prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — Utredningarnas diskussion om möjligheterna tillförändringar inom paritetslånesystemels ram genom någon form av subvention harföranlett kommentarer från fiertalet remissinslanser. Belräffande behovet avsubventioner i någon form råder slor enighet bland remissinstanserna. 1 olikasammanhang betonas också all dessa bör klari redovisas. Bland remissinslansersom anseratl paritetslånesystemet bör bibehållas och som förordar subvention avbåde statslåne- och botienlå-neräntan kan nämnas ,kapiialmarknadsuiredningen. utvecklar ingående sinasynpunkter på sub-venlionsfrågan och erinrar om alt när paritetslånesystemelkonstruerades det kravet ställdes att en rimlig kapitalkoslnadsnivå skall nåsutan inslag av Enligl utredningen lorde inställningen till detta krav haförändrats något. har vid sina överväganden såledesutgått ifrån förutsättningen alt ett inslag av subventioner kommer att ingå ielt reviderat bostadsfinansieringssystem. Enligt kapitalmarknadsutredningensmening borde subventioner av kapitalkostnaderna som anses nödvändiga knytas lillden nominella ränla som belastar de boende. Denna metod kan tillämpas för attnä ett flertal syfien. Staten garanterar enligt denna metod en viss ränla försåväl de långfristiga bollenlånen som de statliga bostadslånen och utbetalardirekta subventioner motsvarande mellanskillnaden mellan marknadsräntan ochdenna högsta ränla. Metoden erbjuder enligt kapitalmarknadsutredningen såledesmöjligheter för statsmakterna att anpassa kapitalkostnaderna till en nivå somkan justeras vid behov. Om slalen på angivet sätt utbetalar subventioner som ärknutna lill skillnaden mellan marknadsräntan och en viss basränta, uppnåssamtidigt den fördelen att räntevillkoren för bostadsbyggandet stabiliseras. F.n, utgör räntevillkoren på kapitalmarknaden ett osäkert moment ibostadsfinansieringen. Systemet med fixerad låneränta kan enligtkapitalmarknadsutredningen sägas innebära atl bostadssektorn isoleras frånpåverkan av ränteutvecklingen på kreditmarknaden, vilket torde medförafördelar även vad gäller möjligheterna all bedriva en flexibel räntepolitik.Kapitalmarknads-utredningen anser vidare all en anpassning av räntevillkorenför bostadssektorn öppnar vissa möjligheter atl uppnå kostnadsneutralitetmellan bosläder med olika upplåtelseformer. Ulredningen har dock inte sell somsin uppgifi all närmare utveckla denna synpunkt utan inskränker sig till atlpåpeka atl den kan beaktas. anför vidare altsystemet med räntesubventioner erbjuder den fördelen att kapitalkostnadernaäven i det icke slatsbelänade bostadsbeståndet kan påverkas om man så önskar. anger att den harövervägt etl system, som skulle kunna sägas innebära att dubbla basannuitetertillämpas. Utredningen har dock funnit att ett sådani system är avseväri underiägsetfrån administrativ synpunkt, att det inte heller är överskådligt för deberörda, att delta system knappast skulle kunna åstadkomma rättvisa blandlåntagarna med avseende på fiuktuationer i den långa räntan samt attkapitalkostnaderna med denna metod inte kan påverkas i det icke slatsbelänadebostadsbeståndet om man så skulle önska. Beträffande systemet med räntesubventioner anförkapitalmarknadsulredningen vidare att , om statsmakterna finner att denkapitalkostnadsnivå som etablerats vid en viss lidpunkt är oacceptabel, denräntenivå måste beräknas som anpassar kostnaderna till en nivå som ansesgodtagbar. Inom ramen för paritetslånesystemet blir beräkningarna enkla. Ingaproblem föreligger sålunda enligl kapitalmarknadsulredningen att fastställavilket värde på basannuiteten som skulle ge upphov till godtagbarakapitalkostnader. Sedan denna annuilet fixerats, är det en enkel matematiskoperation alt lästsiällavilken nominell ränla som svarar mot denna vid givna antaganden om den framtidautvecklingen av pariletstalen och fastställd löptid på statslånen. Skillnadenmellan den sålunda beräknade räntan och marknadsräntan subventioneras sedan avstaten. Genoin atl den nominella ränta som skall belasta låntagarna sålundafixerats för samlliga årgångar, så att kapitalkostnaderna etablerats på ennivå som anses godtagbar, kommer ökad säkerhet alt uppnås för att statslånenblir återbetalda inom den godtagbara amorteringstiden. Systemet utmärks såledesav att del inle kräver löpande politiska beslut där bostadskostnaderna i allaårgångar av hus måste övervägas. Statsmakterna förutsätts ingripa endast dåutvecklingen av kapital-kostnadsnivån anses oacceptabel. Man behöver då endastjustera en enda parameter, den fixerade räntan, och i samband därmed ocksåbasannuiteten, Kanaliseringen av räntesubventionerna kan ske i enkla formergenom utbetalning direkt till de långivande bostadsinstiluten. De verkligakostnaderna för staten kan beräknas med stor säkerhet och ingå som en avläsbarpost i statsbudgeten. Del föreslagna systemet med räntesubventioner synes moldenna bakgrund uppfylla de krav på överskådlighel och klarhet som ärgrundläggande för att ett finansieringssystem skall inge förtroende bland deberörda anser kapitalmarknadsulredningen. Som tidigare nämnts har många remissinstanser,däribland bosladsstyrelsen. LO och Svenska byggnadsarbeiareförbundei.riksbanksfullmäktige och , uttryckligen anslutit sigtill kapitalmarknadsutredningens synpunkter i denna del eller redovisatliknande synpunkler, Bosladsstyrelsen har vid sin bedömning övervägtförutom subvention av siaislåneränlan även en garanti av botlenlåneränlan samlbåda dessa räntor tillsammans. Styrelsen anför alt såvitt den kan bedöma ensubvention av den långa räntan medföravsevärda fördelar från allmänkreditmarknadssynpunkl, efiersom kapitalkostnadsnivån för bostadssektorn i detnärmaste helt frikopplas från förändringar i det allmänna ränteläget. Önskvärdökad röriighel för den allmänna lånemarknadsränian uppnås enligl styrelsenhärigenom. Vid subvention av enbari bollenlåneräntan krävs ingendifferentiering av räntenivån för bostadslånen med hänsyn till olikalåntagarkalegorier. Styrelsen anför att oavsett vilken form som väljs nivånbör anpassas så alt lånet kan förväntas "gå ut" inom den fastställdaamorteringstiden. Styrelsen anser dock, med hänsyn till förändringar underlåneliden i boitenlånets och statslånets relativa andel av den samlade låneskulden,all den garanterade räntenivån skall avse både botienlånel och statslånet. RRV ställer sig positivt lill en räntesubventionulan att direkt ta ställning till behovet av en sådan. Om generellasubventioner aktualiseras är det enligt RRV angeläget att de klart och öppetredovisas. Dessutom bör övervägas att upprätta en tidsplan för successivavveckling av subventionerna. Verket anger atl en subventionering via bl.a,förbättrade räntevillkor för bostadssektorns kapitalförsörjning bör prövas. varaadministrativt lätlhanteriig och dessutom ge gynnsamma effekter belräffandeneutraliteten i bostadskostnaderna mellan olika upplålelseformer KonungariketSveriges sladshypolekskassa anser att eventuellt utgående generellasubventioner klari skall kunna överskådas. Kassastyrelsen erinrar om attutredningarna har pekat på möjligheterna att subventionera skillnaden mellanfaktiska och godtagbara ränte- och amorteringskostnader. Detta kan enliglkassastyrelsen ske genom räntebidrag lill boltenlån och sänkt statslåneräntaeller genom ett system med dubbla basannuiteter. Godtagbara konsekvenser synesockså enligl kassastyrelsen kunna uppnås med ett nominellt lånesystemkombinerat med underen avtrappande subventioner. Oavsett vilkellånesystem som väljs är sladshypoteksinstitutionen beredd atl anpassa sinlåneverksamhel lill de ändrade förutsättningar som kan uppkomma. Ettsystem med dubbla basannuiteter förordas av bl. a. länsslyrelserna i Kalmar.Alvsborgs och samt länsbostadsnämnderna i ochNorrbottens län. Detta kan ske genom justeringar i paritetslånesystemel,varvid alternativt en generell subvention genom sänkning av bostadslåneränlankan övervägas, 1 båda fallen kan ytterligare sänkning av kapitalkostnadernaåstadkommas genom förlängning av amorteringstiden. Elt system med dubblabasannuiteter förordas, då detta anses innebära slora fördelar. Lånet kanformellt löpa efter en basannuitet som medger återbetalning inom förutsatt tid.Man behåller också anknytningen lill kostnaderna i nyproduktionen.Statsmakterna har då också möjligheter alt från lid lill annan bestämma hurstor subventionen skall vara, dvs. hur stort gapet skall vara mellan denformella basannuiteten och den subventionerade. Man kan också fastlägga olikabasannuiteter för olika upplåtelseformer och bostadsformer föratt därigenomåsladkomma koslnadsmiissig jämslälldhet. Fleraremissinstanser har behandlat frågan om justeringar av basannuitet ochparitetslal i ett sammanhang. Bostadssiyrelsen föreslår att dessa benämningarbibehålls, Basannuiteten bör fastställas på grundval av hyrespolitiskabedömningar med beaktande av kravet på kostnadsutjämning mellan ägda småhusoch övriga bosläder. Styrelsen anser emellerlid all kravet på au hålla fast viden viss längsta amorieringstid, inom vilken lånet samt uppskjuten ränta iprincip skall vara återbetalt, medför en begränsning av möjligheterna allsänka basannuiteten. Basannuiteten bör fastställas för en treårsperiod medmöjlighet till omprövning ,om särskilda skäl föreligger.Paritetstalshöjningen börenligt styrelsen grundas på en prognos beträffandebyggnadskostnadsutvecklingen. Eventuella avvikelser från prognosen beaktas vidfastställande av paritetstals-höjning för näsla period, Basannuiteten ochparitetstalshöjningen bör fastställas av regeringen för en treårsperiod. Medhänsyn till de allmänna bosladspoliliska överväganden som skall göras vidfastställande av dessa faktorer samt vid prövning av frågan om eventuellasubventioner bör del an- kommapå bosladsstyrelsen att tillhandahålla underlag för regeringens beslut. Med utgångspunkt i ett numeriskt illustreratexempel visar SCB hur en pålaglig tidsutjämning av ökningar ikapitalkostnaderna kan åstadkommas betydande rubbning av paritetsialensavsedda funktioner. har övervägt om principernabör ändras vid fastställande av pariletstalen och funnit att så bör skeåtminstone i ett avseende. I avvaktan på fullständiga uppgifier omkostnadsutvecklingen i nyproduktionen sker f n. ingen uppräkning avparitetstalen med hänsyn till kostnadsutvecklingen i nyproduktionen under detlöpande året. Som en följd av eftersläpningen kommer fastigheterna i den sistaårgången därför atl betinga en högre kapitalkostnad vid stigandekostnadsutveckling och alltså missgynnas vid en jämförelse med lidigareårgångar, Enligl kapitalmarknadsulredningens mening kan denna olägenhetlindras om pariletstalen justeras upp enligl någon schablonmelod. Om denverkliga kostnadsutvecklingen i nyproduktionen visar sig avvika frångenomsnittet, kan den dis-paritet som sålunda uppkommer läll justeras genomanpassning av pariletstalen så snart tillförlitliga dala föreligger. Belräffande basannuiteten anförkapitalmarknadsutredningen all, om kostnaderna i bostadsbyggandet stigerhastigare än som förutselts när paritetslånesystemels basannuitet fixerats, enhöjning av pariletstalen i enlighel med kostnadsutvecklingen leder till atllöptiden fördestatligalåneni tidigare årgångars fastigheter förkortas. Delöpande kapital kostnaderna för samlliga årgångar stiger till en nivåsom kan komma atl anses som oacceptabelt hög. För att parilelskravet skalluppfyllas måste emellertid pariletstalen ovillkorligen höjas i enlighet medkostnadsutvecklingen. Om de löpande kapitalkostnaderna genom en stegring avpariletstalen stigit till en nivå som anses oacceptabel av statsmakterna, kande återanpassas till en lägre nivå genom att basannuiteten, som ju är lika föralla årgångar, sänks. Den återstående löptiden på statslånen för alla årgångarutom den sista kan förväntas bli ungefär oförändrad genom all sänkningen avbasannuiteten kompenserar höjningen av pariletstalen. För den aktuella årgångenoch de därefier följande kommer enligl kapitalmarknadsulredningen emellerlidden beräknade löptiden på statslånet atl föriängas genom sänkningen. Häravföljer alt en sänkning av basannuiteten i syfte all kompensera en plötsligstegring av byggnadskostnaderna leder lill en förlängning av den beräknadeamorteringstiden på statslånen för alla årgångar från och med den för vilkenkoslnadssiegringen gäller, även om takten i kostnadsökningarna sedan återanpassastill den ursprungligen antagna. En föriängning av den beräknade återståendeamorteringstiden på statslånet leder till att ovissheten ökar om den faktiskainnebörden av statens utbetalningar lill bostadssektorn. För att uppfylla detuppställda kravet alt de finansiella konsekvenserna av statsmakternas beslutskall kunna överblickas måste därför enligt kapitalmarknadsulredningens meningen sänkning av basannuiteten under alla om- ständigheterbegränsas föratt hålla amorteringstiden inom rimliga gränser. Utredningarnas förslag att e g e n kapitalinsatsfor låntagare med statliga lån placeras närmast över boitenlånets övre gränshar fått etl negativt mottagande bland remissinstanserna. Efiersomutredningarna i sitt senare avlämnade betänkande. Följdfrågor frångåttförslaget tas inte remisskritiken här upp lill närmare behandling. Fleraremissinstanser, däribland bosladsstyrelsen, länsslyrelserna i ,. och , samt Sverigesstadsbypotekskassa är däremot positiva till förslaget att viss avkastning av egen kapitalinsats garanteras. Någraremissinslanser, bl. a. bosiadsstvrelsen. vissa länsbosladsnämnder ochlänsstyrelsen i län. framhåller all syftet med utredningarnas förslag,dvs. atl garantera viss avkastning på egen kapitalinsats, går att tillgodoseinom ramen för nuvarande länesystem genom att ändra pariietslåneformeln. Den av utredningarna föreslagna ordningen förkapitalersättningens eriäggande, som innebär att kapitalersättningen medavdrag för förräntning av eventuell egen insats inbetalas tillbosiadsmyn-dighelen, varefter utbetalning därifrån sker tillbottenlångivaren,skulle enligl innebära nackdelar för såvälbostadsmyndighel som låntagare och bottenlångivare. Efiersom endast delar avlåntagarens samlade bollenlåneskuld ingår i lånesyslemet, kommer betydandesvårigheter atl uppstå när det gäller att överblicka vad betalningen hänför sigtill. Därtill kommer komplikationer med hänsyn till skilda förfallodagar förstatslån och bottenlån. Utredningarnas förslag beträffande bostadsräntan,dvs. k a p i t a 1 k o s t -nadsnivån, har tillstyrkts eller lämnais utanerinran av flertalet remissinslanser som uttalat sig i frågan. , HSB ochSABO. tillstyrker i princip den avutredningen föreslagna kapitalkostnadsnivån. Sannolikheten för att löne- ochprisutveckling skall bli sådan att statens uppoffringar skall minska och såsmåningom återbetalas , får med den efiersträvadekapitalkostnadsnivån nu och för ell antal år framåt bedömas såsom mycket liten.Målsättningen om ell "rimligl pris" på bostaden synes enligtstyrelsen endast kunna uppfyllas, om priset på tillhandahållet kapital bestämsfrån bostadssocial synpunkt. Detta förutsätter direkta subventioner frånslatens sida redan från början. Vidare framhåller styrelsen atl en bostadsränlapå 4,0 96 erhålls om hänsyn skulle tas till numera beslutad kompensation lörmerviirdeskatt. torde den föreslagna kapitalulgifisnivån inlemöjliggöra att den i och för sig relativt måttliga hyressänkningen på 10-15 96skall kunna åstadkommas. En större del av det utrymme som skapas förhyressänkningar genom den föreslagna kapitalkostnadsnivån torde nämligenbehöva tas i anspråk för reglering av sådana kostnader som inte har kunnat täckas genom hyresintäkter. Att mångabosladsförvaltande företag f n. har en otillfredsställande kostnadstäckningframhåller även , som tror atl förväntningar på hyressänkning kan bli svåraatt infria. anserdäremot all den föreslagna nivån är för hög. Den rimliga kapitalkostnaden måsteenligl förbundei sättas åtminstone . per m' lägre för att rimligaförulsätlningar för en bostadspolitiskt önskvärd hyresnivå skall ges. det naturligt att bestämmandel av de i lånekonstruktioneningående faktorerna föregås av samråd med hyresgäströrelsen. Bland de remissinstanser som anser att den föreslagnakapitalkostnads-nivån är för låg märks NBD. Med så låg kapitalkostnadsnivå förnyproduktion som utredningarna förordar kan, anför NBD, tidigare i hyresnämndlåsl-slällda bruksvärden komma all uppfattas som oskäliga och krav på sänkningardärför aktualiseras. En utveckling som innebär en sänkning av redan fastställdahyror kan inle accepteras av NBD, i anserdel orimligt att utgå ifrån att hyran i nyproduktionen skall läcka endasl entredjedel av de faktiska kapitalkostnaderna. Utredningarnas bedömning att enårlig höjning av kapitalersättningen med mellan 3,0 och 3,596 är realistiskdelas av bl, a. SCB och bosladsstyrelsen. Nuvarande höga räntenivå nödvändiggörenligt en större höjning än den av utredningarna förordade ombosladsränlan fastställs på grundval av den angivna kapitalkostnads-nivån. Denkapitalkostnadsulveckling som följer med en stegring av denna storleksordningkan emellertid inte anses acceptabel från hyrespolilisk synpunkt. Enligtbosladsstyrelsen bör stegringen t, v. begränsas till per är. Några remissinstanser, däriblandstålens , i Krisliansiads län. SBEFoch NBD ifrågasätter utredningarnas bedömning. Statens instilut förbyggnadsforskning pekar på all drifi- och underhållskostnaderna under desenaste åren har ökat kraftigt. Detta förhållande har utredningarna enligtinstitutet inte ägnat tillbörlig uppmärksamhel. Om inte det politiskttillgängliga hyresutrymmet, dvs, betalningsförmågan, ökar avsevärt snabbare änbyggkostnaderna kommer kraftiga ökningar av koslnader för drift och underhållatl minska utrymmet för statsmakternas kapitalersättning. SBEF och NBD anser att utrymmet förkapitalkoslnadshöjningar är mer begränsat än vad utredningarna antagit. Enligtberäkningar gjorda av SBEF måste detta utrymme beräknas med utgångspunkt i denförutsättningen alt den ärliga kapitalkostnadshöjningen skall rymmas inom enhyreshöjning som understiger ,/m' och år, Detla skall enligt SBEFjämföras med den årliga ökning av kapitalkostnadsersättningen på 1:50-2 kr./m'som ut- redningarna kalkylerar med. Utredningarnas förslag alt denårliga höjningen av kapitalersättningsanspråken bör bestämmas för ett beslämlantal är i förväg får stöd av bl, a bosladsstyrelsen och länsslyrelsen iSkaraborgs län. Den principiella utgångspunkten bör enligt bosladsstyrelsenvara att kapitalersättningen så långt möjligt anknyter till den faktiskabyggnadskostnadsutvecklingen. Styrelsen förordar en period menbetonar alt möjlighet till ändring bör föreligga omkostnadsutvecklingen i betydande omfallning avviker från vad som antagits vidperiodens början. och länsbostadsnämnden i anföratl förslaget skulle innebära atl småhusbyggarna skulle la bättre överblicköver de ekonomiska konsekvenserna av lånesyslemet. Bland de remissinstanser somuttalar sig kritiskt om utredningarnas förslag kan nämnas konjunkiurinsiituieioch kapiialmarknadsuiredningen. Förslaget synes enligt konjunkiiirinslituietinnebära en onödig restriktion, särskilt med tanke på de svårigheter som ärförenade med en bedömning av den långsikliga utvecklingen förproduktionskoslnadema.Kapitalmarknadsutredningen anser att osäkerheten om den framtida utvecklingenskulle leda till trögheter all anpassa trenden till en realistisk ökningstakt.Osäkerheten om den framlida utvecklingen kommer, även med många subtilaberäkningar och överväganden, ändå alltid att vara stor. Del skapar en naturligbenägenhet atl prognosera förändringar i underkant. Därtill kommer att eltfastläggande av en stor höjning av kapitalanspråken kan tolkas som att statenbåde väntar en kraftig pris- och lönestegring och är beredd atl tolerera den.Risken finns för att fastslällandel i sådana situationer därmed innehåller ellelement av självuppfyllelse. Mycket talar mol denna bakgrund för att man ipraktiken kommer atl fastställa etl lågt värde och, om den sista synpunkten ärrelevant, även bör göra det. Bland de remissinstanser som stöderutredningarnas förslag om minskning av bollenlånet och motsvarande ökning avbostadslånet återfinns/o>;siO'''<'/,s'"n/Kfl//?7fl/-,Krisliansiads, Alvsborgs. fleralänsbosladsnämnder saml HSB. Länsslyrelsen i anförall för bör förslaget innebära att kreditinstituten lar lättarealt uppfylla centralt gjorda åtaganden. Genom förslaget bör, anser länsbostadsnämndeni . möjlighelerna öka alt snabbare klara av behovet avavlyft, som f n. är en besväriig hake i lånebehandlingen. Några remissinstanser tillstyrkerförslaget under vissa förutsättningar, BOFAB. SBEF och NBD tillstyrker sålundaförslaget om utjämningslånesystemet införs. som tillstyrker förslaget, har svårt all förslå motiveringen för förslagetmen ser del som elt led i enövergång till statlig lolalfinansiering av bostadsbyggandel. Liknande tankegångaråterfinns i yttrandet från länsbostadsnämnden i . Bosladsstyrelsen anser atl slatens möjligheter tillupplåning av erforderiigt kapital sannolikt är större än övriga kreditgivaresoch tillstyrker därför en utökad statlig låneandel. Med hänsyn till vissosäkerhet vid bedömning av en sådan utvidgning förordar styrelsen tillsvidareen utökning dvs, lill 25096 av låneunderiaget. Enligt sladshypolekskassadäremol synes några bärande skäl att minska botlenlånens storiek inteföreligga. Ökade finansieringsmöjligheter för bosladsbyggandet innebärförslaget inte, efiersom staten är hänvisad lill samma kapitalmarknadskällorsom bostadslåneinstituien. Vill man vid rådande brist på kapitalmarknadsmedelavskaffa de långa väntetiderna på långa lån måsle andra investeringsbehovbegränsas. Länsslyrelsen i anser alt den föreslagna ökningenav statens låneandel kan användas rationellare genom att möjliggöratotalfinansiering av vissa grupper av låneärenden. Utredningarnas förslag atl amorteringstiden för destatliga lånen skall förlängas lill har fått ell blandat mottagandebland remissinstanserna, Bosladsstyrelsen, flertalet länsbosladsnämnder.länsslyrelserna I . Västmanlands.Västernorriands och samt hör till demsom ställer sig i princip positiva till förslaget. Några av remissinstanserna ifrågasätteremellertid om inte amorteringstiden för småhus bör vara koriare än . Enligt bosladsstyrelsen, som anser atlamorteringstiden för ägda småhus bör vara högst , utgör en föriängning avamorteringstiden vid den bostadsprisnivå som förutsätts en av de grundläggandeförulsältningarna för att så långt möjligt skapa utrymme för omfördelning avkapitalkostnaderna i tiden. En förlängning av amorteringstiden så alt dennabättre överensstämmer med fastighetens ekonomiska längd torde dessutom vara ettmedel för all förhindra förmögenhetsöverföringar från hyresgäster tillfastighetsägare. Styrelsen erinrar om atl, som en följd av en förlängd amorteringslid,möjligheterna till rebelåning vid förbättrings- eller moderniseringsarbetenbegränsas. All rebelåningsmöjligheterna begränsas understryker enligt styrelsenvikten av att betryggande fonder för löpande och periodiskt underhållovillkorligen beaktas vid hyressätlningen. i Västernorriands länär tveksam till amorteringstid för småhusen och anför bl. a, att småhusi viss utsträckning uppförs i orter där del framlida behovet f n, kan varamycket svårbedömt. Skuldökningen blir betydandeefter , vilket kan medföra stora problem för en enskild person. Någraremissinstanser uttalar sig för en förlängning av amorteringstiden ulanall ange i vilken omfallning della bör ske. Hit hör bl, a, siaiskonioret samtlänsstyrelserna i och Krisliansiads län. Negativa lill utredningens förslag ställer sig bl.a. länsstyrelserna i och . kapiialmarknadsuiredningen.slatens insiiiul for byggnadsforskning, riksbanksfullmäktige. SBEF och NBD. Ellbibehållande av pariteislånen för enligt riksbanksfullmäkiige med sig attpariletstalen bör anpassas till kostnadsutvecklingen och att basannuitetenliksom eventuellt tillkommande subventioner bör utformas så att det statligalånet får en avsedd återbetalningstid.