallet. Den andrametoden innebär att antagandepoängen baseras på poängförvärven under samtligaår t. o. m. året närmast före pensionsfallet. Aniagandepoängen sätts därvidlika med medeltalet lör halva antalet av de är som kommer i fråga, varvid årenmed de högsta poängtalen väljs. Fönidspension enligl reglerna om aniagandepoängförutsätter alt den försäkrade kan komma i åtnjutande avålderspension. Antalet poängår t. o. m. det sexliofemie levnadsåret skallalltså, inberäknal åren med antagandepoäng, vara minsl tre. Om förutsältningar inte föreligger för atl denförsäkrade skall kunna lå förtidspension med tillgodoräknande av antagandepoäng,fordras för rätl till förtidspension, att den försäkrade tillgodoräknatspensionspoäng före del är, under vilkel pensionsfallelinträffade. Förtidspensionen beräknas då på grundval av föreliggande faktiskapensionspoäng enligt samma metod som ålderspension. En försäkrads änka och barn har rätt tillfamiljepension efter honom under förutsättning att han vid sin död varberättigad lill förtidspension eller ålderspension från tilläggspensioneringeneller skulle ha varil berättigad lill förtidspension om hans arbetsförmåga vidliden för dödsfallet varit så nedsatt som krävs för rält till sådan pension (14kap. Änkepension ulgår till änka efter den försäkrade omäktenskapet varat och ingåtts senast den dag då den försäkradefyllde . Efteriämnar den försäkrade barn som också är barn lill änkan äränkan berättigad lill änkepension även om nyssnämnda förutsättningar inte äruppfyllda. Änkepensionsrätlen upphör om änkan gifter om sig. Upplöses det nyaäktenskapet innan det bestått , skall änkepensionen börja utgå på nyttefter förste mannen. Änkepensionen ulgör en viss proceni av denegenpension som utgick eller skulle ha ulgåtl lill den avlidne i form avålderspension eller hel förtidspension. Var han ålderspensionär räknar man meden ålderspension av den storlek som gäller vid uttag . Änkepensionens sloriek är i övrigl beroende av omden försäkrade jämte änkan efterlämnar barn som är berättigat till pensionefter honom. Finns inle något pensionsberättigat barn är änkepensionen avden försäkrades egenpension. Efterlämnar den försäkrade pensionsberättigat barnär änkepensionen av egenpensionen. Barnpension tillkommer försäkrads barn under 19 år.Adoptivbarn har pensionsrätl efter adoptivföräldrarna men inte efter sinanaturliga föräldrar. Har underhållsskyldighet mol barn utom äktenskap avlöstsgenom ell en- I saml /Vr 129 gångsbeloppgäller motsvarande regel som beträffande barnpension inom folkpensioneringen(15 kap. 4 i AFL). Storleken av barnpensionen är beroende av ompensionsberättigad änka finns och av familjemedlemmarnas antal. Efterlämnar enman änka och elt pensionsberättigat barn, blir barnets pension I5%av fadernsegenpension. Är ett barn ensamt pensionsberättigat, blir barnets pension avden avlidnes egenpension. Finns fiera barn än ett, ökas de nu angivna procenttalenmed tio för varje barn utöver det första. Det sammanlagda barnpensionsbeloppetfördelas lika mellan barnen. Flera familjepensioner kan inte utgå saiutidigttillsamma person. Är någon för samma månad berättigad till fieratilläggspensioner i form av famil-jepension -1, ex. barnpension efter både faderoch moder eller änkepension och barnpension - utges sålunda endast den störstaav dem. En kvinnas rält till änkepension påverkas emellertid inte av att honsamlidigt är berättigad till förtidspension eller ålderspension fråntilläggspensioneringen. En försäkrad har med samtycke av sin make möjlighetatt anmäla individuellt undantagande från försäkringen för tilläggspensionsåvitt avser inkomsl av annat förvärvsarbete än anställning. Undantagandegäller fr, o. m, året näst efter del då anmälan därom gjorts, .anmälan om undanlagandekan återkallas av den försäkrade med verkan , docktidigast sedan undantagandet gällt . Den som har återkallat anmälan omundantagande kan sedan inle ånyo anmäla undanlagande. Har anmälan om undantagande skett skall vidberäkningen av pensions-grundande inkomsl för den försäkrade för tiden efterdet undantagandet trätt i kraft hänsyn inle tas till inkomst av annatförvärvsarbete än anställning (IIkap. 7 AFL). Undantagande kan (enligt12 kap. 2':; andra stycket AFL) också ha en viss reducerande effekt pä framtidapension som grundas på inkomsl av anställning. Samtliga i avsnitt 2,2 och 2.3 angivnafolkpensionsförmåner med undantag av kommunalt bostadstillägg finansieras medstatliga medel. läcktes en del avfolkpensionskostnaderna av en folkpensionsavgift som eriades av såvällöntagare som företagare föregen inkoiust. Avgiften utgjorde av den tillslailig inkomstskatt beskattningsbara inkomsten, dock högst I . Fr, o,m. har folkpensions-avgifien ersatts av ensocialförsäkringsavgift till folkpensioneringen, som debiteras arbetsgivare ochegenföretagare. Underlaget för denna avgift beräknas efter samma principer somi allmänhet gäller i fråga om socialförsäkringsavgifter. Inkomst som inteuppgår till , för år beaktas inte och vidare bortses från den del avinkomsten som för år räknat överstiger det vid åretsingång gällande basbeloppet. harinkomst av annat förvärvsarbete än anställning skall eriägga avgift om hanfyllt och inte uppbär ålders- eller förtidspension enligt AFL eller vidingången av inkomståret fyllt . Avgiften ulgör f n. 3,av avgiftsunderlaget. Dekommunala bostadstilläggen finansieras av vederbörande kommun. Tilläggspensioneringen finansieras helt genomavgifter på inkomsl av förvärvsarbete. Avgift för inkomsl av anställningbetalas av arbetsgivaren. Avgiften beräknas kollektivt pä summan av vadarbetsgivaren betalat i lön till sina anställda. Denna summa skalldock först minskas med dels ett belopp, motsvarande det vid årels börjangällande basbeloppet multiplicerat med genomsnittliga antalet arbetstagareunder året, dels den del av varje arbetstagares lön som överstiger sju och enhalv gånger basbeloppet. För inkomst av annat förvärvsarbete än anställningbetalar de försäkrade själva en tilläggspensionsavgift. Denna beräknas på den delav den pensionsgrundande inkomsten som härrör från sådant arbele.Procentsatsen fastställs av Kungl. Maj:t med och skall vara sä avvägdatt avgifterna tillsammans med andra tillgängliga medel täcker delspensions-utbetalningar, förvaltningskostnader och övriga utgifter som åvilarförsäkringen, dels erforderlig fondering. Avgifterna tillförs allmännapensionsfonden. Procentsatsen ulgör för 10,och skall utgöra 10,75%för samt . Reglerna om försäkringens finansiering finns i 19kap. AFL och i de särskilda lagarna om procentsatsen för uttag av avgitt tillförsäkringen för tilläggspension (SFS 1973:476 och 477). 3 Förslag till reformer 3.1Sammanfattning av kommitténs förslag Pensionsålderskommiltén föreslår i betänkandet altden allmänna pensionsåldern den sänks till . Denna reformbör enligl kommitténs uppfattning förenas med pensionsreformer som medför påtagligaförbättringar för dem som redan är pensionärer. På grund härav framläggerkommittén också förslag om andra väsentliga reformer inom folkpensioneringen.Enligt kommitténs mening bör en allmän höjning av folkpensionens grundbeloppför alla folkpensionärer genomföras och därefter kompletteras med särskildapensionshöjningar för dem som inte kunnat förvärva ATP eller har lågaATP-belopp. Därutöver föreslår kommittén särskilda förbättringar avförtidspensionerna med särskild inriktning på dem som invalidiserats i unga år.Avvägningen av reformförslagen har skett med beaktande av önskemålei attutjämna relalionen mellan giftas och ogiftas folkpensionsförmåner. Kommitténhar vidare beaktat att och 1972 ärs skatleuiredningsamlidigt med kommittén utarbetat förslagrörande förbättringar av folkpensioneringens invalidförmåner resp. mildareinkomstprövningsregler beträffande kommunala bostadstillägg. Från dessa utgångspunkter framlägger kommillénförslag om alt folkpensioneringens grundförmåner den höjs från90 % lill av basbeloppet för ensam pensionär och från till avbasbeloppet för pensionärspar. Vidare föreslår kommittén attpensionstillskottens årliga höjning fr. o. m. blir avbasbeloppet för ensam pensionär och för var och en av två makar i stället försom nu . Den garantinivä som pensionstillskotten skall ge höjs successivtfrån till av basbeloppet. De sålunda höjda pensionstillskottenföreslås fördubblade för förtidspensionärerna och pensionstillskottensgarantinivå för förtidspensionärer föreslås stiga successivt till ) avbasbeloppet. Pensionstillskotten skall enligt dessa förslag stiga under lidenfram t. o. m. , Kostnaderna för de pensionsreformer som kommitténföreslår framgår av tabell I.Kommitténs beräkningar har skell pågrundval av det basbelopp pä . som gällde för . Reformförslag Ikraft- Kostnad i milj. kr. trädande med föregående år 1975 1976 1977 1978 1, I olkpcnsionensgrundbelopp höjs från till av basbeloppet för ensam pensionär ochfrån till av basbeloppel för pensionärspar 1/1-75 700 2, Pensionsåldernsänks till 65 är 1/1-76 1540 60 70 Pensionstillskottensårliga höj ning ökas från till av basbeloppet. Garantinivån höjs successivt frän till av basbeloppet 1/7-76 65 135 145 De ökadepensionstillskotten fördubblas för förtidspensio närer med en successiv höjning av garanlinivån till av basbeloppet 1/7-76 120 140 35 Den sammanlagda reformkostnaden för kommiiténsförslag uppgår således lill omkring 3000 milj. kr., fördelad med ungefär likabelopp på pensionsåldersreformen och de övriga folkpensionsreformerna. Av de angivna beloppen avser 2 140 milj. kr.statens folkpensionskosl-nader, 100 milj. kr, kommunernas koslnader förkommunala bostadstillägg och 770 milj. kr. För all finansiera slatens koslnader för deföreslagna folkpensionsreformerna föreslår kommittén en höjning avarbetsgivarnas och egenföretagarnas socialförsäkringsavgifilill folkpensioneringen från lill är 1975 och till år 1976.För är 1977 beräknar kommillén en höjning av det erforderiiga avgiftsuttagetmed ytteriigare . Merkostnaderna för ATP lill följd av densänkta pensionsåldern föreslås av kommillén finansierade genom en höjning avATP-avgiften till föraren 1976-1979. Beträffandefinansieringen finns i kommitténs belänkande två reservationer. Kommittén avser att senare redovisa sinaöverväganden om bl. a. flexibel pensionsålder, standardsäkring inomtilläggspensioneringen och mer enhetiiga regler för avgiftsberäkningen inomsocialförsäkringarna. 3.2.1Sänkning av den allmänna pensionsåldern Pensionsåldern inom den allmänna pensioneringen harvaril bestämd lill . Kommitténs direktiv har inneburit etluppdrag att förutsättningslöst utreda frågan om en sänkning av den allmännapensionsåldern. I detta uppdrag innefattas också uiformning av regler som kanmöjliggöra en ökad grad av valfrihet och flexibilitet beträffande tidpunklenför pensioneringen. Kommillén påpekar att pensionsåldern varierar olikaländer emellan men understryker att jämförelser enbart mellan vad som betecknassom pensionsålder inte är rättvisande. Delta beror pä bl. a. att innebörden avordet pensionsålder varierar och all rätten till pension ofta är beroende av inkomstprövning.Kommittén konstaterar emellertid att det internationellt sett föreligger enviss tendens till sänkning av pensionsåldern. Dä del gäller svensk tjänstepension finnerkommittén att utvecklingen har gäll mot enhetliga regler, innebärande i principen pensionsålder . Flertalet förvärvsarbetande - stals- ochkommunalanställda, tjänstemän i privat ijänsl och med fullständigtikraftträdande i ston sett alla kolleklivanställda arbetare - har genomavtal tillförsäkrats denna pensionsålder. Härtill kommer alt en tendens tillhöjning av pensionsåldern för dem som haft särskilt låga f)ensionsäldrar varitrådande . Kommittén har prövat möjligheten alt helt överge begreppetpensionsålder. Man skulle då länka sig att knyta pensioneringen till ennedtrappning av arbetsinsatsen så alt arbetsinkomsten successivt ersattes avpension. Kommittén konstaterar emellertid att begreppei allmän pensionsålderinte ens i ell system av nu nämnd art torde kunna hell utmönstras eftersom delför fiera kategorier - t. ex. hemmamakar och egenföretagare - inle skulle kunnages etl praktiskt innehall. Begreppei allmän pensionsålder får enligt kommilléni ett syslem med än flexiblare åldersgränser än det nuvarande den innebördenatt del utgör den gräns vid vilken oreducerad pension bör utgå utan nägonprövning av inkomster eller arbetsförhållanden. Kommittén påpekar att den allmänna pensionsåldernblivit mer än ett tekniskt begrepp. Pensionsåldern har också fått enpsykologisk betydelse genom att till denna ålder ofta rent faktiskt knytsavgången från tjänsten och att det på sä sätt för många människor är vanligtatt lägga om sin livsföring vid denna ålder. Då det gäller frågan vid vilken ålder denovillkorliga rälten till oreducerad ålderspension skall inträda finnerkommittén att pensionsåldern f n. allmänt sett gällerendast för dem sominte omfattas av pensionsanordningar vid sidan av den allmänna pensioneringen.Kommillén påpekar all frågan om en sänkning av pensionsåldern inom den allmännapensioneringen på grund härav har kommit att uppfattas som en rättvisefråga. Dagens pensionärer har - erinrar kommittén - främstgenom tillkomsten av ATP tillförsäkrats en levnadsstandard vilken för de fiestainte ligger väsentligt lägre än standarden före pensioneringen. Härigenom harmånga, särskilt de som upplever arbetet som tungt, enformigt ellerointressant,kommit all uppfatta pensioneringen som något eflerslrävansvärl. Man ser framemot pensionärstillvaron som en fritid, som man vill hinna utnyttja innankrafterna definitivt avtagit. Den allmänna uppfattningen är enligtkommittén alt del bör finnas möjlighet för den som så önskar att med oreduceradålderspension dra sig tillbaka frän arbetet än dennuvarande pensionsåldern . För löntagare i allmänhel är delta önskemålredan tillgodosett genom de särskilda ijänstepensioneringar som successivt tillkommit.Kommittén finner det naturiigt och önskvärt alt den allmänna pensioneringenanpassar sig efier den utveckling .som ägt rum inom arbetslivet. Kommittén påpekar att en sänkning av pensionsålderni hög grad är en fråga om resurser, I en vid belänkandet fogad bilaga redogörsför tänkbara samhällsekonomiska verkningar av en sänkning till 65 äravpensionsåldern. Intresset koncentreras därvid lill återverkningarna påproduktionen och till den förändring i konsumtion och sparande som kan antasbli en följd av pcnsionsåldcrssänkningcn. Beräkningarna visar atl en mycketstor del av befolkningen har lägre pensionsålder än på grund av annanpensionering än den allmänna. Detta förhållande utgör enligt kommittén skältill att en lagstadgad pensionsålderssänkning till kan antas medföra ettförhållandevis ringa produktionsborifall. Mol bakgrund av de förhållanden som refereratsföreslår kommittén atl den allmänna pensionsåldern . Kommittén understryker att avsikten med detta förslagsjälvfallet inte är att begränsa den valfrihet beträffandepensioneringslidpunkl som del nuvarande systemet innehåller. En sänkning avden allmänna pensionsåldern ger enligt kommittén också möjligheter till enytteriigare utbyggd flexibilitet i della avseende. Sänkningen av den allmännapensionsåldern har emellertid av kommittén bedömts vara sä angelägen alt deninte bör uppehållas av kommitténs fortsatta utredningsarbete i denna fråga. Enligt kommitténs uppfattning bör sänkningen av denallmänna pensionsåldern ske . Mot bakgrund av de betydandere-formkosinaderna belyser kommittén alternativen att låta reformen i hela sinomfattning träda i kraft vid ingången av ett visst år eller att låtaikrafi-trädandet ske successivt. Det förstnämnda alternativet innebär atl treårsklasser blir ålderspensionärer undersamma år. Det andra alternativet skullekunna innebära t.ex. att åldersklassen fick pension under det altåldersklassen 65 är blev berättigad lill pension något eller nägra år . Vid bedömningen av olika alternativ har kommitténkommit till uppfattningen alt pensionsålderssänkningen bör ske i elt steg. Avgörandeför detta ställningstagande är atl man härigenom lär en enkel och klar regel,som genast vid ikraftträdandet ger alla i de aktuella åldersklasserna rätt tillpension. Genom alt 65-ärsåldern i stort sell redan har genomförts påarbetsmarknaden genom avial kommer därjämte enligt kommittén en sänkning inteatt mera allvariigt inverka pä tillgången på arbetskraft. 1 fråga om tidpunkten för ikraftträdandetframhäller kommittén atl del för den allmänna försäkringens administration ärnödvändigt med en viss förberedelsetid. Det är också viktigt att de påkollektivavtal grundade ijäns-tepensionsordningarna hinner anpassas lill dennya situationen. Kommillén understryker att arbetsmarknadens parter måsle gesskälig tid för en sädan anpassning. Med hänsyn härtill borde ikraftträdandetske först avsevärd lid efter det förslag framlagts och beslut fattats. För atttiden för ikraftträdandet inte skjuts alltför långt fram talar å andra sidanenligt kommittén det angelägna i atl de grupper som har högre pensionsålderfär sin pensionsålder sänkt till . Mot bakgrund avde synpunkter för vilka nu redogjorts föreslår kommittén altpensionsålderssänkningen skall träda i kraft . 3.2.3 Förtidaoch uppskjutet uttag av ålderspension Av kommiiténs belänkande framgår att i runt tal 62000 pensionärer hade ålderspension som uttagits från folkpensioneringen. Motsvarande antal för tilläggspensioneringenutgjorde ca 37 000. Antalet pensionärer med pension som uttagits först efter 67års ålder utgjorde ca 2 300 inom folkpensioneringen och ca I 900 inomtill-läggspensioneringen.