prop · FX03128 · 1974-12-31 00:00:00 — förmögenhetsskada, dvs,sådan ekonomisk skada som uppkoraraer utan saraband raed atl nägon liderperson- eller sakskada, skall ersättas oberoende av om skadan har framkallatsgenora brottslig handling eller inte. På övriga skadefall i aktiefondsverksaraheten, dvs.sådana fall där skada uppkorarait utan att fondbolag överträtt aktiefondslageneller gällande fondbesläraraelser, tillämpas skadeståndslagen (1972:207), Dettainnebär att det i dessa fall raåste föreligga fel eller försuramelse för attskadestånd skall kunna utgå. När det gäller ren förmögenhets-skada fömtsätts t.o. sådant fel eller sådan försuraraelse att handlingen är brottslig (2kap. 4 § och 3 kap, 1 § skadeståndslagen). Utredningen har inte funnit erforderligt att sora iaktiebolagslagen, banklagen, sparbankslagen m. fl. lagar ålägga vissa personeri ledande slällning i fondbolag eller förvaringsbank personligskadeständsskyldighet i samma avseenden som gäller för bolaget eller banken.Remissinstanserna har i allmänhet inte haft något att erinra mot utredningensbedömning. advokatsarafund anser eraellertid att även de personersora är ansvariga för den skadeständsgmndande åtgärden uttryckligen börförklaras vara ersättningsskyldiga. Av4 § följer att aktiebolagslagens skadeståndsregler är tUlärapliga också påfondbolag och styrelseledaraot, verkställande direktör ra. Personlig skadeståndsskyldighet för nämnda personer kan uppkomraa,ora de tillskyndat bolaget, aktieägare, borgenärer eller tredje raan skadauppsåtiigen eller av vårdslöshet. Motsvarande gäller enligt 49 § andra stycketi fråga ora förvaringsbank. De lagar sora reglerar verksaraheten förbankinstitul, dvs. banklagen, sparbankslagen ra. lagar, gäUer givetvisäven bankinstitutet i dess egenskap av förvaringsbank i den mån särskildabestämmelser inte meddelas i aktiefondslagen. När det gäller frågan, orapersonlig skadeståndsskyldighet dämtöver börföreskrivas genom särskUda bestäraraelser i aktiefondslagen, vill jag erinra omden reglering av arbetsgivares och arbetstagares skadeståndsansvar sora skettgenora skadeståndslagen, Genora denna lag har införts en allraän och i principoinskränkt skyldighet för arbetsgivare alt ersätta person- eller sakskada sorahans arbetstagare vållar genora fel eller försuraraelse i tjänsten (s. k.principalansvar). Motsvarande gäller i fall då arbetstagare i tjänsten vållarren förmögenhelsskada genom brott. Enligt 4 kap, 1 § skadeståndslagen begränsasarbetstagares personliga skadeståndsansvar så att arbetslagaren är ansvarigför skada, som han vållar genom fel eller försuraraelse i tjänsten, endast iden raån synneriiga skäl föreligger med hänsyn till handlingens beskaffenhet,arbetslagarens slällning, den skadelidandes intresse och övriga omständigheter.Med beaktande av de överväganden som ligger bakom denna bestämmelse anser jag ilikhet med utredningen att någon särskild föreskrift om personligskadeståndsskyldighet för vissa personer med ledande StäUning i fondbolageller förvaringsbank inte bör meddelas, I fråga om skadeståndsansvar för dessapersoner kommer aUtså föreskriftema i 4 kap. 1 § skadeståndslagen att gälla, iden mån de inte modifieras eller sätts ur spel av särskilda regler t. ex. iaktiebolagslagen eller banklagen (jfr prop. 1972: 5 s. 433 och 564). Denna paragraf, sora delvis motsvarar 52 § förstastycket och 53 § i utredningens förslag, innehåller bestämmelser om straff förbrott mot vissa föreskrifter i aktiefondslagen som anselts särskiltbetydelsefulla och vilkas effektivitet inte tUlräckligt kan tillgodoses inomraraen för bankinspektionens tillsynsverksamhet eller genom vitesföreläggande isamband därmed. Sädana föreskrifier i aktiefondslagen sora inte riktar sigdirekt till fysiska personer utan frärast avser fondbolag eller förvaringsbankhar däreraot inte slraffsanktionerats. Vitesföreläggande lorde ofta vara elteffektivare medel att garantera efterlevnaden av sädana föreskrifter än enstraffsanktion. Vite kan föreläggas den juridiska personen direkt ochbestämraas till sådant belopp alt det för varje särskUt fall har avseddeffekt. Med beaktande av dessa synpunkter har endast ett begränsat antalföreskrifter i aktiefondslagen slraffsanktionerats. I första stycket anges att det i subjektivthänseende fordras uppsåt eller oaktsamhet för att straff skaU kunna ådömas förde gärningar som anges i paragrafen. Enligt punkt 1 kan straff ådömas den somhär i riket utövar aktiefondsverksamhet eller verksamhet sora avses i 3 §första stycket eller 14 § första stycket utan att vara berättigad därtill.Aktiefondsverksarahet får enligt 2 § utövas endast av svenskt fondbolagoch enligt 14 § första stycket endast efter särskilt tillstånd, som meddelas avbankinspektionen. Enligl sistnämnda lagmm fordras också tiUstånd, om fondbolagviU utöva annan verksamhet än aktiefondsverksamhet. Tillstånd kan lämnasendast ora sådan biverksamhet äger samband raed aktiefondsverksamheten.Verksamhet som avses i 3 § första stycket är inte att hänföra tUlaktiefondsverksamhet men innebär att aUmänheten erbjuds att deltaga i förvärvav värdepapper för dellagarnas geraensararaa räkning. Sådan verksamhet färenligt 3 § första stycket utövas endast av aktiebolag eller ekonomisk föreningoch om erbjudandet avser rätt att teckna aktie i bolaget eller andel i föreningen.Dispens från dessa regler kan meddelas enligt 3 § andra stycket.Bestämmelserna har behandlats närmare i kommentaren till 3 §. Enligt första stycket punkt 2 kan straffansvardrabba styrelseledamot, verkslällande direktör och annan ledandebefattningshavare i fondbolag, om han förvärvar värdepapper från aktiefond sombolaget förvaltar eller säljer värdepapper till sådan fond (8 § förstastycket). Detsamma gäller enligt 8 § tredje stycket vissa närstående personer.Det är vidare vid straffansvar förbjudet för sådan styrelseledamot i fondbolagsora är representant för andelsägarna att äga aktier i fondbolaget eller varaanställd hos detta eller hos förvaringsbank för aktiefond som bolaget förvaltar.Han får inte heller vara styrelseledamot i annat fondbolag eller i sådanförvaringsbank (8 § fjärde stycket). Skyldigheten i 8 § andra stycket för styrelse ellerverkställande direktör att raeddela vissa befattningshavare att de omfattas avförbudet mot värdepapperstransaktioner har inte slraffsanktionerats bl. a. raedhänsyn till atl bankinspektionen vid sin tillsyn över fondbolag kan bevaka attbestämmelsen efterlevs och förelägga vite, om skyldigheten inte fullgörs. Av ihuvudsak samma skäl har, till skillnad från utredningens förslag, straff inteheller stadgats för brott mot 24 § första stycket, som avser förbud förfondbolag att utan bankinspektionens tillstånd uppta lån iaktiefondsverksamheten eller pantsätta fondegendom. Enligtförsta stycket punkt 3 kan straff ådömas den som lämnar oriktig ellervilseledande uppgift i kvartalsredogörelse, årsberättelse eller handling somingetts eller upplysning som lämnats tUl bankinspektionen. Förutsättning förstraffansvar är dels alt det föreligger uppsåt eller oaktsamhet och dels attgämingen inte är belagd med straff i . De brott enligtbrottsbalken som närmast kan vara aktuella är svindleri och osant intygande,vilka straffbeläggs i 9 kap. 9 § resp. 15 kap. 11 § första stycketbrottsbalken. Påföljden enligt första stycket är böter eller fängelse . I andra stycket föreskrivs att ansvar inte skaU ådömas i ringa fall.När det gäller att bedöma, om ett visst fall skall anses ringa eller inte, börhänsyn tas till sådana omständigheter som gärningens beskaffenhet,orafattningen av den straffbara verksaraheten och i vUken ut- sträckningdenna kunnat raedföra skada. Vidare bör kunna beaktas, om rättelse skett utandröjsmål eUer innan skada inträffat. Brott enligt denna paragraf ligger under allmäntåtal. Anmälan av raålsägande fordras inte i något fall. I fråga ora vissa förfaranden sora belagts medstraff enligt 50 § eller i annan lagstiftning, t, ex. aktiebolagslagen, kanbankinspektionen meddela vitesföreläggande med stöd av 46 § andra stycket,dvs. vid meddelande EV föreskrift eller förbud i samband med tUlsynen överfondbolag. Bestämmelsen i förevarande paragraf avser att förhindra att dubblasanktioner i form av både straff och vite skall kunna förekomma för samraagärning. I enlighet med den princip sora koramit till ultr> ek i lagen(1970: 412) om otillbörlig marknadsföring skall för sådant fall, då vitesförbudmeddelats, gälla att vite gär före straff. Samma princip har uttryckts i prop.1974: 4 ora ny firraalag m. ra. Enligt förevarande paragraf skall sålunda gällaatt den som överträtt vitesförbud som meddelats enligt 46 § andra stycket ejfår dömas till straff för gärning som omfattas av förbudet. Lagenföreslås enligl punkt 1 träda i kraft . Jag har i den allmänna raotiveringen (avsnitt5.4,14) uttalat att en allraän övergångstid är motiverad för att de före lagensikraftträdande befintiiga aktiefonderna, som f. n. i regel förvaltas avstiftelser, skall ha möjlighet att ändra förvaltningsform tUl aktiebolag enligtde krav sora uppställs i lagen, övergångstiden föresläs bli två är räknat frånlagens ikraftträdande. Detta innebär att den verksarahet rörande aktiefondersom utövas vid ikraftträdandet får fortsätta utan hinder av lagens föreskriftertill utgången av . Som jag förordat i avsnitt 5.4.14 skall emellertidall sådan verksarahet stå under bankinspektionens tillsyn fr. o. m.ikraftträdandet. Därvid skall de i 4648 §§ meddelade bestämmelsema om tUlsyn,bidrag till kostnadema för denna samt talan mot bankinspektionens beslut gällai tUlämpliga delar. Bestäraraelser i nu angivna hänseenden har upptagits ipunkt 2. Enligt punkt 3 skall lagen gäUa i tillärapligadelar, ora fondbolag övertar sådan verksamhet som avses i denna lag och sorautövats före lagens ikraftträdande. Bestänmielsen gäller frärast allaöverlåtelser av aktiefondsverksamhet tiU fondbolag enUgt den nu föreslagnalagen, om övergången till den nya verksamhetsformen sker efter lagens ikraftträdande.Detta innebär bl. a. att bankinspektionens medgivande fordras för överlåtelsen(39 § tredje stycket andra punkten), att kungörelse skall ske enligt 41 § ochatt verksamheten inte får övertagas tidigare än efter tillkännagivandet(39 § tredje stycket första punkten). attundvika onödiga kostnader och besvär i saraband med övergången till den nyaverksamhetsforraen har vidare i enlighet raed utredningens förslag föreskrivitsatt fondandelsbevis, som utgetts av den som tidigare förvaltat fonden, fårbehållas utan hinder av att bevisen inte uppfyller föreskriftema i 32 § och attde tidigare utgivna bevisen skall gälla som fondandelsbevis i aktiefondslagensmening. Vidare skall i enlighet med utredningens förslag de lidigare utgivnaandelsbevisen, om de är ställda till viss raan, efter verksamhetens övergångtill fondbolag anses vara ställda tUl viss man eller order. I punkt 4 anges vad som skall ske, om i något fallöverlåtelse tUl fondbolag av verksamhet rörande aktiefonder eller ansökan omtillstånd enligt 14 § aktiefondslagen inte skett vid utgången av . Föratt förhindra att sådan verksamhet efter övergångstidens slut utövas i andraformer än enligt lagen föreskrivs i denna punkt att verksamheten skall upphöraoch att förvaltningen av fondegendoraen skall övergå till bankinstitut sombankinspektionen utser. Därvid skall sarama regler gälla i tiUämpliga delar somavser förvaringsbanks övertagande av fondförvaltning, dvs, 3945 §§, Dettainnebär bl, a, att fondandelar ej får säljas eller inlösas enligt 40 § förstastycket, att överlåtelse av förvaltningen från bankinstitutet tUl fondbolagenligt 40 § andra stycket får ske först efter bankinspektionens medgivande ochatt fonden kan upplösas och tillgångama fördelas enligt 40 § tredje stycket.Eftersom all verksamhet rörande aktiefonder skall stå under tillsyn avbankinspektionen fr. o. m. lagens ikraftträdande, kan inspektionen bl. a.förelägga vite enligt 46 § andra stycket för att få till stånd en övergång avfondförvaltning. Har ansökan ora tillstånd alt utöva aktiefondsverksamheteller alt överlåta verksamheten tUl fondbolag ingetts före utgången av ,får verksamheten dock utövas utan tillstånd även därefter till dess ansökningenslutligt prövats. Det åligger bankinspektionen att fr. o. ra. lagensikraftträdande följa utvecklingen av aktiefondernas verksarahet och se till attanpassningen till lagen sker på ett sraidigt och betiyggande sätt för fondbolag,fondandelsägare och andra berörda parter. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen om vissa inskränkningar i rätten attförvärva fast egendom m. m. Som jag framhållit under avsnitt 7.1 i kommentarentUl 1 § aktiefondslagen anser jag att det i princip inte finns anledning attlagstiftningsvägen hindra utlänning (utländsk fysisk eller juridisk person)att förvärva andelar i svenska aktiefonder. Med hänsyn tUl att aktiefond enligtnämnda paragraf ägs av dem som tUlskjutit kapital till fonden har utlänning,sora förvärvat andel i svensk aktiefond, äganderätt liU bl. a. de bundna aktiersom kan anses ingå i hans fondandel. 1974; 128 193 därförhävdas att, fastän något uttryckligt förbud inte finns för utiänning attförvärva andel i svensk aktiefond, utiännings förvärv av sådan andel skulle ståi strid mot lag. Det kan också göras gällande att förvärv av bundnaaktier tUl aktiefond, vari kan finnas utländsk andelsägare, skulle strida motsådant förbehåU som avses i 2 § andra stycket nämnda lag, dvs.utiänningsklausul, och att sådant förvärv därför skulle vara ogUtigt enhgt 3 §första stycket samma lag. ReeUt sett torde emellertid varken utiänningsförvärv av andel i svensk aktiefond eUer förvärv av bundna aktier tiU aktiefondstrida mot syftet raed lag eller mot utiänningsklausul med hänsyn tUlbl. a. de regler som enligt aktiefondslagen gäller i fråga om utövande avrösttätt för aktier som ingår i aktiefond. För att det klart skaU fraragå av1916 års lag att utiänning har rätt att förvärva andel i svensk aktiefond utanhinder av lagen och att förvärv av bundna aktier tUl aktiefond inte strider motsådant förbehåll som avses i 2 § andra stycket samma lag bör enligt min mening erforderligatUIägg av denna innebörd göras i lagens 2 och 18 §§. 7.3Förslaget till lag om ändring i lagen om skuldebrev I 33 § andra stycket aktiefondslagen hänvisas ifråga om utdelningskuponger till fondandelsbevis till vad sora föreskrivs i 24och 25 §§ lagen ora skuldebrev. 24 § Lnnehåller bestämraelser om utdelningskupongertiU aktiebrev och innebär bl. a. följande. Den som innehar ul-delningskupongtill aktiebrev är berättigad att mot kupongens överläranande uppbärautdelning, fastän han inte är aktieägare. Sådan kupong utgör alltså eltsjälvständigt legitimationspapper. Så snart beslut om utdelning fattats, skaUlösa kuponger i princip behandlas som självständiga innehavareskuldebrev.Denna princip har eraellertid vissa begränsningar, bl. a. fömtsätts att denraot aktiebrevet svarande aktie-rätten är giltig. Utdelningskupong somförvärvats i samband raed aktie-brev skall anses endast sora tiUbehör tilldetta. Innehavare av utdelningskupong är bunden av vad som föreskrivits omutdelningskuponger i bolagsordningen för ifrågavarande aktiebolag. Bestämmelsema i 24 § skuldebrevslagen har gjortstiUämpliga också på utdelningskuponger till fondandelsbevis genom erforderUgatillägg till lagtexten. Härigenom koraraer också 25 § skuldebrevslagen, sominnehåUer bestämmelser om tiden för ränte- och utdelningskupongs gUtighet, attbli tUlämplig bettäffande utdelningskuponger tUl fondandelsbevis. Enligtsistnämnda paragraf gäUer bl, a. att ränte- eUer utdelningskupong, varom sägs i23 eller 24 §, är gällande, om den inte företetts till inlösen från förfallodagen. Om kupong förstörts eller förkoramit, kan den somhos gäldenären anmäler förhåUandet inom tiden för kupongs giltighet få utbetalning utan att förete kupongen under fömtsättning att han kan göra sinrätt tUl kupongen sannolik. 13 1974.1 saml Nr 128 7.4 Förslagettill lag om ändring i lagen om aktiebolag Bestämmelsema i 39 § aktiebolagslagen innebär bl.a. alt aktiebolags styrelse skall föra en aktiebok över bolagets samtligaaktier. I aktieboken skall aktierna antecknas i löpande numraerföljd. Vidvarje nuraraer skall anges den urspmnglige aklietecknaren liksora den sora senareanraält och styrkt förvärv av aktien. Med hänsyn tUl att aktier, som ingår iaktiefond, enligt 1 § akliefondslagen ägs av dem som tUlskjutit kapital tillfonden skulle med tUlämpning av näranda föreskrifter i aktiebolagslagen fondandelsägarna antecknas i aktieboken som ägare till aktier som ingår iaktiefond. En bättre och mera praktisk lösning är enligt rain raening attfondbolaget, sora enligt 17 § aktiefondslagen företräder fondandelsägama ialla frågor sora rör aktiefonden, antecknas i aktieboken i fondandelsägamasställe. Därjärate bör aktiefondens beteckning införas i aktieboken. Vad nusagts ora skyldighet alt göra anteckning i aktiebok bör också gälla i frågaora akliebrev. Bestäramelser i enlighet med det anförda bör upptas i aktiebolagslagengenom att en ny paragraf, lämpligen betecknad 39 a §, införs i nämnda lag. 7.5 Förslagettill lag om ändring i lagen om förenklad aktiehantering I 8 § andra stycket lagen om förenkladaktiehantering föreskrivs för aktiebolag som tiUämpar förenklad aktiehanteringbl. a. att i aktieboken skall, om annat inte följer av 16 §, upptas aktieägamamed uppgift om personnummer eller annat identifieringsnummer och postadress.Enligt 16 § första stycket kan bank eller fondkomraissionär, sora är auktoriseradsom förvaltare av aktier, föras in i aktiebrev och i aktieboken i StäUet förägaren till de aktier som omfattas av lämnat förvaltningsuppdrag (s. k.förvaltarregistrering). I följd av den under avsnitt 7.4 behandlade ändringen iaktiebolagslagen bör i 8 § andra stycket lagen ora förenklad aktiehanleringinföras en hänvisning till den föreslagna 39 a § i aktiebolagslagen. Jaghemställer att lagrådets ytttande över förslagen tUl 1. akliefondälag, 2. lag om ändring i lagen (1916:156) ora vissa inskränkningar i rätten att förvär\'a fast egendom m. m., 3. lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev. 4. lag ora ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, 5. lag om ändring i lagen (1970:596) om förenklad aktiehantering inhäratas genora utdrag av protokollet. Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställtbifaller Hans Maj:t Konungen. Härigenomförordnas som följer. 1 §Med värdepappersfondrörelse förstås i denna lag rörelse, som har till ändamål att förvalta en huvudsakUgen av aktier, obligationer eller andra värdepapper bestående och från rörelsens övriga egendom skild förmögenhet (värdepappersfond) samt att erbjuda allmänheten alt in sätta medel i fonden mot bevis ora rätt till andel i fondens beräknade värde (fondandelsbevis). Värdepappersfondrörelse får utövas endast avaktiebolag sora erhålUt tillstånd därtiU av bankinspektionen (fondbolag) och iden ordning som i denna lag sägs. I fråga om sådant bolag skall gälla vad angåendeaktiebolag i aUmänhet är föreskrivet i den mån ej annat följer av vad i dennalag stadgas. ViU någon eljest erbjuda allmänheten att deltaga igemensamt förvärv av värdepapper, får det ske endast genom inbjudan att tecknaaktie i aktiebolag eller andel i ekonomisk förening, som avser att idka sådanverksamhet. 2 §Tillstånd enligt 1 § får meddelas endast om bolagsordningens be stämmelser står i överensstämmelse med de i 51 §§ angivna fömt sättningama samt bolaget ej finnes olämpligt att utöva rörelse av ifråga varande slag. Bankinspektionen kan återkalla lämnat tiUstånd omfondbolaget förlorat över en tredjedel av aktiekapitalet och bristen ej blivitfylld efter det den yppades eller ora bolaget genom överträdandeav denna lag eller uppenbart åsidosättande av fondandelsägares intresse ellerannorledes visat sig olämpligt att utöva värdepappersfondrörelse. 3 § Annan än fondbolag fär ej isin firma eller eljest vid angivande av sin verksamhet använda ordenvärdepappersfond, aktiefond, obligationsfond, investraentfond, placeringsfondeUer sararaansättaing med dessa ord eller annan därmed förväxlmgsbarbeteckning. 4 § Fondbolag skall stå undertillsyn av bankinspektionen. 5§ aktiekapital skall uppgå tUl minst 100 000 kronor.Aktiekapitalet skall vara till fullo mbetalt innan rörelsen påbörjas. Bolagetär befriat från vad i lag stadgas rörande skyldighet för aktie- bolagatt verkställa avsättning av vinstraedel raed hänsyn till förhållandet raellanbolagets skulder och suraman av aktiekapitalet, reservfonden ochskuldregleringsfond. 6 §Fondbolags styrelse skall bestå av minst fem ledaraöter. Av sty relseledamöterna skall minst en utses med särskild uppgift att vaka över att fondandelsägamas intresse vederbörligen beaktas. ledamot skall enligt bestämmelse, som skall vara intagen i bolagsord ningen, utses av fondandelsägama eller av intressegmpp, som har an knytning till dem, eller genom förordnande av bankinspektionen. Han får ej vara aktieägare eller befattningshavare i bolaget. denna lag finns stadgat om styrelseledamot skall i tillämpliga delar gällabeträffande suppleant för styrelseledaraot. 7 § Fondbolag får ej driva annanverksamhet än värdepappersfondrörelse. 8 § Fondbolag åligger att underiakttagande av vad i denna lag eller eljest finns stadgat samt i överensstämmelsemed gällande fondbesläramelser självständigt och i eget namn förvalta avbolaget bildad värdepappersfond. Bolaget äger därvid förfoga över all denegendom, som ingår i fonden, samt utöva alla ur denna egendom härflytanderättigheter. Vidvärdepappersfondens förvaltning, inbegripet utövande av rösträtt för aktier ifonden, skall bolaget uteslutande handla i fondandelsägarnas geraensararaaintresse. Bolaget får ej annat än för särskilt fall överlåta rösträtten tillannan och skall, ora så sker, utfärda noggranna anvisningar för dess utövande. 9 §!Styrelseledamot får ej för egen räkning från bolaget förvärva värdepapper, vUka ingår i värdepappersfond, som bolaget förvaltar, eller till bolaget sälja värdepapper avsedda att ingå i dylik fond. 10 §För sin förvaltning av värdepappersfond äger fondbolag åtajuta ersättning ur fonden enligt de gmnder för beräkning härav, vilka finns angivna i fondbestäraraelserna. 11 §Värdepappersfond består av de medel, som för fonden tillföres fondbolag, och därför anskaffade värdepapper liksom all ersättning för och avkastning av denna egendom jämte alla ur densamraa härflytande rättigheter. ' Värdepappersfond skall åsättas beteckning,varigenora den tydligt kan skiljas från andra värdepappersfonder. 12 §Värdepappersfond skall hållas skild frän fondbolagets övriga medel. Den i värdepappersfond ingående egendomen fär ejöverlåtas som säkerhet eller pantsättas. Avtal, som ttäffas i strid häremot,är ogiltigt. Fordran hos fondbolag får ej begagnas tUl kvittningmot fordran, sora bolaget har för värdepappersfonds räkning. 13 §TUl värdepappersfond hörande egendom får ej tagas i mät. Vid fondbolagets konkurs skall fondegendomen ej ingå i bolagets kon kursbo. Övergår jämlikt 34 § andra stycket eUer 36 § förstastycket förvaltningen av värdepappersfond från fondbolaget tillförvaringsbanken, åUgger det banken att med anlitande av fondens medel fullgöraalla de förpliktelser, vilka bolaget under iakttagande av bestämmelserna idenna lag ådragit sig för fondens räkning. Motsvarande skall gäUa vid överlåtelseav fonden till annat fondbolag. 14 §För varje värdepappersfond skall finnas av fondbolaget upprät tade fondbestämraelser. Dessa skall ange: 1) fondens beteckning; 2) de allmänna riktiinjema förplacering av fondens medel med angivande av humvida fonden delvis eller heltskall bestå av utländska värdepapper; ' 3) i vUken omfattning utdelningskall ske tUl fondandelsägarna eller, därest utdelning ej skaU äga mra,bestänunelse härora; 4) de tillägg tillfondandelsvärdet, sora bolaget till täckande av försäljningskostnader ra. m,högst fär göra vid bestämmande av utgivningspriset för fondandelsbevis; 5) de avdrag frånfondandelsvärdet, som bolaget till täckande av inlösningskostnader m. m. högstfår göra vid bestämmande av inlösningspriset för fondandelsbevis;