prop · FX03128 · 1974-12-31 00:00:00 — Sådana medel samt restbelopp, somvid skiftet ej kunnat fördelas på samtiiga fondandelsägare, tillfaller allmännaarvsfonden. 44 § Har förvaltning av aktiefondövertagits av ny förvaltare, skall denne med anUtande av fondmedlen fullgöra deförpliktelser avseende fonden som tidigare förvaltare ådragit sig underiakttagande av denna lag. Bettäffande förvaltningen i övrigt skall den nyeförvaltaren anses ha trätt i den förutvarandes ställe. Motsvarande gäUer vidöverlåtelse av aktiefondsverksamhet. Fön'aringsbank får icke utöva rösträtt för aktier i fonden. 45 §Förvaringsbank har rätt tiU ersättning ur aktiefond för sin förvalt ning enligt 39, 40 och 42 §§. Ersättningens belopp skaU godkännas av bankinspektionen. 46 §Vid utövande av tiUsyn över fondbolag skall bankinspektionen med uppmärksamhetfölja bolagets verksarahet, i den mån det behövs för kännedom om de förhåUandensom kan inverka på säkerheten för bolaget och aktiefond, som bolagetförvaltar, eUer eljest är av betydelse för en sund utveckling avaktiefondsverksamheten. Bankinspektionen fär kaUa till samraanträde medbolagets styrelse och, om styrelsen ej efterkommit begäran av inspektionen omutfärdande av kaUelse till extra bolagsstämma, tiU sådan stämma. Företrädareför inspektionen får närvara vid bolagsstämma eUer styrelsesammanträde sominspektionen utlyst och deltaga i överläggningarna. Vid meddelande av föreskrift eUer förbud i sarabandraed tiUsynen kan bankinspektionen förelägga vite. Bankinspektionenskall för fondbolag förordna en revisor att raed 1974: 128 12 övrigarevisorer deltaga i granskningen av styrelsens och verkstäUande direktörensförvaltnmg särat bolagets räkenskaper. Inspektionen äger när sora helståterkalla sådant förordnande och i stäUet utse ny revisor. Närmare föreskrifterför tillsynen meddelas av regeringen. 47§ Till bestridande av kostnaden för bankinspektionens tUlsynsverksamhet skallfondbolag erlägga bidrag. Närmare föreskrifter om bidragets storlek ochom dess fastställande och eriäggande meddelas av regeringen. Det åligger fondbolag dessutora att tUl revisor,sora förordnals enligl 46 § tredje stycket, utge ersättning raed belopp sorabankinspektionen bestämmer. 48§ Talan mot bankinspektionens beslut enligt denna lag föres hos regeringengenom besvär. Inspektionens beslut länder till efterrättelse. 49§ Har skada uppkommit för fondandelsägare genom att fondbolag överträttdenna lag eller fondbestämmelse, skall bolaget ersätta skadan. Vad i förstastycket sägs om fondbolag äger motsvarande tillämpning på förvaringsbank. 50 §TiU böter eller fängelse i högst dömes den som uppsåtii gen eller av oaktsamhet 1. här i riket utövaraktiefondsverksamhet eller verksamhet som avses i 3 § första stycket eller 14 §första stycket utan att vara berättigad därtiU, 2. bryter mot 8 § första, ttedjeeller fjärde stycket, eUer 3. meddelar oriktig ellervilseledande uppgift i kvartalsredogörelse enligt 36 § eUer årsberättelseenligt 37 § eller i handling som ingivits eUer upplysning som lämnats tiUbankinspektionen, om gämingen ej är belagd med straff i . Iringa fall dömes ej tiU ansvar. 51 §Den som ej efterkommit vitesföreläggande som meddelats enhgt 46 § andra stycket får ej dömas tiU ansvar för gäming som omfattas av föreläggandet. Denna lag träder i kraft den 1januari 1975. Den som vid ikraftträdandet avdenna lag utövar verksamhet sora kräver tillstånd enligt lagen får utan hinderav lagens bestämraelser fortsätta verksamheten tUl utgången av ochskall från och med ikraftträdandetstå under tiUsyn av bankinspektionen. Bestämmelsema i 4648 §§ gäller därvid itiUämpliga delar. Skall verksamhet sora avses i 2övergå till fondbolag, äger lagen motsvarande tillämpning. Har sådantövertagande skett, får andelsbevis, som utgivits av den sora tidigare förvaltatfonden, behållas utan hinder av att bevisen ej uppfyUer föreskrifterna i 32 §.Bevisen gäller därvid sora fondandelsbevis i lagens mening. Är andelsbevisställda till viss man, skall de anses vara ställda tUl viss man eller order. Har den sora vid lagensikraftträdande utövar verksamhet enligt 2 ej senast vid utgången av år 1976överlåtit verksamheten tUl fondbolag eller ansökt om tUlstånd enligt dennalag, skall verksamhelen upphöra och förvaltaingen av fondegendomen övergå tiUbankinstitut som bankinspektionen utser. Därvid gäller i tiUämpliga delar vad ilagen föreskrives om förvaringsbanks övertagande av fondförvaltning. Har ansökanora tiUstånd ingetts före utgången av , får verksamheten därefter utövasutan tillstånd tiU dess ansökningen slutiigt prövats. Lagom ändring i lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärvafast egendom m. m. Härigenom förordnas att 2 och 18 §§ lagen(1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom ra. m.skaU ha nedan angivna lydelse. 2 §2 Svenskt handelsbolag, vari finnes bolagsraanför vUken de i denna lag föreskrivna inskränkningama i rätten att förvärva fastegendom gälla, svenskt aktiebolag, vars aktiebrev må ställas tUl innehavaren,eller svensk ekonomisk förening må ej här i riket förvärva fast egendom, inmutamineralfyndighet, förvärva eUer bearbeta inmutad mineralfyndighet eUer idkagruvdrift, utan att Konungen för särskilt fall givit bolaget eller föreningentUlstånd därtill. Samma lag vare i fråga om Sammalag vare i fråga om svenskt aktiebolag vars aktiebrev svenskt aktiebolag vars aktiebrev skola vara stäUda tUl viss man, skola vara ställda till viss man, om icke i bolagsordningen inta- om icke i bolagsordningen inta gits förbehåll som nedan sägs. Ge- gits förbehåll som nedan sägs. Ge nom sådant förbehåU skall, där nom sådant förbehåll skall, där det ej innefattar strängare före- det ej innefattar strängare före skrifter, bestämraas att allenast skrifter, bestämmas att allenast viss del, vid varje tid nundre än viss del, vid varje tid mindre än en femtedel, av bolagets aktier el- en femtedel, av bolagets aktier el ler, ora aktier med olika röstvärde ler, ora aktier raed olika röstvärde finnas, allenast sä raänga aktier, finnas, allenast så raånga aktier, att de vid varje tid motsvara viss att de vid varje tid motsvara viss >Senaste lydelse av lagens rubrik 1973: 307. ' Senaste lydelse 1973: 307. del,mindre än två femtedelar, av och tillika röstetalet fördem utgör viss del, vid varje tid mindre än en femtedel, av röstetalet förbolagets samlliga aktier, må genom teckning eller överlåtelse förvärvas avutländsk medborgare, samfällighet eller stiftelse, av svenskt handelsbolag varifinnes utiändsk bolagsman, av svensk ekonomisk förening, av svenskt aktiebolagvars aktiebrev må ställas till innehavaren, eller av annat svenskt aktiebolag ivars bolagsordning ej intagits förbehåll som är sagt; dock att utan hinderav förbehållet aktier må förvärvas av svenskt bolag eller svensk förening somavses i 18 §. del,mindre än två femtedelar, av och tillika röstetalet fördem utgör viss del, vid varje tid mindre än en femtedel, av röstetalet förbolagets samtiiga aktier, raå genom teckning eller överlåtelse förvärvas avutiändsk medborgare, samfällighet eller stiftelse, av svenskt handelsbolag varifinnes utiändsk bolagsman, av svensk ekonomisk förening, av svenskt aktiebolagvars aktiebrev må StäUas till innehavaren, eller av annat svenskt aktiebolag ivars bolagsordning ej intagits förbehåll som är sagt; dock att utan hinderav förbehållet aktier må förvärvas till aktiefond enligt aktic-fondslagen(1974:000) eller av svenskt bolag eller svensk förening som avses i 18 §. Ändring av bolagsordning, i vad den innefattarförbehåll, varom i andra stycket är stadgat, må ej vidtagas utan raedgivande avKonungen eller rayndighet sora Konungen bestämmer. Sådant medgivande skall ejlämnas om det sttider mot väsentligt aUmänt inttesse att bolagets aktierförvärvas av rättssubjekt för vUket de i denna lag föreskrivna inskränkningarnai rätten att förvärva fast egendom gälla. Dei denna lag föreskrivna inskränkningama i rätten att förvärva fast egendom,rörelse eller del av rörelse, inmutad mineralfyndighet eller gmvlägenhet skolaej till-lämpas på förvärv genom bodelning, arv, testamente eUer fusion enligt174 § lagen (nr 705) om aktiebolag. Dei denna lag föreskrivna inskränkningarna i rätlen att förvärva fast egendom,rörelse eller del av rörelse, inmutad mineralfyndighet eller gmvlägenhet skolaej till-lämpas på förvärv genom bodelning, arv, testamente eller fusion enligt174 § lagen (nr 705) om aktiebolag. Lagen utgör ejhinder för förvärv av fondandel enligt aktiefondslagen (1974: 000). Vad denna lag innehåller om inskränkning i rättenför bolag eller förening att förvärva fast egendom, rörelse eller del avrörelse, inmuta mineralfyndighet, förvärva eller bearbeta inmutadmineralfyndighet eller idka gmvdrift, så ock att förvärva aktier i vissa bolagskall, såvitt angår svenskt bolag eller svensk förening, icke tillärapas iavseende å a) bankaktiebolag, järnkontoret, sparbank,centtalkassa för jordbmks-kredit, försäkringsbolag, sjukkassa,understödsförening eller annan för- »Senaste lydelse 1974: 120. säkringsförening,aktiebolag eller förening, som erhållit statslån från egnahemslånefonden ellersarabmksförening; b) förening raed huvudsakligt ändamål att främjamedlemmarnas ekonomiska intressen genom att 1. anskaffalivsraedel eller andra förnödenheter åt medleraraaraa, 2. avsätta alster av medlemmamasverksamhet, 3. avsätta transporttjänster sommedlemraama utföra, 4. bereda bostäder åt medlemmarna, 5. anskaffa län åt medlemraama; c) förening sora utgör saramanslutning avföreningar, vilka äro un dantagna frän lagens tiUämpning. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1936: 81) om sknldebrev Härigenomförordnas att 24 § lagen (1936: 81) ora skuldebrev skall ha nedan angivnalydelse. Äroutdelningskuponger utfärdade tiU aktiebrev, tUlkorarae ku-ponghavare att, raotkupongens överläranande, uppbära utdelningen, ändå alt han ej är aktieägare.Så snart beslut ora utdelning fattats, skall, under förutsättning avaktierättens giltighet, å kupongen tillämpas vad om skuldebrev tUl innehavarenär stadgat; dock att kupong sora finnes hava förvärvats i samband medaktiebrevet skall anses allenast såsom tillbehör till delta. Vad ibolagsordningen må vara stadgat angående kuponger lände kuponghavaren tUlefterrättelse. Finnes kupong hava, utan samband med aktiebrevet,överlåtits till kuponghavaren innan utdelningen beslutits, gälle ej vad i 14och 15 §§ är stadgat. Äroutdelningskuponger utfärdade till aktiebrev eller fondandelsbevis enligtaktiefondslagen (1974: 000), tUlkorarae kupongha-vare att, mot kupongens överlämnande,uppbära utdelningen, ändå att han ej är aktieägare eller fondandehägare. Säsnart beslut om utdelning fattats, skall, under fömtsättning av aktierättenseller fondandelsrättens giltighet, å kupongen tillämpas vad om skuldebrev tUlinnehavaren är stadgat; dock att kupong som finnes hava förvärvats i sambandraed aktiebrevet eller fondandelsbeviset skall anses allenast såsom tUlbehörtill detta. Vad i bolagsordningen för aktiebolag eller fondbestämmelserna föraktiefond raå vara stadgat angående kuponger lände kuponghavaren tUlefterrättelse. Finnes kupong hava, utan samband med aktiebreveteller fondandelsbeviset, överlåtits tUl kuponghavaren innan utdelningenbeslutits, gälle ej vad i 14 och 15 §§ är stadgat. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1944: 705) om aktiebolag Härigenom förordnas att i lagen (1944: 705) omaktiebolag skall införas en ny paragraf, 39 a §, av nedan angivna lydelse. 39a § I fråga om aktie, som ingår i aktiefond enligt aktiefondslagen (1974: 000),skall i aktiebrev och i aktieboken i stället för fondandels-ägarna införas detfondbolag, som förvaltar fonden, jämte fondens beteckning. Dermalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1970: 596) om förenklad aktiehantering Härigenom förordnas att 8 § lagen (1970: 596) omförenklad aktiehantering skall ha nedan angivna lydelse. föres med maskin för automatiskdatabehandling eller på annat liknande sätt. upptages, om ej an- I aktieboken upptages, om ej an- natföljer av 16 §, aktieägarna nat följer av 16 §, aktieägama med uppgift om personnummer el- med uppgift om personnummer el ler annat identifieringsnumraer ler annat identifieringsnummer och postadress. För varje ägare och postadress. För varje ägare anges det antal aktier sora han anges det antal aktier sora han äger av olika slag och aktiebrevs äger av olika slag och aktiebrevs ordningsnummer. Fångets beskaf- ordningsnummer. Fångets beskaf fenhet behöver ej anmärkas i ak- fenhet behöver ej anmärkas i ak tieboken, tieboken. Vad 139 a § lagen (1944: 705) om aktiebolag föreskrives skall gälla i tillämpliga delar. Dennalag träder i kraft . Utdragav protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet . Närvarande:statsministern , mmistern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , ,. Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omlagstiftning om aktiefonder och anför. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 15februari 1963 tiUkallade jag sakkunniga med uppdrag att verkställa utredningrörande vissa forraer av handeln med värdepapper och att göra en översyn avbestämmelserna angående stämpelavgift för fondpapper. De sakkunniga antognamnet aktiefondsutredningen (Fi 1964: 26). -Aktiefondsutredningeni avläranade den 23 raaj 1969betänkandet (SOU 1969:16) Lagstiftning om värdepappersfonder ra. och omstämpelskatt på värdepapper. Betänkandet innehåller förslag till lag omvärdepappersfondrörelse, förslag tUl lag om avbetalningsförsäljning avvärdepapper, m. m. samt vissa förslag beträffande stämpelskatt m, ra, påvärdepapper. Förslaget till lag om värdepappersfondrörelse torde få fogas tillstatsrådsprotokoUet i detta ärende som bilaga 1. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetlsav statskontoret, bankinspektionen, kontrollstyrelsen, riksskattenämnden,kupongskattenämnden, , kammarrätten (i ), postverket,, kommerskollegium, patent- och registreringsverket, näringsfrihetsrådet,exekutionsväsendets organisationsnämnd (EON), länsstyrelserna i ,, , och , och ,fondbörsutredningen, aktiebolagsuttedningen, förraynderskapsutredningen,köplagssakkunniga, fullmäktige i riksbank, fullmäktige iriksgäldskontoret, Aktiebolaget exportkredit, AktiebolagetÖstgötafmans, Aktiespararnas investeringsaktiebolag (Aktieinvest), Bonniersobligationsavdelning aktiebolag. FöreningenAuktoriserade revisorer, stadsbypotekskassa. (), Landsorga- ' Ledamöter regeringsrådet , tiUikaordförande, direktören , generaldirektören , f. d.regeringsrådet och kammarrättsrådet . 2 1974.1 saml Nr 128 nisationeni (LO), Lantbmksnäringamas primärkredit aktiebolag, Lantbmksnäringamassekundärkredit aktiebolag. Stiftelsen ,Stiftelsen . Stiftelsen , StiftelsenSparinvest, styrelsen för . Svensk industttförening.Svenska arbetsgivareföreningen. , advokatsarafund,, allmänna exportförening, Sverigesallmänna hypoteks-bank, hantverks- och induslriorganisalion, , , ochTjänstemännens centralorganisation (TCO). KommerskoUegium har överlämnat yttranden frånStockholms handelskammare, handelskammare, handelskammaren i ,och norra handelskammare, handelskamraaren i Karlstadsärat handelskaramaren för och . Handelskammaren iGöteborg, och norra handelskammare samthandelskamraaren i har avgett gemensamt yttrande (i det följandebenämnt handelskaramaren i m. , allmänna exportförening och har avgett gemensamt yttrande (i det följande benämnt Stockholmshandelskammare m. ), till vilket hantverks- ochindustriorganisation och anslutit sig. instämmer, med vissttillägg, i Svenska sparbanksföreningens yttrande. Dessutom har till vissa remissyttranden fogatssärskUda yttranden eller tillägg. förslag omfattar, somnämnts, även andra frågor än förslag tUl lag ora värdepappersfondrörelse. Vadbeträffar spörsmålet om avbetalnmgsförsäljning av värdepapper vUl jag erinraom att chefen för justitiedeparteraentet tiUkallat sakkunniga, vUka antagitbenämningen kreditköpkommittén (Ju 1971: 5), med uppdrag att verkställautredning angående den rättsliga regleringen av avbetalningsköp och andra formerav konsumtionskredit. Kommittén kommer enligt vad jag inhämtat att behandlafrågor som kan ha betydelse för ett StäUningstagande tUl den avaktiefondsutredningen föreslagna lagen om avbeialningsförsäljning avvärdepapper, m. m. Med hänsyn till att något behov inte synes föreligga av attnu reglera sådan avbetalnings-försäljning anser jag det lämpligt att avvaktakommitténs arbete, innan slutlig ställning tas till aktiefondsutredningensnämnda lagförslag. Jag lägger därför inte nu fram något förslag i frågan. Utredningen har diskuterat frågan om rätt förbankinstitut att förvärva andelar i aktiefond men inte lagt fram förslag iämnet. remissinstanserhar berört frågan om rätt för bank att förvärva aktier i bolag som utövaraktiefondsverksamhet. Dessa frågor hör emellertid till banklagstiftningen ochbehandlas inte i detta sammanhang. förslag såvitt rör fråga omstämpelskatt ra. på värdepapper har i betänkandet behandlats heltfristående från utredningens övriga förslag. Utan att här ta ställning tilldenna fråga anser jag det lämpligt att utredningens förslag i dessa hänseendenytterligare övervägs. Frägan föranleder därför inte f. n. något förslag frånmin sida. Som framgår av det följande (avsnitt 5.2) föreslåsinle i detta saramanhang någon lagstiftning som skuUe göra det möjligt förutländska aktiefondsföretag att utöva verksarahet i . Med hänsyn härtilloch på gmnd av vad jag i övrigt anfört anhåller jag att nu få ta upp frågan oralagstiftning om aktiefonder. Av betydelse vid behandlingen av detta spörsmål ärde rekommendationer med riktlinjer rörande aktiefondsverksamhet som antagitsinom och . Rekommendationerna i svensk översättning torde fåfogas till statsrådsprotokollet i detta ärende som bilagor 23. 1Allmänt om företag för kollektiv Investering 1.1 Inledning Aktiefond är ett i relativt nytt begrepp.Det anknyts i allmänhet till en verksamhet som går ut på att erbjuda allmänhetenatt teckna andelar i en fond, sora huvudsakligen består av aktier eUer andravärdepapper, och att förvalta fonden under iakttagande av principen orariskfördelning. Varje andel representerar i princip ett värde sora är lika medfondens värde delat med antalet utelöpande andelar. För aUmänheten kan andelari aktiefonden innebära ett alternativ till direkt aktieägande. KoUektiv investeringsverksamhet av detta ochliknande slag har utövats i stor omfattning i ett flertalindustriellt utvecklade länder. Reglema för verksamhetsformema varierar i deolika statema och terminologin är ofta oenhetlig. I stort sett kan sägas attverksamheterna drivs antingen i bolagsform eller föreningsform eller i en formsora anses få sitt innehåll genora avtal mellan de berörda parterna, den s. k.konttaktuella formen. I de företag sora driver verksarahet i bolags- ellerföreningsform är bolaget och föreningen underkastade de bolags- resp.föreningsrättsliga bestämmelserna i det land där verksamheten bedrivs.Andelsägama är aktieägare eller föreningsmedlemraar i bolaget resp. föreningen.Genora att de kan utöva rösträtt för aktiema eller andelama har de en vissmöjlighet tiU inflytande över verksanUie-ten, t. ex. i frågor som rörinvesteringspolitiken. Bolaget eller föreningen är ägare tillvärdepappersportföljen. Den konttaktueUa verksamhetsformen anses gmndad påavtal raellan tte parter, dvs. fondledningen, sora vanUgen är ett bolag ellerannan korporation, förvaringsinstitutet, sora är en bank eller s. k. tmsleei,samt andelsägarna. Mellan fondledning och förvaringsinstitut föreligger ettstadigvarande avtalsrättsligt förhållande. Mellan dessa parter å ena sidan ochen var andelsägare å andra sidan komraer vidare avtal till stånd då andelarnaförvärvas. Sådana avtal upphör i och med att andelama löses in. Medan aktiefondens tiUgångar aUtid förvaras hos ettförvaringsinstitut, kan fondledningen utövas av en grupp skUda företag raedoUka funktioner. Ledningen kan t. ex. bestå av ett förvaltaingsbolag med etteller flera närstående företag sora sköter försäljning och utgivande avandelar, övertagande av andelseinissioner, investeringsrådgivning, förvärv avvärdepapper till och omplaceringar i fonden. Dessa uppgifter kan också fuUgörasav ett enda företag. Ett utmärkande drag i den kontraktuella strukturen är attfonden som sådan inte är ett självständigt rättssubjekt och alltså inte harrättshandlingsförmåga. Beroende på rättssystemen i de skilda statema kanägare till aktiefonden vara fondföretaget, andelsägama, en trustee eller bådeandelsägarna och trustee. Ägarförhållandena kan i allmänhet ledas tillbaka tiUett av följande rättsinstitut. Tmstbegreppet har sitt ursprung i de anglosachsiskaländema och innefattar två slags äganderätt. Fonden ägs av trustee sora s. k.legal owner raen andelsägarna är s. k. beneficial owners i förhållandetUl sina andelar i fonden. Institutet samäganderätt finns i rättssystemen påden europeiska kontinenten. samäganderättsprincipen ligger tiU gnmd för lagstiftaingenom aktiefonder i staten i fråga, anses andelsägama äga fonden medsamäganderätt. På sätt som varierar från stat tiU stat har emellertidäganderätten begränsats i olika avseenden, bl. a. i fråga ora rätten för enandelsägare att fordra att fonden upplöses. I vissa länders lagstiftaingstadgas uttryckligt förbud mot upplösning av fonden på andelsägarnas begäran. Iandra länder anses rätten att få fonden upplöst vara ersatt raed andelsägarnasrätt att när som helst få sina andelar inlösta. Aktiefondsföretag kan sålunda arbeta i juridisktsett skUda former. Också i fråga om fondernas sttuktur, inriktning ochsammansättning ' har sitt ursprung i anglosachsiskrätt. Trustee kan sägas vara en fysisk eller juridisk person som ärförpliktigad att utöva vissa rättigheter för annan persons räkning eller förfullföljande av ett bestämt ändamål. En trust anses bl. a. uppkomma om egendomöverlämnas till trustee för att av denne förvaltas till förmån för viss ellervissa personer eller för visst ändamål. TrustförhåUan-det kan anges på följandesätt. Trustee blir ägare tiU egendomen, "legal owner", men är skyldigatt använda egendomen pä föreskrivet sätt, dvs. till förmän för destinatäreraa,"the beneficiaries". Med hänsyn till det rättsskydd dessa härvid åtnjuterkan de karaktäriseras som "beneficial owners" av egendomen. Trustenbetraktas inte som en juridisk person. Källa: H. , Om stiftelser,1952. Fonderna kan vara av sluten eller öppen typ. Fondledningenkan ha större eUer mindre befogenhet. Fondema kan vidare ha helt olikautformning när dét gäller placeringsobjekt, utdelningspolitik, externfinansiering ra. I det följande anges nägra av de vanligaste fondtyperna. Iframställningen avser beteckningen investmentföretag både bolagsforraen ochden kontraktuella formen av verksamhet. Termen är inte liktydig med det svenskauttrycket investmentföretag, med vilket enligt anvisningama till 54 §kommunalskattelagen (1928: 370) förstås förvaltningsföretag, vars uppgiftväsentligen är att genom ett välfördelat värdepappersinnehav erbjudaaktieägare eller andelsägare riskfördelning och vars aktier eller andelar ägsav ett stort antal fysiska personer. 1.2Slutna och öppna fonder Ett investmentföretags fonder kan vara slutna(closed end) eller öppna (open end). Meden sluten fond raenas en fond av en från början bestärad storlek, dvs. antaletandelar är begränsat och kan inte ökas eller minskas utan att bestämmelsernaför fonden ändras. Med konstruktionen följer i allmänhet att fonden inte löserin fondandelar, aktier eller föreningsandelar. Sedan det för fonden bestämdaantalet fondandelar utgivits kan förvärv av andelar i fonden ske endast fråntidigare köpare. VUl en andelsinnehavare förvandla sina andelar tiU kontantermåste han finna en köpare till fondandelarna, aktiema eller föreningsandelama.Köp och försäljning av andelar i de slutaa fonderna sker i allraänhet påfondbörs, varigenom priset på en andel blir beroende av tUlgång ochefterfrågan.