prop · FX0379 · 1974-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1974 Prop. Majrts proposition med förslag till lag omändring i lagen (1971 r52) om skatterätt och länsrätt, m. m.; given den 22 mars1974. Majrt viU härmed, under åberopande av bilagdautdrag av stadsrådsprotokollet över kommunärenden, föreslå attbifalla de förslag om vars avlåtande tiU föredragande departementschefenhemställt. 1 propositionen föreslås att skatterätterna i nägot störreutsträckning än f. n. skall vara domföra utan nämndemän. Enligt förslaget skallensamdomare utöver vad som gäller kunna avgöra dels mäl enligt skatte-och taxeringsförfattningarna i vilket beslutet stämmer överens med parternassamstämmiga mening, dels mäl som avser ändring av taxerad inkomst med högst 500kr. Vidare föreslås att Kungl. Majrt skall få meddela föreskrifter ombehörighet för den som inte innehar tjänst som ordförande i länsskatterätt ochlänsrätt att handlägga mål som får avgöras av ordföranden ensam. Syftet medförslagen är dels att förbättra förutsättningama för en snabb och smidighandläggning av de enkla målen, dels att ge nämndemännen och de ordinarieordförandena mera tid för prövningen av de svårbedömda målen. Reformerna avsesträda i kraft . 1 saml Nr 79 Lag om ändring i lagen (1971 r52) om skatterätt ochlänsrätt Härigenom förordnas att 6 och 7 §§ lagen (1971:52) omskatterätt och länsrätt skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skatterätt och länsrätt är domför utan nämndemän 1. när åtgärd som avser endast måls beredande vidtages, 2. vid sådantförhör med vittne eller sakkunnig som begärts av annan skatterätt ellerlänsrätt, 3. vid beslut somavser endast rättelse av felräkning, felskrivning eller annat uppenbartförbiseende, 4. vid beslut,såvitt gäller svenskt körkort, trafikkort eller traktorkort, om återkallelsetills vidare eller, såvitt gäller utländskt körkort, om vägran tills vidare attgodkänna körkortet, när det är uppenbart att sådant beslut bör meddelas, 5. vid annatbeslut som ej inne- 5. vid annat beslut som ej innefattarslutligt avgörande av mäl, fattar slutligt avgörande av mål. 6. vidavgörande av mål i vilket saken är uppenbar. Om det ej är påkallat av särskild anledning att måletprövas av fullsutten rätt, är skatterätt och länsrätt domför utan nämndemän vidbeslut som ej innefattar prövning av målet i sak. Vad som sägs i andra stycket gäller även vid avgörande av 1. mål om utdömande av vite, 2. mål omhandräckning vid taxeringsrevision, handlings undantagande fråntaxeringsrevision och befrielse från skyldighet att lämna kontrolluppgiftenligt taxeringsförordningen (1956:623), 3. mäl omomhändertagande för utredning enligt 30 § barnavårdslagen (1960r97), 4. mål enligt uppbörds- och 4. mål enligt uppbörds- ochfolkbokföringsförfattningarna folkbokföringsförfattningarna medundantag av mål om arbets- med undantag av mål om arbetsgivaresansvarighet för arbetstaga- givares ansvarighet för arbetstagares skatt. 5. mål somavser ändring av taxerad inkomst med högst , 6. målenligt skatte- och taxe- 1 Senaste lydelse 1972r750 (jfr 1972:754). Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ringsförfattningarna i vilket beslutet överensstämmer medparternas samstämmiga mening, 7. mål i vilket saken är uppenbar. I länsskatterätt och länsrätt finns en eller flera ordförandevUka innehar tjänst vid . Sådan tjänst tillsättes av Konungen. 1den mellankommunala skatterätten finns en eller flera ordförande vilkaförordnas av Konungen . Om beviljande av ledighet och Om behörighet för den som förordnandeav vikarie för ord- ej är ordförande enligt första styc- förande i skatterätt och länsrätt ket att i skatterätt och länsrätt meddelas bestämmelser av utföra domargöromål som avses i Konungen. 6 § samt om beviljande av ledighet och förordnande av vikarie för ordförande i skatterätt och länsrätt meddelas bestämmelser av Konungen. Ordförande i skatterätt och länsrättskall vara lagfaren. Ordförande och föredragande i skatterätt och länsrättskall vara svensk medborgare. Den som är omyndig eller i konkurstillstånd får ej tjänstgöra som ordförande eller föredragande. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1973rll08) om ändring i lagen(1971 r52) om Härigenom förordnas att 6 och 7 §§ lagen (1971:52) omskatterätt och länsrätt i den lydelse dessa paragrafer erhållit genom lagen(1973:1108) om ändring i nyssnämnda lag skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt är domförmed ordföranden ensam 1. när åtgärd som avser endast måls beredande vidtages, 2. vid sådant förhör med vittne ellersakkunnig som begärts av annan skatterätt, fastighetstaxeringsrätt ellerlänsrätt, 3. vid beslut som avser endasträttelse av felräkning, felskrivning eller annat uppenbart förbiseende, 4. vid beslut att tills vidare A. vid beslut, såvitt gälleråterkalla körkort eller turistkör- svenskt körkort, trafikkort eller kort elleratt tills vidare vägra traktorkort, om återkallelse tills godkännande avutländskt kör- vidare eller, såvitt gäller utländskt kort, när det är uppenbartatt körkort, om vägran tills vidare att sådant beslut börmeddelas, godkänna körkortet, när det är uppenbart att sådant beslut bör meddelas, 5. vid annat beslut som ej inne- 5. vid annat beslut som ej innefattarslutligt avgörande av mål, fattar slutligt avgörande av mål. 6. vidavgörande av mål i vilket saken är uppenbar. Om det ej är påkallat av särskild anledning att måletprövas av fullsutten rätt, är skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt domförmed ordföranden ensam vid beslut som ej innefattar prövning av målet i sak. Vad som sägs i andra stycket gäller även vid avgörande av 1. mål om utdömande av vite, 2. mäl omhandräckning vid taxeringsrevision, handlings undantagande fråntaxeringsrevision och befrielse frän skyldighet att lämna kontrolluppgiftenligt taxeringsförordningen (I956r623), 3. mål omomhändertagande för utredning enligt 30 § barnavårdslagen (1960r97), 4. mål enligtuppbörds- och folkbokföringsförfattningarna med undantag av mäl omarbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skatt. 5. mål om uppdelning av taxe ringsvärde enligt 8 § 3 mom. sista stycket kommunalskattelagen (1928r370). 5. mål om uppdelning av taxeringsvärdeenligt 8 § 3 mom. sista stycket kommunalskattelagen(1928r370), 6. mål somavser ändring av taxerad inkomst med högst , 7. målenligt skatte- och taxeringsförfattningarna i vilket beslutet överensstämmermed parternas samstämmiga mening, 8. mål ivilket saken är uppenbar. 1 länsskatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrättfinns en eller flera ordförande vilka innehar tjänst vid . Sådantjänst tillsättes av Konungen. 1 den mellankommunala skatterätten finns eneller flera ordförande vilka förordnas av Konungen . Om beviljande av ledighet och Om behörighet för den som ef förordnande av vikarie för ord- är ordförande enligtförsta stycket förande i skatterätt, fastighets- att i skatterätt, fas tighets taxe- taxeringsrätt och länsrätt medde- ringsrätt och länsrätt utföra do- las bestämmelser av Konungen. margöromål som avses i 6 § samt om bevihande av ledighet och förordnande av vikarie för ordförande i skatterätt,fastighetstaxeringsrätt och länsrätt meddelas bestämmelser av Konungen.Ordförande i skatterätt, fastighetstaxeringsrätt och länsrätt skall varalagfaren. Ordförande och föredragande i sädan rätt skall vara svenskmedborgare. Den som är omyndig eller i konkurstillstånd fär ej tjänstgöra somordförande eller föredragande. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1955r261) om avstängning av domare Härigenom förordnas att 1 § lagen (1955r261) om avstängning av domare skall ha nedanangivna lydelse. Är domare på sannohka skäl misstänkt för brott, som kan antagas medföra avsättning, må han avstängas frän utövning av tjänsten. Med domareavses i denna lag ledamot samt lagfaren befattningshavare, som ej är ledamot,vid allmän underrätt, hovrätt eller högsta domstolen eller vid regeringsrätten,arbetsdomstolen, försäkringsrådet, , kammarrätt, skatterätteller länsrätt eller, dä Konungen förordnat därom, vid annan särskild domstol. Med domareavses i denna lag ledamot samt lagfaren befattningshavare, som ej är ledamot,vid allmän underrätt, hovrätt eller högsta domstolen eller vid regeringsrätten,arbetsdomstolen, försäkringsrådel, , kammarrätt, skatterätt,fastighetstaxeringsrätt eller länsrätt eUer, då regeringen förordnat därom,vid annan särskild domstol. Denna lag träder i kraft såvitt avserutbytet av ordet "Konungen" mot "regeringen" och i övrigtden . Senaste lydelse 1972rl48. Utdrag av protokoUet över kommunärenden, håUet införHans Majrt Konungen 1 statsrådet . Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ,, , , , , , , HJELM-WALLÉNr Chefen för kommundepartementet, statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fräga omändring i lagen om skatterätt och länsrätt, m. m. och anför. TUl grund för omorganisationen av länsstyrelserna den 1 juh1971 låg statsmakternas beslut är 1970 om riktlinjer för en partiellomorganisation av den statliga länsförvaltningen (prop. 1970rl03, SU 1970rl32,KU I970r34, rskr 1970:248 och 308). Omorganisationen innebar bl. a. att defiskala och de dömande funktionerna, som förut hade varit samlade ilandskontoret, fördes till skUda avdelningar, skatteavdelningen resp.förvaltningsavdelningen. En länsskatterätt med i huvudsak samma kompetensområdesom den förutvarande prövningsnämnden och en länsrätt för annan förvaltningsrättskipningknöts organisatoriskt till förvaltningsavdelningen. Bestämmelser omskatterätternas och länsrätternas kompetensområden, om domförhet, omomröstning och om ledamöter i skatterätt och länsrätt finns i lagen (1971:52)om skatterätt och länsrätt (ändrad senast 1973:1108). Förvaltningsprocesslagen(1971 r291, ändrad senast 1973:1107) är tillämplig på bl.a. nämnda domstolar.Skatterätt och länsrätt består i allmänhet av ordförande och nämndemän. Rättsenheten på förvaltningsavdelningen utgör kansli åtlänsskatterätten. Tjänstemän vid skatteavdelningens taxeringsenhet för detallmännas talan inför länsskatterätten. Med anledning av att antalet ickeavgjorda mål i flera län var så stort att arbetssituationen vid rättsenheternaoch taxeringsenheterna hade blivit besvärande tillsatte ()och länsstyrelsernas organisationsnämnd () hösten 1 972 en arbetsgrupp meduppdrag att utreda organisation och arbetsformer inom enheterna. RSV och LONhar överlämnat arbetsgruppens slutrapport, Undersökning avarbetsrutiner m. m. vid länsstyrelsernas taxeringsenheter och rättsenheter,till Kungl. Efter remiss har yttranden över slutrapporten avgetts av justitiekanslern(), kammarrätten i , statskontoret, () ochsamtliga länsstyrelser. , och har yttrat sigefter hörande av ett antal lokala skattemyndigheter. i Stockholmslän har bifogat yttrande frän fögderidirektören i fögderi. Arbetsgruppen konstaterar att det i flera län hadeuppkommit betydande balanser av icke avgjorda taxeringsmäl i vilka besvär hadeanförts av skattskyldiga. Orsaken tiU de stora balanserna var enligtarbetsgruppen bl.a. bristande personella resurser, allmännafastighetstaxering, arbetskonflikten , den partiella omorganisationenav länsstyrelserna den 1 juh 1971, det nya processueUa förfarandet samt attantalet besvär över taxeringsnämndernas avgöranden hade ökat. Arbetsgruppen framhåUerockså att borttagandet är 1971 av den bestämmelse i 89 § taxeringsförordningen (1956r623, omtryckt 1971 r399, TF) som innebar att det stora flertalet mälskulle vara avgjorda året efter taxeringsåret hade lett till längre handläggningstider. För att skaffa sig ett underlag för sina överväganden omvilka åtgärder som bör vidtas för att komma tUl rätta med målbalanserna hararbetsgruppen gjort vissa undersökningar av mältyperna, handläggningsrutinernam. m. vid bl. a. länsstyrelserna i , , ochVästernorrlands län. Arbetsgruppen har därvid gjort en stickprovsundersökningav vart tjugonde av de mål som avsåg besvär över inkomst-, förmögenhets- ellerfastighetstaxering och som hade kommit in till länsskatterätten undertiden den1 juli 1971-30juni 1972. Arbetsgruppen föreslår en mångfald åtgärder av skilda slagi syfte att åstadkomma effektivare och mera enhetliga handläggningsrutiner ocharbetsformer i övrigt. Flertalet av arbetsgruppens förslag kan förverkligasgenom åtgärder av länsstyrelserna, anvisningar av RSV eller föreskrifter som detankommer på Kungl. Majrt att meddela. Ett förslag av arbetsgruppen att ärendenom uppskov med avlämnande av allmän självdeklaration skaU flyttas fråntaxeringsenheten till lokal skattemyndighet har föranlett ändring av 34 § 2mom. TF (se prop. 1973rl82, SkU I973r67, rskr 1973:357, SFS 1973:1123).Arbetsgruppen föreslår vidare att 6 och 7 §§ lagen om skatterätt och länsrättändras så att domstolarna i större utsträckning än f. n. blir domföra utannämndemän och så att Kungl. Maj:t ges befogenhet att meddela föreskrifter ombehörighet för den som inte innehar tjänst som ordförande i skatterätt ochlänsrätt att utföra sådana domargöromål som får utföras av ordföranden ensam. Måltillströmningen och målawerkningen vidlänsskatterätterna Med ledning av statistiska uppgifter från länsskatlerätternahar RSV och gjort en sammanstäUning av måltillströmningen och målavverkningenvid länsskatterätterna för tiden . Avsammanställningen, som inte gör anspråk pä alt vara till alla delar exakt,framgår bl. a. följande. Vid länsskatterätterna var anhängigaomkring 42 000 mäl. 1972 inkom omkring 180 000 mål och avgjordes omkring 130000 mål. Balansen var således omkring 92 000 mål,vilket innebär en ökning med omkring 50 000 mål. den 1 juli 1972-30juni 1973 inkom omkring 163 000 mäl och avgjordes omkring 161 000 mäl. Under dennatid ökade alltså balansen med omkring 2 000 mål. Gällande bestämmelser m. m. Utrymmet för s. k. enmansavgöranden Vid skatterätt handläggs enligt 3 § lagen om skatterättoch länsrätt mäl enligt skatte-, taxerings-, uppbörds- och folkbokföringsförfattningarnai den utsträckning som anges i dessa författningar. Detta innebär att tillskatterättens kompetensområde hör praktiskt taget samtliga mål enligt skatte-och taxeringsförfattningarna samt vissa uppbörds- och folkbok-föringsmäl.Länsrättens kompetensområde omfattar bl. a. mål enligt bamavårdslagen (1960r97),lagen (1954r579) om nykterhetsvärd och utlänningslagen (1954rl93) samt körkortsmäl,dvs, mäl om varning eller återkallelse av körkort (4 §). Skatterätt och länsrätt består enligt huvudregeln i 5 § avordförande och nämndemän. Rätten är domför med ordförande och tre nämndemän.Fler än fyra nämndemän får inte tjänstgöra i rätten. Ordföranden skall enligt 7§ vara lagfaren. Nämndeman väljs av eller, om det i länet finns enkommun som inte ingår i landstingskommun, av och kommunfullmäktigemed den fördelning dem emellan som bestämmer efterbefolkningstalen (8 §). Enligt 6 § första stycket är skatterätt och länsrätt domförutan nämndemän när åtgärd som avser endast måls beredande vidtages, vid sådantförhör med vittne eller sakkunnig som begärts av annan skatterätt ellerlänsrätt, vid beslut som avser endast rättelse av felräkning, felskrivningeller annat uppenbart förbiseende, vid vissa interimistiska beslut i körkortsmäl,vid annat beslut som inte innefattar slutligt avgörande av mål och vidavgörande av mål i vilket saken är uppenbar. Enligt 6 § andra stycket är skatterätt och länsrätt domförutan nämndemän vid beslut som inte innefattar prövning av målet i sak, om detinte är påkallat av särskild anledning att målet prövas av fullsutten rätt. I 6 § tredje stycket anges vissa typer av mäl som, om detinte är påkallat av särskild anledning att mälel prövas av fullsutten rätt, fåravgöras utan medverkan av nämndemän. Dessa mål är mål om utdömande av vite, målom handräckning vid taxeringsrevision, handlings undantagande fråntaxeringsrevision och befrielse från skyldighet att lämna kontrolluppgiftenligt TF, mål om omhändertagande för utredning enligt 30 § barnavårdslagensamt mål enligt uppbörds- och folkbokföringsför-fatlningarna med undanlag av mälom arbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skatt. Flertalet av de mål som ankommer på skatterätternahandlades före den av prövningsnämnderna. ordförandehade befogenhet att ensam fatta beslut som inte innefattade avgörande av måletsamt beslut över besvär som avsåg endast rättelse av felräkning, misskrivning eUerannat uppenbart förbiseende eller som biträtts av motpart (87 § andra stycket TFi dess lydelse före ). Lagen om skatterätt och länsrätt bygger pä en inomcivildepartementet upprättad promemoria (Stencil C 1970:3). 1departementspromemorian föreslogs att ordföranden, om särskilda skäl förelåg,skulle få ensam avgöra vissa uppräknade typer av mål. De särskilda skäl somåsyftades i promemorian var behovet av ett snabbt avgörande och avgörandetsenkla beskaffenhet, 1 promemorian föreslogs vidare att skatterätt och länsrättskulle vara domföra utan nämndemän vid beslut som inte innefattade slutligtavgörande av mål och vid beslut som avsåg bara rättelse av felräkning,felskrivning eller annat uppenbart förbiseende eller vars innehåll stämdeöverens med parternas samstämmiga mening eller, om det bara fanns en part imålet, med dennes mening. Såvitt gällde vissa måltyper anfördes i någraremissyttranden betänkligheter mot förslaget att skatterätt skulle vara domförmed ensamdomare vid beslut vars innehåll stämde överens med parternassamstämmiga mening. 1 fråga om förslaget att, i mål där det fanns bara en part,beslut som stämde överens med partens mening skulle få fattas av ensamdomareanförde några remissinstanser att det var betänkligt att resultatet av enbedömning i sak skulle bli avgörande för handläggningssättet. Någralänsstyrelser ansåg det böra övervägas om inte en regel i ämnet i stället bordeutformas så att mäl i vilka saken kunde anses uppenbar fick avgöras avensamdomare. Den i promemorian föreslagna bestämmelsen att skatterättoch länsrätt skulle vara domföra utan nämnd vid beslut vars innehåll stämdeöverens med parternas samstämmiga mening ersattes i lagen om skatterätt ochlänsrätt med en bestämmelse av innebörd att ordföranden ensam får avgöra mäl ivilket saken är uppenbar. Härom anförde föredragande departementschefen i prop.1971:14 med förslag till lag om skatterätt och länsrätt följande (s. 65). När parterna är ense finns det i allmänhet anledning antaatt ett beslut som stämmer överens med parternas mening också är"riktigt" från saklig eller rättslig synpunkt. Nägon särskildanledning att göra motsvarande antagande beträffande ett beslut som i ett mälmed bara en part stämmer överens med dennes mening finns knappast. Däremottorde det ganska ofta inträffa att utgången i ett mål kan betecknas som given.Enligt 42 kap. 20 § får huvudförhandling i tvistemål i allmänunderrätt hållas i samband med förberedelsen och alltså utan nämndbl. a. om saken finnes uppenbar. Enligt min mening avgränsas området förensamdomarens behörighet på ett lämpligare sätt genom en sådan bestämning ängenom anknytningen tUl beslut som stämmer överens med parternas eller partensmening. 'Behörigheten blir oberoende av parternas mening men klargörsdet att den avser bara fall i vilka det är uppenbart vilken utgång i sak målet bör få.Jag vill understryka att fråga alltså är om en restriktiv bestämning. 1enlighet med det anförda föreslår jag att ensamdomare skall få avgöra mål ivilka saken är uppenbar. 1 fräga om de måltyper som enligt 6 § tredje stycket lagenom skatterätt och länsrätt får avgöras av ordföranden ensam, om det inte avsärskild anledning är påkallat att målet prövas av fullsutten rätt, anfördeföredragande departementschefen (prop. s. 67) att vissa av de mål som enligthans förslag skulle hänföras till skatterätts eller länsrätts kompetensområdeoftast var av enkel beskaffenhet eller krävde ett snabbt avgörande. Mål somtillhörde någon av dessa kategorier borde normalt få avgöras utan medverkan avlekmän. Någon gäng kunde, framhöll departementschefen, ett mål som normalt skuUefå avgöras av ensamdomare vara av sådan beskaffenhet att lekmän borde deltaga iavgörandet. Det borde därför föreskrivas att målet fick avgöras av ordförandenensam bara om det inte var påkallat av särskilda skäl att målet prövades av fullsuttenrätt. Som exempel pä sådana särskilda skäl nämndes att målet var svårbedömteller att avgörandet var av särskUd betydelse för enskild part. Sädanaomständigheter kunde enligt departenientschefen föreligga exempelvis när frägavar om att döma ut betydande vitesbelopp. Om målet var svårbedömt elleravgörandet av särskild betydelse för enskild part, borde ordföranden avgöramålet ensam bara om det var nödvändigt med hänsyn tiU vikten av ett snabbtavgörande. Ordförande i skatterätt och länsrätt 1 länsskatterätt och länsrätt finns enligt 7 § lagen omskatterätt och länsrätt en eller flera lagfarna ordförande vilka innehar tjänstvid . Sådan tjänst tillsätts av Kungl. Om beviljande avledighet och förordnande av vikarie för ordförande i skatterätt och länsrättfår bestämmelser meddelas av Kungl. Beträffande tillsättning avvikariat finns bestämmelser i 50 § länsstyrelseinstruktionen (1971 r460, 50 §ändrad senast I972r521). Tjänst somordförande är en domartjänst. Bestämmelserna i 36 § regeringsformen om oavsättlighetm. m. är tillämpliga på den som innehar ordinarie tjänst som ordförande. Närdet i 7 § lagen om skatterätt och länsrätt sägs att ordförandena innehar tjänstvid , innebär detta att fråga är om en enda tjänst även i de fallordföranden har andra uppgifter än som ordförande (jfr. 23 §länsstyrelseinstruktionen). Lagen (1955r261) om avstängning av domare är tUlämpligpå ordförande och nämndemän i skatterätt och länsrätt. Bestämmelsernai 7 § lagen om skatterätt och länsrätt innebär bl. a. att bara den som innehardomartjänst vid och den som har fått förordnande att fullgöra göromålsom ankommer på innehavare av sädan tjänst (s, k. göromälsförordnande) ellersom innehar vikariat pä domartjänst fär tjänstgöra som ordförande. som tjänst följer av 7 § att sådant förordnande inte kanmeddelas av annan än Kungl. Majrt har också i ganska storutsträckning förordnat yngre länsstyrelsejurister och kammarrättsfiskaler att iden omfattning bestämmer fullgöra göromål som ankommer påordförande i länsskalterätl och länsrätt. Hovrätt och tingsrätt kan oberoendeav eventuell vakans förordna tingsnotarie att döma i vissa mäl eller utföraandra domargöromål i tingsrätt (1012a§§ tingsrättsinstruktionen, 1970:108). Ävdet föregående framgår att inte har någon motsvarande befogenheti fråga om domargöromål i länsskatterätt eller länsrätt. 1 dessa domstolarfinns inte heller någon motsvarighet till de tingsfiskaler som enligt 3 §tingsrättsinstruktionen tjänstgör vid tingsrätterna och som huvudsakligen utfördomargöromål. Utrymmet för s. k. enmansavgöranden Enligt arbetsgruppen kan handläggningstiderna förkortasbetydligt och personalresurserna utnyttjas bättre om största möjliga antal målhänförs till kategorin enmansmål och om varie sådant mål handläggs av endast enperson. Det föreslås därför att kategorin enmansmål skall utvidgas ochdefinieras klarare i 6 § lagen om skatterätt och länsrätt. Arbetsgruppens undersökningar av de avgjorda målen visarenligt slutrapporten att länsskatterätternas praxis är skiftande när det gäUeratt avskilja enmansmål. Enmansmålen varierade vid olika länsskatterätter frånomkring en tiondel till nära hälften av de avgjorda målen. Undersökningarnager enligt arbetsgruppen vid handen att åtminstone en tredjedel av målen enligtgällande bestämmelser skulle kunna hänföras till enmansmål. Härav drararbetsgruppen slutsatsen att möjligheten att handlägga enklare mål som enmansmålinte utnyttjas i full utsträckning. En orsak till att antalet mål som handlagts som enmansmålmarkant understiger antalet "potentiella" enmansmål är enligtarbetsgruppen, att tveksamhet har uppstått beträffande tolkningen av begreppet"saken är uppenbar" i 6 § första stycket lagen om skatterätt ochlänsrätt.