prop · FX03132 · 1974-12-31 00:00:00 — Härihar i allmänhet också legat att förslaget tUl statsskatteskala i principgodtagils, I flera yttranden återkommer dock synpunkten att skatteavräkningenbort arbetas in i skatteskalan. En annan fråga som uppmärksararaats i en delyttranden är den föreslagna marginalskatteskärpningen i högre inkomstskikt.SACO anser att det är både onödigt oeh olämpligt att nu höjamargi-nalskattesatsema och att en sådan höjning försvårar vidare omläggningarav skattesystemet. Föreningen framhåller att höjningenhar ringa statsfinansieU betydelse och anser atl den kan raedföra ökadbenägenhet tUl skatteflykt. i ifrågasätter ora detär befogat att skärpa progressionen när realin-komsterna ändå tenderar attsjunka på gmnd av inflationen. Lämpligheten av marginalskatteskärpnmgenbestrids eller sätts i fråga även av kammarrätten i , iSkaraborgs län. Endast ett fåtal av de remissinstanser, som särskUtberört förslaget ora skatleavräkning, har läranat det utan erinran. LO, TCO ochSACO synes dock i princip godta lösningen. Delsarama gäller iVästernorrlands län. Övriga instanser som tagit ställning tillskatteavräkningen har antingen riktat anmärkningar mot olika punkter avförslaget eller ställt sig tveksamma tiU eller uttryckligen avstyrkt lösningeni dess helhet. Från rent adrainistrativa synpunkter har kritikenvarit särskUt stark. RRV anser inte att det frarajar förenkling avskattesysteraet att parallellt med ett flertal andra åtgärder påbeskattningsområdet föra in en särskUd skatleavräkning för att nå endast vissabegränsade effekter. Flertalet tillämpande myndigheter befarar altskatteavräkningen komraer att medföra inte obetydligt merarbete för såvältaxeringsnämnder som för lokala skattemyndigheter. Till denna grupp avremissinstanser hör både flertalet av de länsstyrelser sora yttrat sig och delokala skattemyndigheter som dessa länsstyrelser hört i frågan. Samma farhågorförs fram av Föreningen och . Flera remissinstanser finner den tröskeleffekt sorauppkoraraer vid inkoraster strax . ytterst betänklig.Kammarrätten i frarahåller att tröskeleffekten kan motsvara mer än100 % av ett inkomsttillskott. Sararaa förhållande betonas av bl. Även RSV finner effekten starkt besvärande ochförordar därför att avräkningsbeloppet vid inkorast . avtrappasmed av överskjutande belopp. RSV anser visserligen alt en avtrappning haradministrativa nackdelar raen bedöraer den vara tekniskt genoraförbar.Betänkligheter inför tröskeleffekten anförs också av bl. a. länsstyrelserna iStockholms, och , , och ,SHIO och Lantbrukarnas skattedelegation. Bland de rayndigheter som ställt sig avvisande tillskatteavräkningen har flertalet ansett att ett likvärdigt resultat kan erhållasgenora justering av skatteskalan, eventuellt i förening med utökning av gmndavdragen.Kammarrätten i nämner även barnavdrag för skattskyldiga med taxeradinkomst på högst . som en tänkbar lösning. Statskontoret förordar istället höjt schablonavdrag i förvärvskällan tjänst. 1 fråga om den närmare utformningen av förslagetanser RSV att det inte finns skäl att ge även skattskyldiga som är bosattautomlands rätt tUl skatteavräkning. Vidare anser RSV liksom iStockholms län att "skatteavräkning" är mindre lämpligt och föreslårbenämningen "särskUd skattereduktion". Vid nedsättnmg av skattenligt förordningen (1970: 172) om begränsning av skatt i vissa fall skall detskattebelopp som nedsätts beräknas som om skattereduktion inte skett. Sammasak bör enligt RSV gälla vid skatteavräkning. RSV liksora RFV anger också vissaönskvärda följdändringar i uppbördsförordningen. Förslaget om ett minimibelopp på . för extraavdrag tUlstyrks av i , LO, Föreningen . RRV har inte heller någotprincipiellt att invända mot förslaget. i avstyrkeruttryckligen såsom en följd av ställningstagande bettäffandeskatteavräkningen. Det förhållandet att minimiavdraget enligtförslaget skall medges oberoende av makes inkomst och förmögenhet berörs inågra yttranden. Kammarrätten i anser att förslaget koraraer attgynna inkoraststarka gmpper. i anser attförslaget i denna del innebär ett inte önskvärt frångående från denskatteförmågepruicip som hittUls gällt vid beviljande av extra avdrag vidtaxeringen. Lantbrukarnas skattedelegation anför liknande synpunkter. i anser att den närmareinnebörden av förslaget inte entydigt framgår av betänkandet. Enligtlänsstyrelsen kan betänkandet antingen tolkas så att alla folkpensionärer meden taxerad inkomst på högst . skall erhålla extra avdrag med 500 kr.och att de dämtöver i förekoramande fall skall få extra avdrag enligt nuvaranderegler. anser dock att betänkandet också kan tolkas så att extraavdrag skall medges enligt nuvarande regler men med ett garanteratminiraibelopp i vissa fall. Ett förtydligande anses önskvärt. Om det sistnämndatolkningsalternativet är det avsedda, efleriyser närmareanvisningar om samordningen med nuvarande regler, särskilt med hänsyn tUlfördelningen av extta avdrag mellan makar. RSV tycks utgå från att förslaget har den innebördsom framgår av det första av de av i anfördaaltemativen. RSV synes också uppfatta förslaget så att uttrycket"folkpensionär" avses omfatta alla som uppburit någon folkpensionunder året och alltså inte endast såsom fallet är raed 50 § 2 mora, fjärdestycket KL skattskyldiga vars inkorast tUl icke obetydlig del utgjorts avfolkpension. i anser attuttedrungens förslag kräver ändring av 50 § KL raed anvisningar ochkammarrätten i ifrågasätter ora inte de föreslagna bestämmelsema medhänsyn tUl sin grundläggande natur bör tas in i KL. RSVframhåller att förslaget medför en tröskeleffekt vid inkomster och föreslår därför successiv avtrappning av avdraget i dessainkomstiägen PRO heraställer alt beloppet för skattefrisidoinkomst skall höjas till . för ensamstående och . för tvåmakar tUlsamraans samt att "nuvarande samtaxering" av pensionärerskall upphöra. Hustratilläggoch kommunalt bostadstillägg till folkpension Förslaget om lägre reduktionsfaktor för hustmtUläggoch kommunalt bostadstUlägg tUl folkpension tUlstyrks av RFV, länsstyrelsernai och , , och och . RRV finner förslaget acceptabelt men framhåUersamtidigt att förslaget inte innebär att marginaleffekterna försvunnit utan attde förskjutits uppåt i inkorastlägena. Även LO tUlstyrker förslaget raen anförsamtidigt att skUlnaden mellan den skatt sora betalas av en folkpensionär ochav en person i aktiv ålder är betydande ända upp i inkorastlägen sora välmotsvarar vissa LO-medlemmars inkomster från heltidsarbete och att enligt LO:smening alla låginkorasttagare helst bör behandlas lika skatteraässigt. RFV anför att en följd av förslaget är att raan kankoraraa upp i avsevärt högre inkomstskikt än vad sora nu är faUet innanförmånerna helt upphör. Med exempel belyser RFV att den övre gränsen för kommunaltbostadstillägg kan variera avsevärt beroende på storleken av det oreduceradetUlägget och att detsamma gäller också hustratUläggen, efiersom dessa tilläggbörjar reduceras först sedan bostadstUlägget kon-sumerals.Försäkringskasseförbundet anser att den föreslagna förändringen medför att deinkomstprövade förmånerna i viss raån ändrar karaktär. De kan inte längre sessom stöd till pensionärer med inga eller endast låga sidoinkomster. I ställetblir bostadstiUägget mer ett allmänt bostadsslimulerande stöd tiU pensionärernasora grupp och hustrutillägget en standardhöjning för pensionärshustrurna.Förbundet anser att denna fråga blivit för litet belyst i utredningen. De adrainistrativa konsekvenserna berörs i någrayttranden. Enligt RFV kan förslaget väntas medföra en avsevärd ökning avarbetet främst hos försäkringskassornas lokala enheter och försäkringsnämndernaunder omkring /1975.Försäkringskasseförbundet anför att handhavandet av de komraunalabostadstilläggen och hustmtilläggen medför stora adrainistrativa problem ochanser att en förenklad handläggning av dessa förmåner bör utredas. PPO anser att det reduktionsfria beloppet bör höjastUl . för ensamstående och . för två makar tillsaramans. Utredningensförslag i denna del har fått ett blandat mottagande LO tillstyrker förslagen om ökadsocialförsäkringsavgift och allmän arbetsgivaravgift. Saratidigt anförs att enökning av den allraänna arbetsgivaravgiften är att föredra framförsocialförsäkringsavgiften från såväl fördelningspoliliska som administrativautgångspunkter raen att det dock i ett förslag av föreliggande provisoriskakaraktär kan vara svårt att frångå socialförsäkringsavgiften. Även SACOtiUstyrker förslagen och anför att organisationen för sin del komraer attbeakta arbetsgivarnas härav föranledda kostnadsökningar förhandlingar. RRV delar utredningens uppfattning om attfinansieringen bör ske på ett så tekniskt enkelt sätt och med så små ändringari nuvarande regelverk som möjligt. De föreslagna finansieringsvägama anses fråndessa synpunkter vara lämpliga och innebär enligt RRV:s bedömning inga störreadministrativa komplikationer vid inordnande i nuvarande systera. RRVfrarahåller saratidigt att avgifterna kan ha väsentliga övervältringseffekteroch att härigenom indirekt uppkommer stalsfinan-siella effekter av skUda slag,t. ex. genom annorlunda löneutveckling, prishöjningar, avdragsrätt för eriagdaavgifter etc. Det påpekas att dessa effekter, som i stor utsträckning hittiUsär outtedda, kan ha stor betydelse och kan innebära både förstärkning ochurholkning av de avsedda effekterna av utredningens förslag. De finansiellaeffekterna kan dessutom bli olika på lång och kort sikt vUket innebär vissakassamässiga konsekvenser. En noggrann bedömning av dessa effekter bör enligtRRV:s raening göras innan ställning tas tUi utredningens förslag. Företagsskatteberedningen framhåller attproduktionsfaktorbeskalt-nmgen ingår som en integrerande del i beredningensuppdrag att göra en avvägning av företagsbeskattningens olika element.Beredningen har för att få underlag för sina överväganden på området gett i uppdrag atl utreda produktionsfaktorbeskalt-ningensekonomiska effekter och att institutet lämnat en preliminär rapport som kansaraiuanfattas så att institutet inle kunnat finna några väsentliga skillnaderraellan arbetsgivaravgifter och andra kostnader för arbetskraft. Vad beträffarskatteutredningens finansieringsförslag konstaterar beredningen attavgiftsuttaget avpassats så att ökningen i kronor molsvarar kostnaderna förreformen. Utredningen har därvid inte tagit hänsyn till att dessa avgifter äravdragsgilla vid företagens inkorastlaxering. Genora avdragsrätten påverkas denbeskattningsbara inkorasten i företagen och därmed deras direktaskattebelastning. Storleken av det skattebortfall det här rör sig om är svår altuppskatta men bör enligt beredningen beaktas. Svårigheternaatt bedöraa verkningarna av finansieringsförslagen på 5 1974.1 saml Nr 132 sysselsättning,prisbildning och löneförhandlingar frarahålls också av iGöteborgs och län, sora anser att avgifterna redan nu kan vara raycketbetungande för en stor grupp hantverkare, fiskare och andra småföretagare. Näringslivets skattedelegation anmärker attulredningen inle gjort något försök till analys av avgifternas effekter påförelagsslmklur, rationaliseringstakt ra. Osäkerheten i utredningensbedöraning visar sig enligt delegationen däri att utredningen funnit detnödvändigt att vid beräkningen av den finansiella effekten av en avgiftshöjninganlägga ett statiskt betraktelsesätt. Avkastningen har beräknats utan hänsynslagandetill effektema av avdragsrätt, övervältring ra. Delegationen konstateraratt utredningens förslag till finansiering i princip innebär att detinkomstbortfall som skattelättnaden för löntagarna föranleder ersätts medarbetsgivaravgifter som visserligen ger det allraänna en raot bortfalletsvarande bmttoinkorast, raen vilka netto ger betydligt mindre eftersom de äravdragsgiUa för företagen. kan enligt delegationen givetvis inte ses påannat sätt än sora en form av skattelättnad, vars storlek kan uppskattas tillnågon raUjard. Reforraen bör enligl delegationen till betydande del varasjälvfinansierande genom sin konsurations- och konjimklurstimulans, sora medfören ökning av inkomstunderlaget för beskattningen. Enligt delegationensuppfattning är det ännu för tidigt att fatta något beslut hurfinansieringsfrågorna skall lösas. Även SHIO är kritisk mot finansieringsförslagen ochanser alt en höjning av arbetsgivaravgifterna inle är en acceptabelfinansieringsmetod. Lantbrukarnas skattedelegation finner höjningen avsocialförsäkringsavgiften godtagbar men motsätter sig en höjning av den allraännaarbetsgivaravgiften, varvid de av avgiften förorsakade svårigheterna förarbetskraftskrävande företag och egenföretagare betonas. Frågan ora avgiftskontrollen har tagits upp avflera remissinstanser sora framhållit att det ökade uttaget avarbetsgivaravgifter nödvändiggör utbyggnad och effektivisering avarbetsgivarkonlrollen inora avgiftsorarådet. Denna synpunkt framförs bl. a. avRSV som anser alt de nuvarande resurserna är mycket små i förhåUande till destora beloppen. Det ökade kontrollbehovet understryks också av länsstyrelsernai och , företagsskatteberedningen och LO. Verkningarna för kommunerna berörs bl. a. av5veni-ka kommunförbundet och . Förbundens slutsatser är atteffektema på kommunemas skatteunderlag och skatteinkomster blir mycket stora.Särskilt betydande antas verkningarna bli budgetåren 1977 och 1978, dånettoförändringen i form av inkorastrainskning på gmnd av skatteutredningensoch bostadsskattekoramitténs förslag beräknats till sammanlagt 8 190 resp. 5 750milj. ningarsåväl mot skatteutredningens beräkning av intäktsökningen på gmnd avlöntagarnas upphörande avdragsrätt för sjukförsäkringsavgift som mot attutredningen vid sin bedömning av kommuners och landstings kompensationsbehovinte beaktat den reducering av skatteunderlagets tUlväxt som följer av attlöneökningar ersätts av arbetsgivaravgifter. Vidare anmärks att ulredningeninte alls berört konsekvenserna för kompensation till kommuner och landstingav det system som gäller för avräkning mellan stat och kommun vidskattemedelsleveranserna. Det anförs att avräkningssysteraets konstmktion ledertill att effektema blir raycket ojämnt fördelade under de första åren.Sammanfattningsvis betonas behovet av att kompensalionsfrågorna blir löstautan dröjsmål. Ängelägenheten av tillräcklig kompensation tillkommuner och landsting understryks också av länsstyrelserna i ,, och . Kommunalekonomiska utredningen anser attkonsekvensema av skatteutredningens finansieringsförslag för den framtidainkomstutvecklingen i kommunerna inte kan beräknas med precision samt uttalarallmänt att i anslutning tUI förslagets fortsatta beredning bör genomförassärskilda beräkningar av samtiiga föreslagna ändringars sammantagna slutligaeffekter på kommunernas inkomster och utgifter under hänsynstagandetill utbelalningssystemets konstmktion. En omfattande översyn av vårt skattesystem sker f.n. inom 1972 års skatleuiredning (Fi 1972: 02). Huvuduppgiften för utredningenär att bedöma de fördelningspolitiska aspekterna på skatte- och avgiftssystemet.Utredningen skall också uppmärksamma konstruktionen av statliga bidragssystemoch frågan om beskattning i stället för inkomstprövning och bidrag. Vidareprövar utredningen de indirekta skatternas fördelningspolitiska effekter ochkonstruktion. Utredningsuppdraget är omfattande och arbetet tordeta relativt i anspråk. Det är emellertid angeläget att vissa frågorlöses provisoriskt i avvaktan på utredningens slutliga förslag. En sådan frågaär bl. a. den s. k. marginaleffekten vid inkomstökningar. Genom tilläggsdirektivhar jag uppdragit åt utredningen att med förtur söka åstadkomma en lindring avmarginaleffekten för inkomsttagare i mellaninkomstlägena och beakta behovet avskattesänkning för inkomsttagare med lägre inkomster. Enligt tUläggsdirektivenhar det ålegat utredningen att anvisa lämpliga finansieringsvägar för sittförslag. Uppdraget att lägga frara förslag ora en provisorisk justering avinkomst- skattenfår ses sora en fortsättning av regeringens politik att koppla sararaanskatter, sociala avgifter och löner för att därigenora åstadkomma reellalönehöjningar för de anställda utan att löneökningama blir oacceptabelt högafrån stabiliseringspolitisk synpunkt eller att en alltför stor del avlöneökningarna går bort i skatt. Utredningen har lagt frara förslag enligttilläggsdirektiven. Förslaget, som avses träda i kraft ,innebär i korthet följande. Sjukförsäkringsavgiften för löntagare slopas.Nuvarande avtrappning av gmndavdragen upphör och statsskatteskalan anpassas isyfte att lindra marginalskatten i mellaninkorastiägena. Sänkningen av marginalskattenär i inkoinstlägena . Ett särskiltlåginkoraslstöd raedges i förra av avdrag på skallen raed . Stödet utgårtill inkorasttagare i aktiv ålder raed en statiigt taxerad inkomst på högst . Resultatet av dessa åtgärder är skatte- och avgiftssänkningar för allainkomsttagare utora de sora befinner sig i de högsta inkorastlägena.Procentuellt är sänkningarna slörsl \ id årsinkoraster upp lill 20 000 kr.Räknat i kronor är sänkningarna störst i inkomstiägena . därde uppgår till . Även folkpensionärerna föreslås få förbättringar.De komraunala bostadstilläggen tUl folkpension och hustrutilläggen trappas avraed en tredjedel i stället för som med hälften av den sidoinkorast soraöverstiger det avdragsfria beloppet. Vidare föreslås pensionär vars statligttaxerade inkomst inte överstiger . bli tillförsäkrad extra avdrag vidtaxeringen med . För bostadstiUäggen till barnfamiljer ochlåginkomsttagare ulan barn föreslås en enhetlig avtrappning och enhöjning av inkomstprövningsgränsen med . Det allmännas kostnader för skatte- ochavgiftssänkningarna och de gynnsammare bidragen har utredningen beräknat till4,. Kommuner och landsting föreslås få fullkorapensation för den saramanlagda rainskning av skatteunderlaget som följerav utredningens förslag i fråga om avdragsrätt för sjukförsäkringsavgift ochgrundavdrag. Kompensationsbeloppet har beräknats till 570 milj. kr. För kostnadsökningarpå grund av bl. a. gynnsammare avtrappning av bostadstilläggen avseskommunerna få ersättning med 90 raUj. Finansieringen av reformen föreslås ske medarbetsgivaravgifter. Slopandet av sjukförsäkringsavgiften för löntagarekompenseras genom en höjning av arbetsgivarnas socialförsäkringsavgift tillsjukförsäkringen från tiU . Övriga åtgärder finansieras enligt utredningensförslag genom höjning av den aUraänna arbetsgivaravgiften från tiU . Utredningsförslaget är inte enhälligt. Enreservation har avgetts raot förslagets allraänna uppläggning. I övrigt avserreservationerna vissa delar av förslaget bl. a. finansieringen. Utredningsförslaget har varit föreraål för enomfattande remissbehandling. Förslaget har därvid fått ett i allt väsentiigtpositivt mottagande. Särskilt gäller detta slopandet avsjukförsäkringsavgiften och övriga lindringar på skattesidan. Från löntagarhållframhålls att en viss minskning av marginalskatten för de stora gmpperna tordekunna öka möjligheterna att genomföra kommande lönerörelser på etttillfredsställande sätt. De anmärkningar som riktats raot denna del avförslaget avser detaljfrågor. Även förslaget till finansiering av reforraernahar i stort sett godtagits av reraissinstansema. I några svar avstyrkes dock enhöjning av arbetsgivamas avgifter. Flera av remissinstanserna betonarförslagets provisoriska karaktär och framhåller att deras tillstyrkan sker raotbakgrunden av att den tid utredningen haft tUl förfogande inte medgett en meragenomgripande reform. Även jag anser att utredningsförslaget på det helataget kan läggas till gmnd för lagstiftning. Det bör understrykas attomläggningen är ett provisorium som är avsett för en kort lid, i första handför , och att den alltså inte får ses sora en slutlig lösning. Denrelativt stora enighet sora råder i fråga om omläggningen är resultatet avåtskUliga kompromisser. Jag anser det värdefullt med den samstäramighet såväl iutredningen som vid remissbehandlingen som visats från löntagarorganisationernassida i avseende på förslagets utformning. Mot den bakgmnden är jag beredd atti likhet med flertalet reraissinstanser ansluta raig tUl förslaget i huvudsak.För finansieringen av omläggningen bör raan dock välja en något annorlundalösning än den som utredningen föreslagit. Enligt min mening bör finansieringeni sin helhet ske genom höjning av arbetsgivamas socialförsäkringsavgift tillsjukförsäkringen och folkpensioneringen. För att bereda en lättnad försmåföretagarna vill jag förorda en minskning av den allmännaarbetsgivaravgiftens egenavgift. Jag återkommer till finansieringsfrågan ochlättnaderna för småföretagarna. Utredningens förslag rörande bostadstiUäggen förbarnfamiljer och låginkomsttagare utan bam bör tas upp när pågåendeutredningsarbete har slutförts. Jag lägger därför inte nu fram något förslag idet hänseendet. Den nu aktuella omläggningen ansluter som jag nämnttUl reform angående slopande av folkpensionsavgiften för lönlagarnaoch raotsvarande höjning av arbetsgivamas socialförsäkringsavgifter. Dennareform har tillförsäkrat löntagarna en påtaglig och snabb standardförbättringsamtidigt som den starkt torde ha bidragit tiU att avtalsförhandlingarkunde slutföras på ett för samhäUsekonomin tUlfredsställande sätt. Även den nuföreslagna oraläggningen avses självfallet koraraa att beaktas avarbelsraarknadsparterna vid löne-6 1974. förhandlingar.Som framgår av finansutskottets betänkande 1974: 25 harlöntagarorganisationerna vid överläggningar med regeringen anslutit sig tiUuppfattningen att den nu aktuella skatteomläggningen liksom de föreståendeförbättringarna av folkpensionsförraånerna (prop. 1974: 129) börtotalfinansieras. Löntagarorganisationerna har vidare förklarat sig beredda atti så fall ta hänsyn till detta avtalsrörelse. Jag vill understrykaatt en ökning av arbetsgivarnas socialförsäkringsavgift, i den mån den beaktasvid beräkning av utryraraet för löneökningar, inte innebär någon ökadkostnadsbelastning för arbetsgivarna. Något i och för sig oförmånligt förarbetsgivarna ligger aUtså inte i en sådan avgift. Tvärtom är det förarbetsgivarna liksom för alla andra ett vitalt intresse att genomskatteomläggningar av förevarande slag kunna bidraga tUl en gynnsamkostnadsutveckling. Jag har för avsikt att begära Kungl. Maj:ts bemyndigandeatt uppdra tUl skatteutredning att lägga frara förslag till enomläggning av liknande omfattning även inkomster. Även dennaomläggning bör vägas in i avtalsrörelsen. De ändringar i skattesystemet som jag här förordarföranleder ändringar också av grunderna för beräkning av sjömansskatten. Jagavser att la upp denna fråga. Förslag om de ändringar som berör den allmännaförsäkringen redovisas av chefen för . Dessa förslag samtde av mig framlagda förslagen bör föreläggas i en gemensara proposition.De förslag från chefen för , om vilka Kungl. Maj:t beslutardenna dag, tas in i dagens protokoll över socialärenden. Utdrag av dettaprotokoll bör biläggas den gemensamma propositionen som bdaga. Utredningens förslag att slopasjukförsäkringsavgiften för löntagare och saratidigt höja arbetsgivarnassocialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen har allmänt godtagits vidremissbehandlingen. Därvid har frarahållits att en sådan omläggningtillgodoser både rättvisekrav och förenklingssträvandena. Även jag anslutermig till förslaget i denna del. När sjukförsäkringsavgiften för löntagare slopasbortfaller automatiskt den nuvarande avdragsrätten för påförd avgift. Avgiftenkomraer att påföras sista gången på gmndval av taxering (avseende 1974års inkorast). Avdrag för denna avgift sker, ora nuvarande bestäramelserbehålls, vid taxering, dvs. utredningsförslaget avsesbli tillämpat. Effekten av denna avdragsrätt är en skattened-sättning som ökarfrån . vid en årsinkomst på . vid årsinkomster på150 . eller högre belopp. Skattebortfallet totalt sett för det allmännakan beräknas till ca . De skattesänkningar på upp tUl drygt 2 000 kr.utredningen förordat avser en fullt genomförd oraläggning, där avdrag försjukförsäkringsavgift för löntagare inte förekomraer. En särskild fråga blirdå huru-