prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Sammanlagt beräknar anstalten kostnaderna underprogrammet till . 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 140 Orderläget förden svenska varvsindustrin är f. n. gott, som framgått av min redovisning isamband med statliga kreditgarantier till varvsindustrin, m. m. (B 12).Varvens inneliggande beställningar var sammanlagt 19,1milj. DWT, vilket innebär en ökning sedan mitten av 1?72 med 7,5 milj. DWTeller . Detta är den i tonnage räknat största orderstocken i branschenshistoria. Samtliga storvarv har full beläggning t. o. m. . För attskeppsprovningsanstalten skall kunna erbjuda de svenska varven kvalificeradetjänster är det väsentiigt att anstaltens teknisk-vetenskapliga nivåvidmakthålls. Jag har tagit hänsyn härtill vid min beräkning av medelsbehovetunder anstaltens bidragsanslag nästa budgetår. Snabba fartygsfarthållnings- och sjöegenskaper och stora fartygs manöveregenskaper i trånga farvatten har tUldragit sig ökat intresse. Jagåterkommer vid min anmälan av anstaltens utrustningsanslag och av anslagettill byggnadsarbeten för teknisk utveckling m. m. till frågan om uppförandetav ett manöver- och våglaboratorium vid skeppsprovningsanstalten. Vad gäller skeppsprovningsanstaltens hyror villjag erinra om de riktlinjer som fastställts för byggnadsstyrelsenshyresberäkning (prop. 1970: 1 bil. 2 s. 2022, SU 1970: 15, rskr 1970: 15). Jag hemställer att Kungl. att till Statensskeppsprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet tor /75 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till statens skeppsprovningsanstalt 1972/73 Utgift 1915381 Reservation 331335 1973/74 Anslag 2100 000 1974/75 Förslag 2360 000 Som framgått av redogörelsen under anslaget tilluppdragsverksamhet föreslår statens skeppsprovningsanstalt att bidragsanslagethöjs från 2,1 milj. kr. /74 tUl 2,9 milj. kr., inkl. kostnaderför höjt lönekostnadspålägg, /75. Anslaget bör förnästa budgetår föras upp med . Jag hemställer att Kungl. att tillBidrag till statens skeppsprovningsanstalt för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 141 1972/73 Utgift 311253 Reservation 483 552 1973/74Anslag 500 000 1974/75 Förslag 12 350 000 Över anslaget anvisas medel för anskaffning avmer kostnadskrävande utrustning vid skeppsprovningsanstalten. erhöll iuppdrag att utarbeta byggnadsprogram för ett manöver- ochvåglaboratorium vid skeppsprovningsanstalten. Som underlag för dettaföreligger ett omfattande utredningsmaterial vid anstalten. erhöllanstalten i uppdrag att utarbeta en utmstningsplan för laboratoriet. Anstaltenuppskattar kostnaderna för laboratoriebyggnaden tUl 6,4 milj. kr. och förutrustningen till 12 milj. kr., vilket belopp bör anvisas under detta anslag. Skeppsprovningsanstalten föreslår vidare attbyggnadsstyrelsen får i uppdrag att utarbeta byggnadsprogram för enmindre skeppsprovnings-ränna i anslutning till anstaltens nuvarandeanläggningar. Anstalten uppskattar kostnaderna för byggnad av den mindre rännantUl 1,3 milj. kr. och för utrustning till . Utrustningskostnadernaavses bli tagna från detta anslag under en följd av år. För /75har för ändamålet beräknats . Med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingeninom skeppsprovningsanstaltensverksamhetsområde krävs för fortlöpande modernisering och kompletteringav anstaltens utrustning . I enlighet medKungl. Maj:ts uppdrag inkom med byggnadsprogram för ett manöver- och våglaboratorium vid skeppsprovningsanstalten.Byggnadsstyrelsen beräknar kostnaderna för laboratoriebyggnaden till ; Jag kommer att vid min anmälanav anslaget Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m. m. förorda attlaboratoriet får utföras inom nämnda kostnadsram. Under detta anslag beräknarjag nu 12 milj. kr. för utrustning till laboratoriet. Kostnaderna för driftenav laboratoriet avses bli täckta genom dels industriuppdrag från svenska ochutländska varv och rederiföretag, dels särskilda forskningsuppdrag frånmyndigheter och institutioner. Vissa långsiktiga uppdrag förutses komma atterhållas från styrelsen för teknisk utveckling. Med hänsyn till nybyggnaden av ett manöver- ochvåglaboratörium är jag inte beredd att nu ta ställning till förslaget omutbyggnad av skepps- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 142 provningsanstaltenmed en mindre skeppsprovningsränna. För anstaltens fortlöpandeutrustningsbehov och ersättningsanskaffningar beräknar jag . Anslaget bör alltså för /75 föras uppmed sammanlagt . Jaghemställer att Kungl. att till : Utrustning /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1972/73Utgift 620 000 1973/74Anslag 700 000 1974/75Förslag 745 000 Bidraget utgör statens stöd tillIngenjörsvetenskapsakademiens (IVA) centrala verksamhet (jfr prop. 1968: 68 s.57, SU 1968: 131, rskr 1968: 304). Anslaget bör räknas upp med . vilket motsvararökade kostnader. IVA föreslår härutöver att anslaget ökas med avseende internationella akademikontakter, för bevaknings- ochutredningsverksamhet vad gäller forskningens organisation och planering, för den externa biblioteksservice avallmän karaktär som IVA svarar för. Sammanlagt föreslås anslaget alltså bliökat med . För nästa budgetår bör anslaget räknas upp med 45 000kr. Jaghemställer att Kungl. att till Bidrag tiU /75 anvisa ett anslag av . 1972/73Utgift 2 560 000 1973/74Anslag 2 960 000 1974/75Förslag 3 250 000 är centralorgan förden nationella standardiseringsverksamheten och företräder i det internationella standardiseringsarbetet. Kommissionen utarbetar och fast- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 143 ställer svensk standard samt verkarför att denna används. Kommissionen bidraräven till samordningen mellan standardiseringsarbetet och varudeklarationsverksamheten. Kostnaderna förverksamheten bestrids genom statsbidrag, kontantbidrag från näringslivet ochersättningar från statliga verk m. fl. samt genom försäljning avstandardpublikationer. /67 utgör statsbidraget avnäringslivets kontantbidrag till verksamheten under det sistförflutnabudgetåret (jfr prop. 1966: 1 bil. 12 s. 42, SU 1966: 10, rskr 1966: 10).Statsbidraget täcker därmed ca en fjärdedel av kostnaderna för verksamheten.För /74 anvisades dessutom . för att underlätta ettsamordnat införande i av det internationella måttenhetssystemet SI. Näringslivetskontantbidrag tUl kommissionen och dess fackorgan under /73 var5 . Kommissionen hemställer därför om statsbidrag för budgetåret1974/75 av detta belopp elleravrundat . Kommissionen begär också ett särskilt bidrag av200 . för vidgat internationellt samarbete och ett bidrag av 200 000 kr.för fortsatt introduktion av Sl-systemet. Den nationellaoch internationella standardiseringsverksamheten minskar de tekniska hindrenför varuhandel mellan olika länder och bidrar till den svenska industrinsinternationella konkurrenskraft. Förekomsten av standard underlättarmyndigheternas arbete med föreskrifter ochanvisningar. Vidare används standardiserade provningsmetoder som underlagför konsumentupplysning och vamdeklaration. I utarbetandet avsvensk standard deltar ca 4 000 företrädare för myndigheter, organisationer ochföretag. Myndigheternas medverkan är värdefull och en förutsättning för atthänvisning till en standard skall kunna ske i föreskrifter. Detinternationella standardiseringssamarbetet ökar i omfång och betydelse. Verksamheten vidgas till nya områden somexempelvis korrosionsskydd, miljömätteknik och kvalitets- ochtillförlitlighetsteknik. Det är värdefullt att resultaten i allt högre graddirekt kan tUlämpas på det nationella planet. I samarbete med bl. a. statens provningsanstalt.Ingenjörsvetenskapsakademien och Svenska teknologförenlngen en informationskampanj för att underlättaen samordnad övergång till Sl-systemet i . Övergången planeras varagenomförd till slutet av . verksamhet under /75 börstatsbidrag utgå med . för nationellt och inter- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet i 44 nationellt standardiseringsarbetesamt med . för fortsatt arbete med introduktion av Sl-systemet. Jag hemställer att Kungl. att tillBidrag till för /75 anvisaett anslag av . 1972/73 Utgift 50800 000 Reservarion 1973/74Anslag 49 800 000 1974/75Förslag 47 900 000 AB Atomenergibildades med huvudsaklig uppgift att handha det målbundna forsknings-och utvecklingsarbetet på kärnenergiområdet. Aktiekapitalet i bolaget uppgårtiU 14 milj. kr. Staten är ensam aktieägare. godkände år1956 (prop. 1956: 176, 3 LU 1956: 22, rskr 1956: 344) allmänna riktiinjer förbolagets verksamhet. Dessa riktlinjer har modifierats isamband med prövning av anslag till bolaget. Till följd avett konsortialavtal mellan staten och Allmänna svenska elektriska aktiebolaget (ASEA) överfördes Atomenergis resurser förtillverkning av bränsleelement och för viss projektering till ett av staten och , AB Asea-Atom (prop. 1968: 169, SU 1968: 199, rskr 1968: 408). Enligtdetta konsortialavtal åtar sig staten att verka för att forsknings- ochutvecklingsresurserna hos Atomenergi kan stödja svensk industris kommersiellaverksamhet på kärnenergiområdet. Riksdagengodkände (prop. 1970: 1 bU. 15 s. 97, SU 1970: 13, rskr 1970: 13) särskUda riktlinjer för bolagets kärnenergiverksamhetunder femårsperioden /711974/75. Dessa riktiinjer innebar bl. a. att bolaget skulle utgå från en anslagsram om 290mUj. kr., inräknat kostnadsökningar, för femårsperioden /71191A/15. I samband med utbyte av vissa skuldförbindelserhar bolagets ränteutgifter tUl staten minskats. Den fömtseddaanslagsramen har med hänsyn härtill reducerats (prop. 1971: 1 bU. 114,NU 1971: 13, rskr 1971: 120). Enligt den sålunda reviderade långtidsplanenförutsätts anslaget till bolagets kärnenergiverksamhet under budgetåret1974/75 uppgå till 48,8 milj. kr. Bolaget redovisade ett nyttförslag till långtidsprogram avseende femårsperioden /741977/78. Bolagets verksamhet är koncentrerad tillStudsvik. Här ligger bolagets huvudkontor och forskningsstation med bl.a. reaktorerna R2, R2-0, Kritz och olika laboratorier. I har bolagetett kontor. Utvecklingsarbete rörande utvinning av uran ur skiffer bedrivs viduran- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 145 Antalet anställdai bolaget var vid ingången av /74 ca 1 000. Atomenergisverksamhet finansieras till väsentlig del genom statsanslag. Medel förutveckhngsarbete rörande utvinning av uran anvisas under särskilt anslag (E15). Återstoden av bolagets verksamhet finansieras dels från förevarandeanslag, dels i betydande utsträckning även genom forskningsbidrag och egnainkomster av uppdrag. har utsett ett särskUtprogramråd som skall ge synpunkter på utformningen av bolagetsutvecklingsprogram på reaktor-och bränsleområdet. I detta programrådingår bl. a. företrädare för Asea-Atom, andra tillverkande företag ochkraftindustrin. I ett flertalländer, främst , pågår en omfattande utbyggnad av kärnkraften som ettkomplement till andra kraftslag. håller på att genomföra ett stortkärnkraftprogram och bygger ut sin kärnkraftbaserade elproduktionmycket starkt. har föreslagit berörda regeringar i Västeuropaatt all tillkommande produktion av elenergi inom gemenskapen skall baseras påkärnkraftverk. Lättvattenreaktorernafortsätter att dominera marknaden kommersiellt. Frågor rörandekärnbränsleförsörjningen och hanteringen av radioaktivt avfall från kraftverkentUldrar sig ett ökat internationellt intresse. Utvecklingen iSverige innebär bl. a. ett fortsatt arbete på kärnkraft-stationerna iOskarshamn, , och Forsmark. Svensk industri svarar förhuvuddelen av leveranserna till de nya kraftverken. Enligt föreliggande planer kommer kraftverken , Oskarshamn2 samt att kunna tas i drift . Atomenergis statsfinansierade verksaiuhet är till största delen inriktad på att stödja detindustriella utbyggnadsprogrammet på kärnkraftområdet, bl. a. genom attbolaget bearbetar problem av betydelse för reaktorsystemenssäkerhet och tUlförlitiighet. Atomenergi anser det vara angeläget attinom sin begränsade resursram för utvecklingsarbete på lättvattenområdetbibehålla en hög kompetens på ett antal nyckelområden av särskUd betydelse för den svenska kärnkraftindustrin. a. med Asea-Atom inom ramen för ett särskUt samarbetsavtal.Avtalet inriktar Atomenergis insatser på i första hand bränsleutveckling, reaktorfysik och värmeteknik samt imera begränsad utsträckning på kapslingsmaterial för bränsle,konstruktionsmaterial, korrosion och vattenkemi. Bolagetfortsätter också sitt utvecklingsarbete på uranutvinning ur skiffer och följerutvecklingen på anrikningsområdet med uppmärksamhet, bl. a. genom att delta iintemationella samarbetsprojekt. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 146 Upparbetning avbestrålat bränsle från svenska kärnkraftverk sker t. v. i utiändskaupparbetningsanläggningar, som också tar ansvaret för en slutiig förvaring avdet högaktiva avfallet med användande av metoder sotn godtagits av denationella strålskyddsmyndigheterna. Behov avökade svenska forskningsinsatser på avfallsområdet föreligger enligt bolagetsbedömning. Enligt bolagets mening är vidare säkerhets- ochmiljöfrågorna av avgörande betydelse för samhällets accepterande avkärnkraften. Utvecklingen av säkerhetskriterier och standarder förlättvattenreaktorer går väsentligt snabbare än tidigare, särskilt i Förentastatema. Bolaget anser det angeläget att statsmedel ställs till förfogande förbehandling av grundläggande och långsiktiga säkerhetsproblem på kärnenergiområdet.Arbetet bör i viss utsträckning kunna ske i internationellt samarbete och medutnyttjande av försöksanläggningen i . De särskilda insatser, sombolaget föreslår på kämsäkerhetsområdet, bör ses som ett komplement till detarbete som utförs i Studsvik för medel som ställs till förfogande avdelegationen för forskning rörande kärnkraftens säkerhets- och miljöfrågor.För speciella insatser rörande aktivt avfall och säkerhetsfrågor begär bolagetett tilläggsanslag om 6,7 milj. kr. under /74. Den gaskyldahögteiriperaturreaktorn och den snabba reaktorn tilldrar sig ökad uppmärksamhet bland svenska intressenter. Bolaget avser därför'atti samråd med den svenska marknadens parter utarbeta förslag till riktiinjerför ett utvecklingsprogram för dessa reaktortyper. Som ett första led i dettaarbete ingår att undersöka förutsättningarna för sarnarbete med utländskaparter. Atomenergi föreslårefter rekommendation från det gemensamt av bolagetoch styrelsen för teknisk utveckling (STU) etablerade Rådet för Studsviksforskning, att de tidigare av STU anvisade medlen för kärnteknisk forskningersätts med ett särskUt statsanslag tUl Atomenergi. För angelägnainvesteringar i anläggningar i Studsvik redovisar bolaget för budgetåret1974/75 ett behov av 21 milj. kr. Av dessa medel avser bolaget attanvända 9 milj. kr. för en nybyggnad av ett farmaceutiskt laboratorium, samt5,5 resp. 3,6 milj. kr. för första etappen på en tillbyggnad avbräiislelaboratoriet och en hanteringsanläggning för radioaktivt avfall. Förövriga anläggningsarbeten beräknas kostnadernatUl 2,9 milj. kr. Nödvändiga investeringar'iförsöksutrustningar avser bolaget att genomföra med användande av de medel,som frigörs genom avyttrande av bolagets tillgångar i kraftvärmeverk.Driften vid Ågestastationen kommer att läggas ned. Mot bakgrunden avden senaste tidens internationella utveckling är det enligt bolagets meninguppenbart, att de framtida problemen angående energikonsumtion ochdess fördelning på olika energi- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 147 råvaror erfordrar nya ochgrundläggande överväganden. Bolaget anser det vara väl motiverat, att allmännamedel på det energitekniska området i första hand sätts in på att genomförakärnkraftprogrammet på ett säkert, tUlförlitligt och ekonomiskt sätt. Vid sidanav detta kräver en rad problem som blivitaktuella på det energitekniska området en kvalificeradtvärteknisk bearbetning. En del av detta arbete kan utföras vid Atomenergisforskningsstation i Studsvik. Bland problem,som behöver bearbetas, nämner bolaget minskning av energiomvandlingsförluster,ökad utnyttjning av spillvärme, ökad verkningsgrad vid kraftalstring,utnyttjning av alternativa bränslen, förgasning av kol och skiffer, produktionoch utnyttjning av syntetisk gas samt energilagring och utnyttjande avfusionskraft. Bolaget föreslår att 6 mUj. anvisas /75 överett särskilt anslag för tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete inomenergitekniken. Totalt hemställerbolaget orn följande bidrag av statsmedel för /75. " För kärnenergiverksamheten inom bolaget 71,3milj. kr., varav 6 milj. kr. utgör en överföring av medel för långsiktig kärntekniskforskning, som f. n. anvisas över anslaget Styrelsen för teknisk utveckling:Teknisk forskning och utveckling. För utvecklingsarbete rörande utvinning avuran 2,4 milj. kr. Medel anvisas över anslaget Utvecklingsarbete rörandeutvinning av uran. För anläggningsarbeten i Studsvik 21 milj. kr. i form av lån urfonden för låneunderstöd. För visst tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete för energibesparingm.m. 6 milj. kr. FöljandesammanstäUning visar den totala verksamheten inom bolagets huvudområde, kärnenergiteknisk forskning och utveckling, med utgångspunktfrån finansieringskäUan (i milj. Arbetet bedrivs såväl med statsanslagsfinansiering som i form avforskning huvudsakligen finansierad av STU och forskningsråd, vidare isamarbetsform med delfinansiering från andra intressenter inom och utom landetsamt slutligen som en koinmersielltinriktad rörelse, där lönsamhetskriterier är vägledande för omfattningenoch inriktningen. I beloppeningår utvecklingsarbete rörande utvinning av uran med 6 milj. kr. budgetåret1972/73, 2,5 milj. kr. 1973/74 och 2,4 milj. kr. 1974/75. Prognosen /74utgår från förutsättningen, att bolaget får 6,7 milj. kr. i begärttilläggsanslag för speciella insatser rörande aktivt avfall ochsäkerhetsfrågor. Bolaget har beträffande /75 utgått från attmedel överförs till bolaget från STU enhgt bolagets förslag. Forskningsverksamhethuvudsakligen finansierad av STU och forskningsråd Samarbete på detkärnenergitekniska fältet 4. Övrigt utvecklingsarbete 5:1 Stödfinansieradförsäljning 5:2 Övrig kommersiell försäljning -1,6 Atomenergi har föreslagit en väsentiig ökning avanslagen tUl forsknings- och utvecklingsarbete på det energitekniska området.Jag delar bolagets uppfattning att forskning och utveckling rörande energibesparingm. m. bör tillmätas en ökad betydelse . Det finns starkasamhälleliga skäl att förbättra hushållningen med energi. Jag har därför som tidigareanmälts tillkallat en programkommitté (I 1973: 06) som skall utarbeta förslagtill ett forsknings- och utvecklingsprogram inom energiområdet för den närmastetioårsperioden. Vidare har jag under anslaget Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling beräknat medel för kraftigt ökadeinsatser på projekt avseende effektivare energiutnyttjande. Vid min anmälan avanslaget Särskilda säkerhetsarbeten inom kämenergiområdet (E 16) kommer jagdämtöver att framlägga vissa förslag om en ytterligare ökning av de statiigaforskningsinsatserna. Regeringen har beslutat att till riksdagutarbeta förslag om ett långsiktigt energipohtiskt program inbegripandeställningstaganden till den fortsatta kärnkraftutbyggnaden. Bolaget vill nu modernisera sina anläggningar iStudsvik och bredda sin kompetens genom att nyanställa viss kvalificeradpersonal. Jag anser att resurserna i Studsvik bör förnyas för att bättre svaramot de krav som ställs från olika håll. Detta möjliggör för bolaget attbearbeta viktiga uppgifter och delta i fortsatt långsiktigt samarbete medsvenska och utländska kämkraftintressenter, främst Asea-Atom. Anläggningarna i Studsvik tillkom huvudsakligen islutet av och och kan beräknasrepresentera ett återanskaffningsvärde av ca 500 milj. kr. I samband med den 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 149 underåren 197Q1971 genomförda koncentrationen till Studsvik genomfördes enanpassning av befintliga resurser med viss komplettering och nyanskaffning avteknisk utmstning. Jag vill i detta sammanhang först beröra fråganom nya anläggningsinvesteringar i Studsvik. Jag har inhämtat attbolaget avser att avyttra sina fastigheter på i . På enav fastigheterna -finns en kontorsbyggnad med ca 17 000 m lägenhetsyta och ettbrandförsäkringsvärde om ca 33 milj. kr.Hyresgäster i kontorshuset är bl. a. , styrelsen för tekniskutveckling, statskontoret och delegationen för atomenergifrågor. Jag kaninte tillstyrka att bolaget beviljas lån ur fonden för låneunderstöd för nya anläggningsarbeten, men finner detlämpligt att den köpeskilling som erhålls för Liljeholmsfastigheterna användsför anläggningsinvesteringar i Studsvik. Särskilt angeläget finner jagdet vara, att en tillbyggnad av bränslelaboratoriet kan påbörjas utan onödigtidsutdräkt. Den föreslagna nybyggnaden av ett farmaceutiskt laboratorium börkomma till stånd endast under förutsättning att bolaget kan uppnå fullkonstnadstäckning för verksamheten vid laboratoriet. Jag övergår däreftertill att behandla frågan om investeringar iny utrustning. Vid min anmälan avdetta anslag i prop. 1973: 1 (bU. 15 s. 90) anförde jag följande angående enförnyelse av bolagets utmstning. Atomenergi, somär en av delägarna i kraftvärmeverket i , undersöker förutsättningarnaatt lägga ned driften vid verket , då nuvarande driftavtalmellan bolaget och löper ut. Genom försäljning avAtomenergi tillhörig egendom i Ågestaanläggningenskulle, efter avräkning av awecklingskostnaderna, medel frigöras. Genomanvändning av sådana medel kan nämnda förnyelse av bolagets utrustningm. m. åstadkommas. avser även att lägga fram förslag tillKungl. Maj:t om användningen av medlen. Det ankommer på Kungl. Maj:t attmeddela närmare föreskrifter om medlens disposition. Beslut har nufattats om en framtida nedläggning av . Atomenergi har uppskattat,att ca 14 milj. kr. kommer att stå till förfogandeför investeringar i ny utrustning i Studsvik sedan a-wecklingen genomförts. Jag har intenågot att erinra mot att bolaget gör investeringar i ny utrustning. Detta börske med anlitande av medel från under förutsättning att bolagetöverlämnar räntebärande skuldförbindelser till kammarkollegiet på belopp motsvarande investeringarnas storlek. Räntesatsenskall vara densamma som den vid varje tid gällande normalräntan för lån frånstatens utlåningsfonder. Räntekostnaderna bör redovisas under förevarandeanslag. Det ankommer på Kungl. Maj:t att fastställa amorteringsplan förskuldförbindelserna. Jag biträder i huvudsakAtomenergis förslag att merparten av bola- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 150 getsforsknings- och utvecklingsinsatser på reaktorområdet liksom hittUls ägnasåt lättvattenreaktorer. Jag har inte heller något att erinra mot att bolaget i ökad omfattning följer utvecklingen avgaskylda högtempera-turreaktorer. Viss del av kostnaderna för bolagets deltagande iinternationellt samarbete beträffande urananrikning och arbeten medsnabba reaktorer bör liksom hittUls belasta anslaget Internationelltatomenergisamarbete. Bolagets kommersiella verksamhet utvecklas ipositiv riktning. Jag förutsätter att bolaget fortsätter sinaansträngningar att få sin instrumenttillverkning lönsam. Vid min beräkning avmedel under förevarande anslag har jag beaktat dels att vissa kostnader försäkerhetstekniska arbeten i Studsvik bör kunna bestridas från anslagetSärskilda säkerhetsarbeten inom kärnenergiområdet,dels att vissa medel för kärnteknisk forskning även /75bör belasta anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling. Under åberopande avvad jag anfört i det föregående hemställer jag att Kungl. att tillAtomenergiverksamhet inom Aktiebolaget för /75 anvisaett reservationsanslag av . Utvecklingsarbete rörande utvinning av uran 1972/73 Utgift 6000 000 Reservation 1973/74Anslag 2 500 000 1974/75 Förslag 2400 000 Från anslagetbestrids bl. a. kostnaderna för ett utvecklingsarbete rörande utvinning av urani . Projektet syftar till att genom utvecklingsarbete i anslutning tilluranverket i ge underlag för ett beslut om en eventuell framtidaproduktion av uran ur de mellansvenska skiffrarna. Urantillgångarna i Ranstadtillhör världens största, men är med nuvarande uranpriser inte kommersielltintressanta på grund av den låga uranhalten.