prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Förslaget om attutvidga SIV:s språksektion för att svara mot aktuella behov avöversättningsservice har vimnit mycket stor anslutning hos remissinstanserna.Endast ett fåtal remissinstanser har avvikande-mening. Kammarrätten i Göteborganser att i vart fall på endast i undantagsfall tordebehöva anlitas för översättningar för utomstående myndigheter m.fl. eftersombehovet av översättningsservice lämpligen kan tillgodoses genom tolk- ochöversättartjänster, vilka kan förmedlas av länsstyrelse. Det saknas därföranledning att permanent bygga ut SIV:s språksektion för dessa behov. Detta hindrarinte att en tillfällig förstärkning kan vara nödvändig intill dess översättningsservicengenom länsstyrelsernas förmedling har bringats att fungera tillfredsställande.Svea hovrätt menar att översättning i första hand bör ske på det regionalaplanet och åstadkommas med utnyttjande av bl. a. translatorer upptagna ilänsstyrelsernas förteckningar. Däremot torde översättningsservice vid ihög grad behövas för att 1974:1 Bilaga 13 173 åstadkomma mera permanent brukadeskriftliga handlingar såsom blanketter och formulär m. m. Någraremissinstanser, däribland och kammarrätten i framhålleratt den översättningsservice som erbjuds inte får begränsas till att avseendast invandrarspråk. Samtliga instanser tUlstyrkereller har ingen erinran mot att blanketter och broschyrer på invandrarspråkkommer tiU användning i större utsträckning än . påpekar vikten av att det vid sidan av översattablanketter även finns översatta anvisningar för blankettens användning samt attdessa anvisningar bör utformas med tanke på de skillnader i bakgrund som föreliggerför invandrare från olika länder. Kammarrätten i understryker atthandling som utfärdas av svensk myndighet bör vara avfattad på svenska men attdetta inte hindrar att blanketter, som har stort användningsområde, lämphgenkan vara avfattade på svenska och ett eller flera främmande språk. InvandramtredningenframhåUer i sitt betänkande vikten av att samhäUets tolk- och översättningsserviceförbättras samt lägger fram förslag om bl.a. tolkutbUdning, auktorisation av tolkar och översättare och utökadöversättningsservice åt myndigheter m. fl. Chefen förutbildningsdepartementet har föreslagit att tolkutbildning påhögskolenivå skall anordnas som yrkesmriktade studiekurser vid fUosofiskfakultet samt att övrig tolkutbUdning skaU ske i form av studiecirklar ochämneskurser vid folkhögskolor. skall enligt förslaget den 1juh 1974 överta ansvaret för utbUdningenav s. k. kontakttolkar, vilken skall bedrivas som försöksverksamhetäven under /75. försöksverksamhet medtolkutbUdning bör därvid upphöra. Jag behandlar i det följande frågorna omauktorisation av tolkar och översättare, tolkförmedling samtöversättningsservice åt myndigheter m. fl. Utredningenföreslår ett system för auktorisation av kvalificerade tolkar och översättaresamt examination av s. k. kontakttolkar. Förslaget innebär i princip attvederbörande skall kunna genomgå ett kunskapsprov avseende framför alltspråkkunskaperna. Jag anser attdet inte föreligger något behov att genom särskilt kunskapsprov ytterligarestyrka kompetensen hos de personer som har genomgått tolkutbildnmg. Jag delarutredningens uppfattning att det inte är nödvändigt att tolk eller översättareskaU ha viss behörighet för att få anlitas av myndighet utan myndigheterna börsjälva avgöra vilka kvalifikationer tolken eller översättaren bör ha i detenskilda fallet. Det finns anledning att beakta de invändningar som NO har förtfram från 1974:1 Bilaga 13 174 näringsrättslig synpunkt motauktorisation av vissa yrkesutövare. Mot bakgmnd härav anser jag attauktorisation eller examination av tolkar och översättare t. v. inte heller börinföras för sådana personer som inte har genomgått tolkutbUdning. Ett viktigt ledi samhällets tolk- och översättningsservice utgör tolkförmedlingsverksamheten.Utredningen konstaterade vid sin kartläggning av nuvarande tolkservice bl. a.att organiserad tolkförmedling saknas på många orter i landet samt att sådanförmedluig, där den förekommer, bedrivs under former som varierar från orttill ort. Utredningen anser att en tillfredsstäUande lösning av tolkproblemeninte kan uppnås utan att frågan om förmedling av tolktjänster uppmärksammas.Enligt utredningens mening hänger frågan om tolkförmedlingen samman med övrigaproblem som berör lokal och regional handläggning av invandrarfrågor,exempelvis ansvarsfördelningen mellan olika huvudmän för åtgärder förinvandrare. Jag delarutredningens uppfattning att frågan om tolkförmedling hänger samman med bl. a.ansvarsfördelning rörande åtgärder för invandrare. Jag anser emellertid attvissa åtgärder för att förbättra tolkförmedlingsverksamheten bör kunna vidtasredan nu. En lämplig åtgärd synes t. v. vara att genom det allmännas försorgregistrera tolkar och översättare. Ett sådant register bör föras länsvis. Isamråd med chefen för kommundepartementet förordar jag därför att etttolkregister upprättas hos varje länsstyrelse. I registret bör efter anmälaninföras sådana personer som är beredda att motta uppdrag som tolk eller översättareinom länet. Någon prövning av kvalifikationerna som tolk eller översättare bört. v. inte ske. Erfarenheterna får visa om denna fråga behöver övervägas ytterligare. Registret bör innehålla uppgifter om bl.a. tolkutbildning, språkkunskaper samt fackområde såsom rättstolkning,arbetsmarknadstolkning eller sjukvårdstolkning. Ett sådant register bör kunnage en tiUräcklig god ledning för att bedöma kvalifikationerna hos deregistrerade. Det ankommer på Kungl. Maj:t att utfärda närmare föreskrifter omregistreringen. Vid sinkartläggning av nuvarande översättningsservice fann utredningen att behov avsådan service förelåg främst beträffande invandrarspråk. Mot denna bakgmndförordar utredningen att den språksektion som finns inrättadinom invandrarverket får en dimensionering som svarar mot det aktueUa behovet. Som jag harframhållit i det föregående (s. 162) bör det även i fortsättningen finnas entill invandrarverket knuten översättningsorganisation, som kan åta sigkvalificerade översättnings- och granskningsuppdrag från statliga ochkommunala myndigheter, organisationer ocb andra. Eftersom myndighetemasinformation tUl invandrare liksom till svenskar måste vara korrekt särskiltom informationen gäller bestämmelser som är förenade med straffansvar är détnödvändigt att 1974:1 Bilaga 13 175 översättningar avsamhäUsinformation utförs eller granskas av översättare som handlar undertjänsteansvar. Detsamma gäller information som lämnas avarbetsmarknadsorganisationer m. fl. För innevarandebudgetår har medel anvisats under förevarande anslag för översättningsarbete avseende anpassningsverksamheten. För översättningsarbeteåt annan än anpassningsbyrån tas ersättning ut och tiUgodoförs anslaget. Översättningsverksamheten subventioneras tillstor del främst från myndighetsanslaget. Med hänsyn till att denverkliga kostnaden för verksamhetenbetydligt överstiger det genomsnittliga marknadspriset föröversättningsarbete bör invandrarverkets översättningsverksamhet även i fortsättningen i viss mån subventioneras. Ersättningenbör dock bestämmas tiU ett högre belopp än marknadspriset eftersom arbetetutförs under tjänsteansvar. Det ankommer på Kungl. Maj:t att meddela närmareanvisningar härom. Under ett nyttanslag, Översättningsservice (p. D 4) tas de medel upp med vilka hela denfortsatta översättningsverksamheten bör subventioneras. Ersättningama förutförda översättningsuppdrag bör tiUgodoföras det nya anslaget. Från dettaskall förvaltningskostnaderna för språksektionenoch dess arbete bestridas. De under anpassningsanslaget anvisade medlen föröversättningskostnader avseende anpassningsverksamheten bör härvidutgå. Invandrarutredningenkommer att imder våren lägga fram sitt förslag tUl ett samlat handlingsprogramför samhällets ohka aktiviteter för att främja invandrarnas anpassning iSverige. I avvaktan härpå förordar jag vissa förstärkningar av invandrarverketsresurser för anpassningsverksamheten. har i likhet med föregående år föreslagit en utvidgning av tidningsverksamheten med avseendepå antalet språkeditioner. Vidare har stiftelsen begärt medel förfortsatt utgivning av temanummer och en månadsbulletin. Jag är inte beredd attbiträda förslagen. Liksom bör i princip de merkostnader som uppkommervid framställning och distribution av temanummer täckas genom bidrag från demyndigheter för vUkas räkning information lämnas. Stiftelsen bör liksom underinnevarande budgetår vara oförhindrad att ge ut en månadsbulletin inom ramenför tillgänghga medel. Bidraget till stiftelsen bör ökas med ett mindre beloppsom svarar mot beräknade kostnadsökningar vid oförändrad omfattning avtidningsverksamheten. Publikationstryck har begärts medel bl. a. för fortsättning avett av invandrarverket i samarbete med andra myndigheter påbörjat projekt församordning av samhällsinformation till invandrarna. Projektet bör enligt minmening innebära ett bättre utnyttjande av myndighetemas resurser förinformation. För att säkra den påbörjade verksamheten, som jag finner angelägen,beräknar jag en mindre höjning av anslagsposten. 1974:1 Bilaga 13 176 Under senarebudgetår har en kraftig uppräkning skett av medlen under anslagsposten BidragtUl organisationer m. fl. För innevarande budgetårhar för detta ändamål anvisats . Med hänsyn till storleken av dettabelopp och det kommande utredningsförslaget är jag inte beredd att förordaytterligare medel för bidragsverksamheten i allmänhet. Svenska röda korsethar efter initiativ av bl. a. flyktingkommissarie underhösten 1973 inrättat en rådgivningsbyrå för flyktingar. Byrån har tiU syfte attpå olika sätt hjälpa flyktingar, framför aUt nyanlända, till rätta här i landetmen även att bistå dem i de fall det gäller emigration till tredje land. Vidareskall byrån fungera som kontaktorgan mellan flyktingarna och myndigheterna samtbistå flyktingarna med rådgivning i sociala och juridiska frågor.Överstyrelsen för Svenska röda korset har anhålht om statligt stöd förändamålet. Jag anser att byråns verksamhet bör understödjas och förordar efterkontakt med invandrarverket att anslagsposten räknas upp med . För innevarandebudgetår har invandrarverket från anslagsposten Informations- ochkontaktverksamhet ställt . tUl förfogande för bl. a. barnpassning ianslutning till den försöksverksamhet som pågår med särskilda kontaktkurser förhemarbetande invandrarkvinnor. Jag fömtsätter att medel för barnpassning även ifortsättningen kan disponeras från anslagsposten i den utsträckning sombehövs. Med hänvisning iövrigt tUl sammanställningen hemställer jag att Kungl. att tillAnpassningsåtgärder för invandrare för / 75 anvisa ett reservationsanslagav . Nytt anslag (förslag) 185 000 Med hänvisningtill vad jag har anfört i det föregående under anslagen (p. D 1) och Anpassningsåtgärder för invandrare (p. D 3) hemställer jag, attKtmgl. att tillöversättningsservice för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1974:1 Bilaga 13 177 E REGIONAL UTVECKLING Allmännasynpunkter Statiigtregionalpolitiskt stöd har lämnats . har t. o. m. den 30 jimi 1973 totalt947 industriföretag fått lokaliseringsstöd. Ilokaliseringsbidrag/avskrivningslån har utgått 425 milj. kr. och ilokaliseringslån 1 653 milj. kr. Företagen har uppgett en planerad sysselsättningsökning på ca 26 200personer tUl följd av de investeringarför vUka stöd har lämnats. Den faktiska sysselsättningsökningen vid slutet avår 1972 tiU följd av då genomförda investeringar uppgick till ca 18 100personer. har vidare 38 företag inom turistnäringenbeviljats stöd i form av lokaliseringslån med sammanlagt 34 milj. kr. Med utgången av /73 avslutades dentreårsperiod för statligt regionalpolitiskt stöd som beslutades av (prop. 1970: 75, SU 1970: 103, rskr 1970: 270). Medelsramen för detregionalpolitiska stödet inkl. transportstöd fastställdes förtreårsperioden till 1 200 mUj. Genombeslut av riksdag (prop. 1973: 85 bil. 8, InU 1973: 17, rskr 1973:183) höjdes denna ram tUl 1 375 mUj. beviljades 734 företaglokaliseringsstöd med sammanlagt 1080 milj. kr., varav 217 milj. kr. i lokaliseringsbidrag/avskrivningslån och863 milj. kr. Sysselsättningsstöd har under periodenutbetalats med 29 milj. kr. motsvarande 6 034 årsarbetskrafter. UtbUdningsstödhar beviljats med 173 milj. kr. för sammanlagt ca 24 000 personer. Lokaliseringsstödhar lämnats 601 företag inom det aUmänna stödområdet. Stödet tUl dessa företag motsvarar av beviljadelokaliseringsbidrag och av beviljade lokaliseringslån. I övriga delar avlandet har stödet utgått till företag i områden med särskilda sysselsättningsproblem, framför allt vissa områden intill stödområdesgränsenoch orter med ensidig näringslivsstruktur. Riksdagenbeslutade (prop. 1973: 50, InU 1973: 7, rskr 1973: 248) om medlen iden fortsatta regionalpolitiska stödverksamheten. Företagsinriktad partihandeloch uppdragsverksamhet med mer än lokal betydelse inkluderades därvid blandverksamheter som kan stödjas vid investeringar inom det allmänna stödområdet.Företag som bedriver uppdragsverksamhet kan dessutom få lånegaranti för anskaffning av omsättningstUlgångar. I undantagsfall kanKungl. Maj:t bevUja förhöjt lokaliseringsbidrag med högst avkostnadema för investe- 12 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 13 178 ringar i byggnader inom det inrestödområdet. Likaså i undantagsfall kanavskrivningslån beviljas industriföretag vid investeringar i maskiner, arbetsredskapoch verktyg inom det inre stödområdet. Sysselsättnings-stöd utgår inte endast till industriföretag utan också till företag med industrUiknande verksamhet,industriserviceföretag, partihandelsföretag och företag meduppdragsverksamhet. Sysselsättningsstödet uppgår tUl . perårsarbetskraft under första och andra året och till . under det tredjeåret. I detregionalpolitiska handlingsprogram som statsmakterna antog (prop. 1972: 111 bU. 1, InU 1972: 28, rskr1972: 347) har riktiinjer angetts för en rullande regionalutvecklingsplanering. Med stöd av detta beslut har Kungl. Maj:tuppdragit åt länsstyrelserna att i samverkan medkommuner och landsting genomföra en fortsatt regional utveck- lingsplanering länsplanering 1974. Ett första steg i denna länsplanering är att aktualiseradet planeringsunderlag i form av prognoser rörande den regionala utvecklingen m. m. som behövs för den statliga och kommunalaplaneringen. Kommunerna tar i särskUd ordning ställning till dettaplaneringsunderlag. Med utgångspunkt i planeringsunderlaget och kommunernasställningstaganden skall utforma de regionalpolitiska riktlinjersom anser bör följas i den fortsatta länsplaneringen fram t. o.m. Häri innefattas bl. a. förslag tUl planeringsnivåer förlän och kommuner, förslag till eventuella ändringar 1972 beslutaderegionala strukturen samt förslag till åtgärder för att lösa föreligganderegionalpolitiska problem. Arbetet i länen med länsplanering 1974 beräknas bliavslutat . Medborgarnas syn påde problem som skall lösas inom ramen för denregionala utvecklingsplaneringen är ett väsentligt underlag för planeringsarbeteti län och kommuner. Det är en uppgift för främst de politiska partierna attkartlägga medborgarnas uppfattningar i dessa frågor. För att underlätta depolitiska partiernas arbete utvidgas informationen direkt tUl allmänheten omde planeringsaktiviteter som behandlas ikommunerna , nämligen länsplanering 1974, programarbetet ianslutning till den fysiska planeringen och den regionala trafikplaneringen. Sysselsättningsfrågornas stora roll ilänsplaneringen motiverar en systematisk insamling av de fackligaorganisationernas syn på utvecklingen. Kommunerna har därför uppmanatsatt överlägga med företrädare för de fackliga organisationerna i resp. kommunom de sysselsättningsproblem somföreligger och de åtgärder som behövs för att avhjälpa problemen.Kommunernas och de fackliga organisationernas synpunkter utgör därefterunderlag i länsstyrelsernas planeringsarbete. I anslutningtill arbetet med länsplanering 1974 fullföljs de fastlagdaregionalpolitiska riktlinjerna genom att länsstyrelserna med 1974:1 Bilaga 13 179 utgångspunkt i de av statsmakternabeslutade planeringsnivåerna för länen anger planeringstal för enskUdakommuner. Förfemårsperioden /741977/78 har fastställt en medelsram förregionalpolitiskt stöd om 2 500 milj. kr., varvid 450 milj. kr. har beräknatsför lokaliseringsbidrag/avskrivningslån, 325 milj. kr. för UtbUdningsstöd, 150 milj. kr. för sysselsättningsstöd och 1 550milj. Inom ramen har stöd beräknats också tillStiftelsen . Vidare får outnyttjat utrymme av de ramar för beslut om regionalpolitiskt stöd som harfastställts för treårsperioden /711972/73 tas i anspråk. Lokaliseringssamråd enligt lagen (1970: 725) omlokaliseringssamråd bedrivs av ensärskild delegation inom AMS. Resultaten av samrådsverksamheten harhittills varit begränsade. Särskilda sakkunniga (In 1972: 02) utreder fråganhuruvida starkare styrmedel i regionalpolitiskt syfte kan anses behövliga och lämpliga. I avvaktan på resultatet av utredningenbeslutade att ändra lagen (1970: 725) omlokaliseringssamråd. Ändringen (1973: 549) innebär att lokaliseringsmyndighetenfår förelägga den anmälningsskyldige att komplettera anmälan medutredning om förutsättningarna att förlägga verksamheten till ort utanförområde där samrådsskyldighet föreligger. I enlighet med beslut harStiftelsen bildats. Stiftelsen har till uppgift attplanera, uppföra, äga och förvalta industricenteranläggningar.Verksamheten' påbörjades . F. n. uppförsindustricenteranläggningar i och . Genom beslut av riksdag byggdes stödettill glesbygderna ut väsentligt.Sålunda har, utöver de sysselsättningsfrämjande åtgärder som berörs idet följande, ett nytt stöd införts för att trygga vamförsörj-ningen i glesbygder. Ett särskilt anslag står tUlförfogande för sociala insatser i glesbygder och nya bidragsbestämmelser harinförts som särskUt gynnarutveckling av den lokala trafikförsörjningen där. Organisatoriska möjligheterhar skapats för att anpassa skolväsendet till speciella förhållanden iglesbygder. En omfattandeplanering av service m. m. i glesbygder pågår bl. a. inom ramen förlänsplaneringen. För att centralt följa utvecklingen i glesbygderna har eninterdepartemental beredningsgrupp inrättats. Genom denna hålls fortiöpandekontakt meUan berörda departement för erforderlig samordning av skilda åtgärderinom glesbygdspolitiken. Verksamheten med särskildasysselsättningsstödjande åtgärder i glesbygder har byggts ut. Medel harställts till företagareföreningarnas förfogandeför punktinsatser i fråga om rådgivning och service m. m. tUl småföretagi glesbygder. Ytterligare fem kommuner i de inre delarna av skogslänen omfattas av verksamheten medkommunala sysselsättningsinsatser. Stödet till hemarbetsverksamhetenfortsätter. 1974:1 Bilaga 13 180 medel föreslås för den utbyggnadav väg 363 och vissa andra vägar i ,och kommuner som förra årets riksdag tog ställning tUl. Företagareföreningarnahar det nyinrättade industriverketsom tillsynsmyndighet. Utöver anslagen under elfte huvudtiteln fårföretagareföreningarna medel från det under trettonde huvudtiteln uppfördareservationsanslaget Främjande av företagsservice. Vad beträffarföretagareföreningarnas uppgift som förmedlare av statliga lån tUl den mindreindustrin m. m. vill jag erinra om att riksdag på tilläggsstat I tillriksstaten för innevarande budgetår har anvisat 20 milj. kr. till förstärkningav statens hantverks- och industrilånefond. Åtgärden motiverades av de mindreoch medelstora företagens ökade anspråk på direktlån frånföretagareföreningarna. För att föreningarnas utlåningskapacitet skall kunnabibehållas på en hög nivå även under nästa budgetår förordas nu en ytterligareförstärkning av fonden med 30 milj. kr. Vidare föreslås en förstärkning av detstatliga bidraget till företagareföreningarnas administration. 1973: 1 (bU.13 s. 150) anmäldes att en expertgrupp hade inrättats inominrikesdepartementet med uppgift att som försöksverksamhet samordnauppföljningen och bevakningen av statens fordringar i företag som har fåttstatligt stöd. Det hör vidare till gruppens uppgifter att arbeta fram förslagtill åtgärder i enskilda uppföljningsärenden. Genom beslut av (prop. 1973: 50, InU 1973: 7, rskr1973: 248) har den regionala uppföljnings- och bevakningsverksamhetenförsöksvis knutits till länsstyrelserna. Den intensifieradeuppföljningen och den därmed förenade samordningsverksamhetenhar bedrivits , att några principieUa ställningstagandeninte kan grundas på hittillsvarande erfarenheter. Redan nu kan emellertidkonstateras, att verksamheten har gett väsentiiga resultat. Sålunda harsysselsättningen i ett flertal fall genom rekonstruktionsåtgärder kunnattryggas vid företag i regionalpolitiskt känsliga områden. Såväl i dessa ärendensom i sammanhang där staten har haft att enbart som kreditgivare bevaka sinfordran har uppfölj-ningsåtgärdcrna medfört icke oväsentliga besparingar. Skrivelse från delegationenför jämställdhet mellan män och kvinnor I det föregående(s. 48) har jag anmält vissa förslag tUl åtgärder som har lagts fram avdelegationen för jämställdhet mellan män och kvinnor och minaställningstaganden till förslagen såvitt avser arbetsmarknads-politiskaåtgärder. Jag behandlar här delegationens förslag att företag som får lån ellerbidrag i lokaliseringssyfte skall ha skyldighet att anställa såväl män som kvinnor. Ett villkor för utbildningsstöd börenligt delegationen vara att inte något av könen får avdet totala antalet utbildningsplatser inom företaget. Samma vUlkor bör en- 1974:1 Bilaga 13 isi ligt delegationen gälla även förandra former av lokaliseringsstöd så att inte något av könen representerarmindre än av det totala antalet personersom nyanställs till följd av stödet. Delegationen, som anser att verksamhetenbör få formen av försöksverksamhet, föreslår att dispens från huvudregeln skallkunna ges av AMS. Den regionalpolitiska stödverksamheten utgörenligt min mening ett område som är lämpat för en försöksverksamhet avdet slag som delegationen har föreslagit. Ett grundläggande motiv bakomutformandet av de regionalpolitiska stödformerna har varit att öka antaletsysselsättningstillfällen och få tUl stånd en mera differentieradarbetsmarknad i de delar av landet, främst skogslänen, där arbetslösheten ochundersysselsättningen är mest framträdande. Erfarenheter har visat att undersysselsättningeni skogslänen är särskilt stor bland kvinnorna. Det är därför av stor betydelseatt det regionalpolitiska stödet utformas och tiUämpas på ett sådant sätt attdet effektivt bidrar till att förbättra kvinnornas situation påarbetsmarknaden. Redan nu gäller somhuvudregel för samtliga stödformer att företag som får stöd skall kunnaredovisa ökad sysselsättning. Det är enligt min mening naturligt att preciseradetta krav på sådant sätt att män ochkvinnor får lika rätt tUl de nya sysselsättningstillfällen som kommer tillgenom samhällets stöd. Jag förordar därför att en försöksverksamhet nupåbörjas enligt de av delegationen föreslagna principerna. Som vUIkor för att få lokaliseringsstöd ochutbUdningsstöd bör alltså gälla att av det antalarbetsplatser som tillkommer i ett företag som får sådant stöd skallförbehållas vartdera könet. Den ordning som AMS förordar i sitt remissyttrandeoch som innebär en skyldighet för företagenatt i samband med ansökan om stöd redovisa rekryteringsplaner iavseende på yrkesfördelning och möjligheterna att sysselsätta både män ochkvinnor kan väl inordnas i det av mig förordade systemet. Planerna bör utarbetas med utgångspunkt i de villkor jag har förordatoch i nära samverkan mellan företag, länsarbetsnämnder och fackligaorganisationer. Sedan beslut om regionalpolitiskt stöd har fattats bör detankomma på länsarbetsnämnd att medverka till och kontrollera att denupprättade rekryteringsplanen uppfylls, vilket innebär bl. a. att villkoret ifråga om fördelningen mellan män och kvinnor i huvudsak skall iakttas kontinuerligtunder rekryteringstiden.