prop · FX0331 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1974 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i utlänningslagen(1954:193) och i lagen (1972: 650) om rätt till ledighet och lön vid deltagandei svenskundervisning för invandrare; given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av StatsrådsprotokoUetöver arbetsmarknadsärenden, föreslå alt bifalla de förslag om varsavlåtande till föredraganden hemställt. Ipropositionen föreslås ändringar i utlänningslagen (1954: 193) och lagen (1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning förinvandrare. EiUiglförslaget till ändring i utlänningslagen får Kungl. Maj:t förordna att utiänninginte får anställas för befattning på svenskt fartyg i utrikes fart utan tUlstånd.Sådant tillstånd kallas anställningstiUstånd. Anställnrngstillstånd meddelasoch återkallas av , som också blir tUlsynsmyndighet. AnslällningstUlståndfår dessutom meddelas av sjömansförmedling som Kungl. Maj:l eller myndighet,som Kungl. Maj:t utser, bestämmer och av svensk utlandsmyndighet, som ministernför utrikes ärendena bestämmer. Arbetsgivare som anställer utlänning som intehar föreskrivet tillstånd straffas med dagsböter. Förslagettill ändring i lagen om rätt tUl ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare innebär all lagens tillämpningsområdeutvidgas. Lagen föreslås gälla även sådana utiändska sjömän på svenskt fartygi utrikes fart som har anställningstillstånd eller är undantagna frånskyldighet all ha sådant tillstånd. Kravet på bosättning eller kyrkobokföringhär i riket för räll till ledighet och lön vid dellagande i svenskundervisningskall inle gälla dessa utlänningar. Lagändringarnaavses träda i kraft . 1 1974.1 saml. Lag om ändring i utlänningslagen (1954:193) Härigenom förordnas i fråga om utlänningslagen (1954:193), dels all 3, 15 och 63 §§ samt rubriken närmast före 15 §skall ha nedan angivna lydelse, dels all i lagen skall införas en ny paragraf, 16 a §, avnedan angivna Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 § Den kontroll över utlänningar. Denkontroll över utlänningar, somerfordras för tillämpningen som erfordras för tillämpningen av denna lag, skall utövas under av denna lag skall, om ej annat ledning av en central utlännings- följer av tredje stycket, utövas un- myndighet. Konungen förordnar, der ledning av en central utiän- vilken myndighet som skall vara ningsmyndighet. Konungen för- central utlänningsmyndighel. ordnar, vilken myndighet som I ärende som avses i denna lag äger den centrala ullänningsmyndig-heteninhämta yttrande från en nämnd (). Nämnden skall beslå av treledamöter som, jämte en eller flera suppleanter för var och en av dem, utses avKonungen för viss lid. En av ledamötema och suppleant för denne skall varaeller hava varit innehavare av domarämbete. 7 fråga om utlänningar som avses i 15 § första stycket 2utövas kontroll enligt första stycket under ledning av . Arbetstillstånd Arbetstillstånd och anställnings- 15 § Konungen äger förordna att ut- Konungen får förordna att ut- länningicke utan tillstånd (arbets- länning icke utan tillstånd får tUlstånd) må här i riket innehava 1. innehava anställning här i ri- anställning eller, i annan egenskap ket eller, i annan egenskap än han- än handelsresande, utöva verk- delsresande, utöva verksamhet samhet som föranledes av anställ- som föranledes av anställning ning utomlands. utomlands (arbetstillstånd), 2. innehava anställning som avser befattning på svensktfartyg i utrikes fart (anställningstillstånd). Förordnande enligl första stycket skall icke gällautlänning, som innehar bosältningstillstånd. Prop.1974: 31 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Anställningstillstånd meddelas för anställning som avserbefattning på visst fartyg eller vissa fartyg eller på fartyg som ägas avvisst rederi. Tillståndet får förbindas med de föreskrifter som behövas.Tillstånd får återkallas, om särskUda skäl föreligga. Anställningstillstånd meddelas och återkallas avarbetsmarknadsstyrelsen. Tillstånd får dessutom meddelas 1. av sjömansförmedling som Konungen eller myndighet, som Konungen utser, bestämmer och 2. av svensk utlandsmyndighet som ministern för utrikes ären dena bestämmer. Underlåter utlänning, som ulan Underlåter utlänning, som utan erforderligt tUlstånd uppehåller erforderligt tillstånd uppehåller sig sig i riket, i riket, att göra ansökan om tUlstånd; alt göra ansökan omtillstånd; innehar utlänning sådan anställ" innehar utlänning sådan anställ ning eller utövar han sådan verk- ningeller utövar han sådan verk samhet, för vilken arbetstUlstånd samhet,för vilken arbelstUlstånd fordras, ulan alt hava sådant tUl- fordras,utan alt hava sådant till stånd; eller stånd; eller har någon utlänning i sin tjänst, har någon utlänning i sin tjänst, ehuru denne icke, då så erfordras, ehuru denne icke, då så erfordras, har arbetstillstånd, har arbetstillstånd eller anställ ningstillstånd, straffes med dagsböter. straffes med dagsböter. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1972: 650) om rätt till ledighetoch lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare; Härigenom förordnas i fråga om lagen (1972: 650) om rätt lUlledig-hel och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare dels all 1och 4 §§ skaU ha nedan angivna lydelse, dels att i övergångsbestämmelserna tilllagen skall införas en ny punkt, 5, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Denna lag gäUer här i landet Dennalag gäller här i landet bosalt utiändsk arbetstagare, som bosall utiändskarbetstagare, som har arbetstUlstånd. Föreligger icke har arbetstillstånd. Föreligger icke skyldighet för arbetstagaren att ha skyldighet för arbetstagaren att ha arbetstillstånd eller är han befriad arbetstUlstånd eller är han befriad från sådan skyldighet, gäller lagen från sådan skyldighet, gäUer lagen om han är kyrkobokförd här i lan- om han är kyrkobokförd här i lan det, det. Lagen gäller också utländsk som, utan att vara bosatt eller kyrkobokförd här ilandet, är anställd på svenskt fartyg i utrikes fart och som har anställningstillståndeller är undantagen från skyldighet att ha sådant tillstånd. Lagen gäller icke arbetstagare 1. som harsvenska, danska eller norska språket till modersmål eller som eljest har sådanakunskaper i någol av dessa språk all undervisning, som avses i denna lag, ickekan anses erforderlig, 2. som genomgåttundervisning som avses i denna lag eller sådan undervisning i svenska språket,som meddelats i samband med arbetsmarknadsutbildning eller iarbetsmarknadsstyrelsens mollagningsförlägg-ningar för flyktingar, 3. som sysselsättsi feriearbete eller eljest i arbete av tillfällig natur, eller 4. som är anställdi arbetsgivarens hushåll. Arbetsgivaren skall så snart del kan ske upplysanyanställd arbetstagare om hans rättigheter enligt denna lag. Arbetsgivarenskall från anställningens början bereda arbetstagaren möjlighet lUlledighet för att påbörja undervisningen. Har arbetstagaren påbörjat men icke avslutatundervisningen under anställning hos tidigare arbetsgivare, har arbetstagaren iny anställning rätt lUl ledighet och lön enligl denna lag för alt fortsättaundervisningen. Härvid äger första stycket motsvarande tillämpning. Har arbetsgivaren fullgjort sina skyldigheter enligt förstastycket, upphör hans övriga skyldigheter enligt denna lag gentemot arbetslagaren,om denne ej påbörjat undervisningen från del han tillträdde sinförsta anställning här i landet. Har arbetsgivaren fullgjort sina skyldigheter enliglförsta stycket, upphör hans övriga skyldigheter enligt denna lag gentemotarbetstagaren, om denne ej påbörjat undervisningen från del hantillträdde sin första anstäUning här i landet eUer, som , på svensktfartyg i utrikes fart. Hänsyn skall dock icke tagas till sådansjömansanställning som tillträtts före den 1 fiUi 1974. I stället för vad i punkterna 14 föreskrives gällerbeträffande , som avses i 1 §, följande bestämmelser. a) Ärsjöman anställd när denna lag träder i kraft räknas arbetsgivarens skylcUgheter-enligt 4 § första stycket och tidsfristen i 4 § tredje stycket från ikraftträdandet. b) Anställessjöman på svenskt fartyg i utrikes fart efter det denna lag trätt i kraft ochhar han före ikraftträdandet innehaft sådan anställning eller anställning häri riket, räknas tidsfristen i 4 § tredje stycket från tillträdandet av förstaanställningen efter ikraftträdandet. c) Har sjömanunder tiden den 1 januari 1973den fått ledighet eller lön ienlighet med denna lag får det antal timmar, som ledigheten eller lönenavsett, avräknas från vad som i detta avseende åligger arbetsgivaren enligtlagen. Denna lag träder i kraft den 1 juh 1974. Utdragur protokollet över arbetsmarknadsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , . StatsrådetLeijon anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter frågaom ändring i utlänningslagen och i lagen om rätt till ledighet och lön viddeltagande i svenskundervisning för invandrare och anför. IframstäUning liU Kungl. Maj:t hemställde , att Kungl. Maj:t måtte tillsätta en utredning omarbetstillstånd för utomnordiska sjömän vid anställning på svenskt fartyg iutländsk hamn. Remissyttranden över framställningen inhämtades frånsjöfartsverket, () och statens invandrarverk (),vilka tUlslyrkte framställningen, samt , som avstyrkteden. Till sitt remissyttrande fogade avskrift av en till verket ställdskrivelse från redareföreningen, i vUken föreningen hemställde om utökademöjligheter att ulan arbetstillstånd anställa utländsk på svenskt fartygi svensk hamn. Enligt verkets remissyttrande var de frågor som hade väckts avsåväl sjöfolksförbundel som redareföreningen så komplicerade och omfattande altde borde utredas i särskild ordning. 1971: 158 angåendevissa beslut fattade av Internationella arbetsorganisationens konferens år 1970vid dess femtiofemte sammankomst (åttonde sjöfartskonferensen) anmälde chefenför bl. a. en av () vid sjöfartskonferensen antagen resolutionom minimi-grundlön för matroser. I propositionen (s. 2829) anförde departementschefenatt den i resolutionen behandlade frågan hade nära saraband med sjöfolksförbundelsförutnämnda begäran om utredning. Den fortsatta beredningen av sistnämndaärende borde enhgt departementschefen därför avvaktas. Vad departementschefensålunda anförde föranledde inte något uttalande från (SoU 1971: 43, rskr1971: 302). Maj:ts bemyndigande uppdrog då- Prop.1974: 31 7 varandechefen för , statsrådet , åt en särskild sakkurmigall, med beaktande av yad som hade anförts i prop. 1971: 158, utreda frågan omarbetstillstånd för utomnordiska medborgare vid anställning på svenskt fartyg. Densakkunnige, som för sitt arbete antog benämningen utredningen om arbelstUlståndför sjömän, avgav belänkandet (Ds In 1973: 12) AnstäUningstillståndför utomnordiska medborgare vid anställning på svenskt fartyg. Belänkandetinnehåller förslag lUl ny lagstiftning. Lagförslaget torde få fogas tillprotokollet som bilaga. Efterremiss har yttranden över belänkandet avgetts av , (), AMS, som bifogat yttranden från länsarbetsnämndema i ,, och samt , , utredningen ommönstring (K 1970: 44), invandrarutredningen (In 1969: 22), (), , förmindre fartyg. (), Svenska sjöfolksförbundel,och . Utrikesdepartementethar överlämnat yttranden från generalkonsulalen i , , ochNew samt från ambassaden i . 'Byråchefen , AMS. Följande har som experter biträtt den sakkunnige:avdelningschefen . N. , , avdelningsdirektören ,, förbundsordföranden . S. , Svenska sjöfolksförbundel,och sjökaptenen . , , redareförening. Prop.1974: 31 8 2 Anställningstillstånd för utländska sjömän 2.1Nuvarande förhåUanden och gäUande bestämmelser om arbetstillstånd Ar1967 fanns i 159 rederier anslutna till . Dessarederier hade 543 fartyg på sammanlagt 4 329 500 bruttoton och 17 920 personer anstäUdaombord. minskade antalet rederier, fartyg och anställdasamtidigt som lon-nagel ökade. fanns sålunda 138 rederier anslutna tUlföreningen. De hade 385 fartyg på sammanlagt 5 242 300 bruttolön. Den totalabemanningen uppgick liU 13 618 personer. Som jämförelse kan nämnas att dettotala antalet svenska fartyg på nunst 100 bruttoton var 1973. De ihandelssjöfart sysselsatta svenska fartygen uppgick till 1967 och 674 år1971 med ett sammanlagt tonnage av ca 4 555 000 bratlolon resp. ca 4 895 000 braltolon.Av dessa fartyg var 627 resp. 495 fartyg på sammaiUagt ca 4 476 000 bmtlotonresp. ca 4 815 000 bruttolön uthyrda tiU utiandet, msalta i fart mellan Sverigeoch utiandet eller i fart mellan utländska hamnar. Bemanningenombord på svenska fartyg och omfattningen av utländsk personal i den svenskahandelsflottan framgår av följande tabeller. Bemanning på de i handelssjöfart åren 19671972 använda fartygen om minst100 ton brutto. Bemanning av utländska medborgare per den 30.10 åren 1967 1972, anställdapå svenska handelsfartyg om brutto. % av total bemanning Statistisk årsbok 1973. Av uppgifterna i det föregående och tabellerna framgår altutvecklingen har gått mol färre men större fartyg och att personalbehovetsamtidigt minskat. De utländska sjömännen svarar totalt för en relativt storandel av besättningarna på de svenska fartygen. Andelen utomnordiska sjömänhar varit i stort sett oförändrad, åren 19671970, men den har därefterminskat tiU något . I tabellerna 3 a)c) belyses arbetslöshetssituationen försjömän i och de s. k. centralhamnarna. Med centralhamn förstås enligt 1§ kungörelsen (1950: 473) angående understöd till sjömän vid arbetslöshet iutländsk hamn sådan utiändsk hamn i vilken enligl Konungens bestämmande arbetslöshetshjälpoch förskoll på understöd från svensk erkänd arbetslöshetskassa får utbetalastill arbetslösa sjömän. Vid arbetsförmedlingen anmälda arbetslösa tUlhörandesjöfolkets, fartygsbefälets och maskinbefälets arbetslöshetskassor. > Enligt kungl. brev ,och1957-07-19 skall hamnarna i , , , ,, , , och utgöra sådana centralhamnar somavses i kungörelsen. Prop.1974: 31 10 Är/månad Arbetslöshetskassa 1973 Sjöfolkets Fartygsbefälets Maskinbefälets Summa Vid centralhamnarna anmälda arbetslösa (sammanlagda månadssiffror). Avtabellerna 3 a)c) framgår att arbetslösheten är starkt säsongbe-tonad och attarbetslösheten bland sjömän har varit större under de senare åren.Arbetslösheten i cenlralhamnarna har, som framgår av tabeU 4, däremot varitmindre än . 2.1.2Bestämmelser om arbetstillstånd Utlänningslagen Utiändsktmedborgare har inte någon ovUlkorlig rätt att resa in och vistas i Sverigeeller vinna sin utkomst här. Enligt svensk rätt kan utlänning, som inte ärönskvärd här, vägras rätt att resa in i landet eller, om han redan befinner sighär, avlägsnas från landet. Reglerna om tUlstånd och avlägsnande är avseddaatt utgöra medel för både individuell och genereU utiänningskontroll. Den individueUakonlroUen syftar tUl att skydda landet mot utiänningar som på grund av krimmalileteller asocialitet eller av liknade skäl inte är önskvärda här. Den generella utlänningskontrollenlar i motsats tUl den individuella inle främst sikte på ett kvalitativtbedömande av den enskilde utlänningen utan syftar huvudsakligen till altavväga och kontrollera tUlströmningen av utiänning- 1974: 31 H artill landet från sådana allmänna synpunkter som rådande arbetsmarknads,försörjnings- och bostadsförhållanden. De grundläggandebestämmelserna om utlänningskonlroUen fuins i utlänningslagen (1954:193), UtiL,och utiäimingskungörelsen (1969: 136), UtiK. Stalsmaktema har genom prop. 1968:142 dragit upp allmänna riktlinjer för utlänningspoliliken, bl. a. för arbelstillslåndsgiv-ningen.Vidare finns vissa andra bestämmelser som måste uppmärksammas vid meddelandeav arbelstUlstånd, t. ex. sjöbefälskungörelsen (1960: 487) som kräver svensktmedborgarskap för behörighet att vara befälhavare på svenskt handelsfartygeller fiskefartyg. I UtlL anges i stort settbara vilka medel som får användas för den genereUa kontrollen, nämligen viseringför rätt till inresa, uppehållstillstånd för rätt att vistas här, arbetstUlståndför rätt att ta arbets-atiställning och bosättningstUlstånd, som iimefattarrätt att både vistas och arbeta i . Utiäiming som vistas här utan att haföreskrivet tillstånd kan förpassas ur landet. I vilken utsträckning elt ellerflera av dessa medel skall utnyttjas har överlämnats åt Kungl. Maj:t alt bestämma.Regleringen har skett i UtiK. Maj:t äger enligl15 § UtiL förordna att utlänning måste ha arbetstillstånd för alt få ha arbetsanställningi , eller, i annan egenskap än handelsresande, utöva verksamhet här somföranleds av anställning utomlands. Sådant förordnande gäller inte förutlänning som har bosättningstillstånd. Maj:t äger vidare föreskriva altutlänning, som ämnar anta arbetsanställning eller utöva verksamhet som fordrar arbetstUlstånd,inte får resa in i landet förrän arbetstillstånd har meddelats (13 §). Arbetslillståndskall meddelas för viss lid och avse visst slag av arbete. Föreligger särskildaskäl, kan arbetstillstånd återkallas (16 §). Arbetstillståndmeddelas och återkallas av den centrala utlänningsmyndigheten, statensinvandrarverk (). I den omfattning Kungl. Maj:l bestämmer får arbetstiUståndbeviljas, men inte vägras, av polismyndighet eller länsarbetsnämnd. Om dessa myndighelerfinner all ansökan om arbetstillstånd inte bör bifallas, skall ärendetunderställas . Arfråga om arbetstillstånd av principiell betydelse eller av annan anledning avstörre vikt, skall sammanslutning av arbetsgivare och arbetstagare inomverksamhetsområdet beredas tillfälle att uttala sig vid frågans handläggning(16 §). Beslut i ärende om arbetstillstånd kan inte överklagas (49 §). Enligt 6 § UtiL får Kungl.Maj:t vidare utfärda bestämmelser om anmälan av utiännings vistelse och arbetsanställninghär i landet. Utiänning som utanarbetstillstånd innehar anställning eller utövar verksamhet för vilken tillståndfordras eUer den som har sådan ut-liinning i sin tjänst kan straffas meddagsböter (63 §). Enligt 64 § kan vidare den som inte gör anmälan enligtförfattning utfärdad med stöd 1974: 31 12 avlagen, eller i sådan anmälan eller i ansökningsärende enligt lagen eller medstöd av lagen utfärdad författning mot bättre velande lämnar oriktig uppgiftstraffas med dagsböter eller där omständigheterna är försvårande med fängelse ihögst . I4254 §§ UtiK har Kungl. Maj:t meddelat föreskrifter om arbetstillstånd.Enligt 42 § UllK får utlänning i princip inle ha anställning i landet utan attha arbetstiUstånd. Arbetslillstånd krävs även för den som utövar verksamhet somär föranledd av anställning utomlands om han inle är handelsresande eller ingårsom medlem av personalen på järnvägståg eller på lastbil i yrkesmässig trafik.Vissa grupper utlänningar är enligt paragrafen helt eller delvis undantagnafrån skyldigheten att ha arbetstiUstånd. Det gäller bl. a. den som harbosättningstillstånd, som är medborgare i annat nordiskt land eller som ärgift med svensk medborgare. Vidareföreligger inte skyldighet att ha arbetstillstånd av tre månaderfrån inresan för bl. a. , som har tUlhört besättningen på hil ankommandefartyg, i fråga om arbetsanställning på svenskt fartyg som är destinerat till utiändskhamn (43 § 1 b). 44 § dessutom befria bl. a. densom stadigvarande varit bosall här i landet och dennes make samtpolitisk flykting och utlänning med främlingspass från skyldighet all ha arbelstUlstånd.Enligt 45 § får polismyndighet i denomfattning efter samråd med AMS och bestämmer befria utlänningfrån skyldighet alt ha arbetstillstånd. Utlänningsom ämnar ta anställning här i landet får inte resa in i landet förrän arbetslillståndhar meddelats (46 §). Detta gäller emellertid inte den som är eller kan blibefriad från skyldigheten all ha arbetstillstånd, den som ämnar förena sig medfamiljemedlem som är stadigvarande bosatt i landet eller den som av annatsärskilt skäl bör tillåtas all resa in. Befinnersig utlänning utom landet, görs enligl 47 § UtiK ansökan om arbetstillstånd hosSIV. Ansökningshandlingarna ges in till svensk beskickning eller svensktkonsulat. Om utiänningen befinner sig i görs enligt sistnämndaparagraf ansökan om tiUstånd hos polismyndigheten i den ort där han är bosatteller huvudsakligen vistas. ArbetstiUståndmeddelas och återkaUas av . Verket skaU enligt 51 § UllK samråda med AMS iärende om arbetstiUstånd om ansökningen inte avslås. Vid tillståndsfrågor, somär av principiell betydelse eller eljest av större vikt, lämnar styrelsen arbetsgivar-och arbetstagarorganisationer inom det verksamhetsområde som tillståndet avsertUlfäUe att uttala sig. AMS hör regelmässigt dessa organisationer i aUaärenden. 1974: 31 13 Polismyndighetfår enligl 48 § UllK meddela arbetstiUstånd i den omfattning bestämmerefter samråd med AMS och . har i enlighet härmed medgett polismyndighelemarätt att förlänga gUtighetstiden för tUlstånd i högst med undantag förde fall där förbehållit sig beslutanderätten. Medgivande har vidare lämnatspolismyndigheterna att under vissa fömtsättningar bevilja arbetstiUstånd för rederianställdautländska sjömän som återinträder i tjänst i svensk hamn efter semesteroch/eller vederlagsledighel eller sjukavmönstring (se Ds In 1973: 12 s. 17 och43). Arbetstillstånd meddelasför viss lid men får enligt 53 § UtiK inle ges för lid utöver passetsgiltighetstid eller än utlänningen har tillstånd att uppehållasig här eller får uppehålla sig här utan tillstånd. Ifråga om förutsättningarna för att ge eller vägra arbetstillstånd innehåller UllLeller UllK inga bestämmelser. Vägledning får sökas i de av statsmakterna år1968 antagna riktiinjema och i praxis. Enligl riktlinjerna kan denorganiserade invandringen ske antingen enskilt eller kollektivt. I valet mellanenskUd invandring och kollekliv överföring av arbetskraft bör enligl riktlinjemakollektiv överföring komma i fråga i första hand när det finns förutsättningarhärför. AMS bör därför enligt statsmakternas beslut kontinuerligt bedöma vilkelbehov av arbetskraft som behöver täckas genom invandring av utländskarbetskraft, och i samråd med arbetsgivarna och vederbörande fackliga organisationervidta åtgärder för kollekliv rekrytering i ullandel. Vidöverföring av arbetskraft bör enligt riktlinjerna följande gälla: Hänsyn måste tas till tUlgångenpå arbetskraft inom landet och till möjligheterna att bereda sysselsättning åtbl. a. handikappade, äldre arbetskraft och hemarbetande kvinnor. Arbetstillstånd bör i principendast ges för anställning som beräknas vara . Undanlag ärbefogade dels generellt i fråga om s. k. montagearbelare, dels i särskildafall, t. ex. i fråga om utpräglade säsongarbetare. Utländska arbetstagare bör intetillåtas bli koncentrerade till utpräglade låglönebranscher eller branschermed osäkra anställningsförhållanden och hög arbetslöshetsrisk. Mer omfattande rekrytering avutländsk arbetskraft bör enligt riktlinjerna ske i sådana former alt emigrationsländernainte berövas kvalificerad arbetskraft som dé själva behöver. ArbetstUlstånd skall beviljasendast om erbjudna löne- och andra anställningsförmåner överensstämmer med vadsom normalt utgår tUl svensk arbetskraft för motsvarande arbete. 1974: 31 14 6.Bostadsfrågan måste enligt riktlinjerna vara löst innan arbetstUlstånd kanbeviljas. Enliglanvisningar som AMS har utfärdat (se Ds In 1973: 12 s. 1920) skallarbetsgivare, när fråga uppkommer om kollektiv överföring av arbetskraft,anmäla sitt behov av arbetskraft tiU den lokala arbetsförmedlingen. Dennaskall undersöka möjlighetema att anvisa antingen svensk arbetskraft eUerutländsk arbetskraft som redan befinner sig i landet. Detta gäller såvälnordiska arbetstagare som andra utlänningar, som har tiUstånd att ulföraarbetet. Om arbetsförmedlingens undersökningar visar, att lämplig arbetskraftinte finns att tillgå inom landet, kan frågan om kollektiv överföring av utiändskaarbetstagare aktualiseras. I ansökan om kollekliv överföring skallarbetsgivare lämna en mängd olika uppgifter, bl. a. arbetsställe, erforderligayrkeskvalifikationer, löne- och anställningsvillkor.