prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — Man har visserligenanledning att räkna med att de strax /1974 annonseradeoljeprishöjningarna redan fått ett i fråga om de direkta effekterna fulltgenomslag hos konsumenterna i vårt land. Men det fulla betalningsmässigagenomslaget på den externa balansen synes ännu inte ha kommit till stånd varken i eller i de övriga . En fråga av central betydelse för bedömningen avutvecklingen är hur den ekonomiska politiken i våra avnämarländerkommer att påverkas av de successivt växande handelsbalansunderskott som kanbli följden av de förhöjda oljepriserna. Om den ekonomiska politiken läggs om ien alltmer restriktiv riktning, kan den svenska exporten naturligtvis inteundgå att bli påverkad härav. Enligt de bedömningar som gjorts inomkonjunkturinstitutet och som redovisats tidigare förväntas exporten av varorkomma att öka med . Till grund för denna prognosligger dels förutsättningar om en fortsatt positiv utveckling av våramarknadsandelar, dels även bedömningar av den allmänna ekonomiska utvecklingenhos köparlän-derna. Men kombinationen av snabbt stigande priser och ensnabbt försämrad handelsbalans kan naturligtvis föranleda vissa länder attvidtaga restriktiva ekonomisk-politiska åtgärder som går vida längre än vad somsvarar mot de prognoser man därvid utgått ifrån. Som OECD-sekre-tariatet harframhållit kan detta i sä fall föranleda andra länder att vidtaga liknandeåtgärder, varigenom ett kumulativt förlopp med konkurrerande valutapolitiskaoch stabiliseringspolitiska ingrepp skulle initieras. Riskerna för en sådan utveckling synes emellertidinte vara särskilt stora. För det första kan man inte med någon större grad avsäkerhet inteckna själva det händelseförlopp som skulle utlösa ett sådant ekonomisk-politiskthandlande. Flera olika indikationer föreligger nu på att de tidigare mycketkraftiga prisstegringarna pä en del av råvarorna skulle ha avstannat och tilloch med i vissa fall vara vikande. Den kraftiga förbättringen på åtminstonevissa kapitalbalanser, som måste bli följden av oljeländernasplaceringsbehov kommer Bil.1 Nationalbudget 1974 15 fördet andra dessutom sannolikt att medföra en större tolerans frånekonomisk-politisk synpunkt gentemot de förutsedda försämringarna pähandelsbalansen. Dessa olika omständigheter har icke ansettsföranleda någon annan bedömning av den svenska exporten än den somkonjunkturinstitutet stannat för. Den innebär således att exporten kommer attutgöra ett expansivt element i den svenska ekonomiska utvecklingen även under1974 om än i en takt som ligger klart under den som gällt under Delvisär detta senare en ofrånkomlig konsekvens av att betydan de delar av exportindustrin arbetade vid eller helt nära kapacitetstaket. Delvis förklaras det även av att en del av de snabba exportökningarna under detta år åstadkommits genom lager minskningar som icke förutsätts kunna fortsätta . Enligt de bedömningar som konjunkturinstitutetgjort skulle denna frän exporten utgående efterfrågestimulansunderstödjas av en inhemsk efterfrågeexpansion. Som redan tidigare framhölls kan man emotse enkraftig ökning av hushållens reala disponibla inkomster. Härtill bidrar dels debetydande löneökningar varom överenskommelser träffats successivt 1974, delsäven en rad olika ekonomisk-politiska åtgärder som beslutats och . Störst i betydelse är här den skatte politiska reform som trädde i kraft och som innebar borttagande av folkpensionsavgiften men även de betydande förbätt ringarna av social- och arbetslöshetsförsäkringarna spelar här en vä sentlig roll. Sammantaget innebär de gjorda fömtsättningarna en löne summeökning på och en ökning av hushållssektoms disponibla inkomster på . För att kunna bedöma den reala disponibla inkomstenunder 1974 måste förutsättningar göras om de förväntade prisstegringarna. Förhela den privata konsumtionen har dessa av uppskattatstill mellan 1973 och 1974 års genomsnitt. Denna kalkyl svarar mot enstegring av konsumentprisindex mellan på drygt10,. Man får gå tillbaka till Korea-krisens dagar för att i värt land hittaexempel på en så snabb prisstegring. Däremot har liknande och även störreökningar inträffat i en rad andra länder och bedömsinflationen i bli ytterligare förvärrad. En betydande del av orsakerna till den snabbareprisstegringen ligger i ett förväntat genomslag från de kraftigaimportprisstegringarna inkl. oljeprisstegringarna. Dessutom förutsätts att dekraftiga avtalsmässiga lönestegringarna slår igenom på priserna somarbetsmarknadsläget motiverat en förutsättning om en ökad löneglidning somäven får sina kostnadsmässiga konsekvenser. I tillägg härtill harkonjunkturinstitutet även kalkylerat med vissa prishöjningar per den 1 juli1974 på jordbruksområdetsom resultat av den nya jordbruksprisöverenskommelsen. bedömning avkonsumentprisernas utveckling har skett utifrån förutsättningen attde beräknade kostnadsförändringarna på ett bestämt sätt får slå igenom påfärdigvarupriserna. Det kan dock ifrågasättas om de tidigare erfarenheterna avkostnadsgenomslag och prisspridning är tillämpbara i det väsentUgen snabbareprisstegringstempo som den svenska ekonomin nu befinner sig i. Olika trögheteri denna genomslagsmekanism kommer sannolikt att öka i betydelse närkostnadsförändringarna blir sä stora som det är fråga om 1974. Prisspridningenskulle således kunna bli mera utdragen än vad som eljest skulle varit fallet.Man kan dessutom inte utesluta möjligheten att företagen i det rådandevinstläget inte låter samtliga kostnadsstegringar slå igenom påkonsumentpriserna. En förutsättning för detta senare är dock att efterfrågeutvecklingenhålls inom de ramar som sätts av kravet på samhällsekonomisk balans och att mansnabbt ingriper mot ev. överslag i inflationsdrivande riktning. Dessa olika överväganden har icke föranlett någonstörre revision av konjunkturinstitutets prisprognoser. Man synes alltså haanledning räkna med en prisstegring för den privata konsumtionen på mellangenomsnitten och en stegring av konsumentprisindex pä under loppet av 1974. Tillsammans med de tidigare gjorda förutsättningarna ominkomstutvecklingen leder detta således till en prognos på de realt disponiblainkomstemas ökning av . Enligt bedömning kommer ickehela denna reala inkomstökning att utnyttjas för konsumtion , utansparkvoten fömtsätts öka något även under detta år. Den privata konsumtionensökning skulle stanna vid , vilket skulle innebära att sparkvoten ökadetill . Denna förutsättning om en viss fortsatt uppgång avhushållens sparkvot kan vara motiverad med hänsyn till olikatrögheter i konsumtionsanpassningen. Men den kan även vara motiverad med hänsyntUl de osedvanligt snabba prisstegringar som konsumenterna fått vidkännas undersenare tid och som kan tänkas medföra en viss försiktighet i det ekonomiskahandlandet. Det kan emellertid inte nog starkt understrykas att man här rör sigmed hypoteser som i väsentlig utsträckning saknar empirisk grund.Sparkvotsförändringarna under såväl 1971 som 1973 var i stor utsträckningoförutsedda. Man måste därför vara beredd på att motsvarande överraskningar isåväl nedåtgående som uppåtgående riktning kan komma även . Såsom prognosen nu föreligger för den privatakonsumtionens utveckling kommer denna att bidra till en betydande expansion avden slutliga inhemska efterfrågan. Detta förutsätts även bli fallet med lag- ren.Dessa skulle enligt nu framlagda beräkningar ha uppvisat en kraftig nedgångunder 1973. Som tidigare framhållits kan detta sammanhänga medofullkomligheter i det statistiska underlaget. Den beräkningsteknik som mananvänder i nationalräkenskaperna pekar på att man i tider av snabbaprisstegringar kan underskatta lagerinvesteringarnas volymmässiga storlek. Menom man t. v. accepterar den bild som statistiken givit av lagemtvecklingenunder 1973 så innebär detta att det cykliska mönster som karakteriserat dennavariabel skulle ha brutits i och med lagernedgången under1973. Detta kan bero på att man under den senastekonjunkturcykeln haft en annan periodicitet i råvaruprisstegringen än vad somvarit vanligt i tidigare konjunkturcykler. Under den senastekonjunkturuppgången kom prisstegringarna särskilt på råvaruprisområdet mycket tidigare i uppgångsförloppet än vad som varit vanligt. Detta medförde isin tur att den prisspekulation som kännetecknade så mycket av konjunkturförloppetexempelvis 1969/1970 inte förefaller att ha kommit igång . Man kantvärtom delvis se den försiktiga lagerutvecklingen på råvarusidan som ettresultat av en prisfallsspekulation. Konjunkturbarometern för den svenska industrin imars 1974 indikerar att lagren av såväl råvaror som färdigvaror tämligenallmänt ansetts vara för små. Vid sin bedömning av lagerutvecklingen harkonjunkturinstitutet tagit de i förhällande till produktionsnivån lågalagerstockarna av såväl råvaror som färdigvaror till intäkt för att ettrelativt betydande omslag i lagerinvesteringarna kan förväntas . Detframstår emellertid som tveksamt om omslaget blir av fullt den storleksordtiingsom räknat med. För det första synes man icke ha anledningatt räkna med några avsättningsproblem för den svenska industrin . uppbyggnad som skulle ske av industrins färdigvarulager skulle således i deflesta branscher få ske i konkurrens med en avsättning på marknaden. De högaorderstockarna inom exempelvis verkstadsindustrin är en faktor som pekar åtsamma håll. För det andra förefaller det alltmera klart attförväntningarna inom näringslivet nu snarare är inställda på fallande än påfortsatt stigande råvampriser. Så länge sådana förväntningar är rådande har manicke anledning räkna med att företagen gör större investeringar i råvarulagerän vad som är oundgängligen nödvändigt med hänsyn till produktionens behörigagång. Det är självklart utomordentligt svårt attkvantitativt precisera vad dessa olika omständigheter betyder förlagerinvesteringarnas omfattning . De har dock ansetts motivera attkonjunkturinstitutets prognos justeras ner med ca . räknat i 1968års priser. Enligt den här redovisade bedömningen skulle såledeslagerinvesteringarna räknat i samma års priser uppgå till ca 500 milj. kr.1974. Räknat priser blir lagerinvesteringarna ca 700 milj. kr. 2 1974.1 samL Nr 100. ring av lagerinvesteringarna har medfört en neddragning avtillväxten i den totala bmttonationalprodukten frän den av konjunkturinstitutetuppskattade nivån på till . Tabell 1:2 Försörjningsbalans 1973-1974 statliga affärsverk och bolag bostäder Lagerförändring Privatkonsumtion Offentlig konsumtion Förändring Procen-1973-1974 tuell Milj. kr., volym-1973 års föränd-priser ring 217 615 46 300 9 795 4,5 4 260 9,0 -1,0 -2,5 -13,5 '4,5 3,0 '6,5 19 985 4 405 2 445 10 170 -2 790 115 100 Utvecklingen på den offentligakonsumtionens område kan förväntas bli expansiv . Detta gäller iförsta hand den kommunala sektorn där ganska betydande ökningar särskilt avpersonalkostnaderna förväntas enligt tillgängligt enkätmaterial. Däremotkonuner investeringsverksamheten inom kommunema att vara vikande. Dettasammanhänger i första hand med den fortsatt vikande utvecklingen på bostadsinvesteringarnasområde. En minskning kan även förutses i fråga om handelns investeringar.Däremot tyder det tillgängliga materialet pä en fortsatt kraftig investeringsuppgånginom industrin. Särskilt byggnadsinvesteringarna inom denna sektor visartecken pä en expansion vilket indikerar att dessa investeringar nu går in iett mera kapacitetsskapande skede an vad som måhända varit fallet under senareär. Den här redovisade bedömningen avden ekonomiska utvecklingen i bör leda till en betydande förbättring avläget på arbetsmarknaden. Räknat på genomsnitten mellan helåren bör detrelativa arbetslöshetstalet minska från 1973 till 1974.En betydande del av denna förbättring förefaller emellertid att ha inträffatredan under senare delen av 1973 och början av 1974. Marginalerna i fråga ompersoner med tidigare arbetslivserfarenhet är nu mycket små. I kombination med en betydande osäkerhet i fråga omhushållssektoms utgiftsbenägenhet och om lagerutvecklingen talar detta för i blickfältet får inräkna ett alternativ med en i varje fall temporär överhettningav arbetsmarknaden under loppet av 1974. En förutsättning för den tidigareredovisade prognosen för konsumentprisernas utveckling är att ensådan situation inte uppstår utan att efterfrågeutvecklingen kan begränsastill den som här angivits. Den bild av den inhemskaefterfrågeutvecklingen som tecknats här med relativt betydande expansion påden privata konsumtionens och lagerinvesteringamas områden och en merastagnerande utveckling för de fasta investeringarna låter antyda att importenkommer att skjuta en betydande fart . De båda expansivaefterfrågeom-rådena har ett betydligt högre importinnehäll än vad som gällerför t. ex. byggnadsverksamheten. Med hänsyn tagen till den neddragning avkonjunkturinstitutets lagerprognos som ovan motiverats kan den totalaimportvolymen beräknas stiga med . Härtill kommersedan effekterna av prisstegringarna vilka av uppskattatstill inemot . En betydande del av dessa svarar råoljan och de raffineradepetroleumprodukterna för. Sammantaget skulle dessa olika förutsättningar ledatill att importvärdet skulle öka med , varav ca14 miljarder kr. skulle utgöras av prisökningen och ca . Trots att anledning finns att räkna med en fortsatt mycket godprisutveckling för de svenska exportvarorna kommer den här tecknade bildenatt innebära ett mycket kraftigt omslag i utrikeshandelsbalansen under 1974.Tillsammans med övriga fömtsättningar om t. ex. sjöfartsnetto, turistnetto ochtransfereringar och med hänsyn tagen till den här gjorda förutsättningen omlagerinvesteringarna skulle bytesbalansen komma att uppvisa ettunderskott på inemot . Tabell 1: 3 Bytesbalans 1972-1974 kr., löpande priser Export av varor Import av varor 41 749 38 618 53 019 46 302 66 565 64 680 Övriga tjänster m. m., netto ' 2 445 -2 400 ' Motsvaras av posterna "korrigering avhandelsstatistiken" och "öyriga tjänster, netto" i tabell 3: 6. * Uppskattning av i statistiken icke redovisade löpande betalningar. 2 Det internationella läget Den ekonomiska utvecklingen i OECD-ländernapräglades i synnerhet vad gäller årets inledande del av en mycketsnabb produktionstillväxt. En väsentlig faktor som bidrog till styrkan iexpansionen var samtidigheten i konjunkturförloppet mellan olika länder, ensamtidighet som förekommit vid endast ett fåtal tillfällen under det senastekvartsseklet. Efter hand dämpades emellertid tillväxten markant i samtligastörre med undantag för , och torde för området som helhetha halverats mellan de båda halvåren 1973. Dämpningen hade sin orsak bl. a. iatt produktionen i många länder närmade sig kapacitetstaket och att denekonomiska politiken allmänt gavs en restriktiv inriktning. Bidragande kanockså ha varit vissa omedelbara effekter på exempelvis bilproduktionen, somuppkom till följd av nedskärningarna i oljetillförseln och de dramatiskaoljeprisökningarna under årets sista månader. uppgicktotalproduktionens ökning i likväl till inemot att jämföramed 1972. Därvid överträffade tillväxten i och framför allt i klart den mera långsiktigaökningstaken, medan produktionsuppgången i låg ungefär i linje Tabell 2: 1 Bruttonationalproduktens utveckling i olikaländer och länderområden Siffrorna avser utfall (preliminära), prognoser 4'/. 4'l. Källor: , nationell statistikoch uppskattningar gjorda inom ekonomiska avdelning. Tabell 2:2 Konsumentpriser 19621973 Källa:OECD och nationell statistik. medutvecklingen den senaste 1 O-årsperioden. Styrkan och samtidigheten i det senastekonjimktm-uppsvinget drog med sig en markant acceleration i den internationellaprisutvecklingen. Råvamprisema visade därvid en snabbare ökningstakt än pädrygt . hade prisstegringarna i industriländernai huvudsak karaktären av kostnadsinflation, där i många länder betydande löne-och andra kostnadsökningar trots måttiig efter-frågetillväxt slog igenom ochyttrade sig i en jämförelsevis kraftig prisökning. Från senare delen av 1972tillkom en mera efterfrägebestämd uppgång i prisstegringstakten. Tydligast hardetta kommit till uttryck på marknaderna för råvaror, men även förindustriprodukter har prisstegringstakten ökat markant 1973. Även förkonsumentprisernas del har acclerationen i den internationella prisutvecklingengett sig till känna i en markerad uppgång i stegringstakten 1973, trots attprisökningarna för råvaror och industriprodukter inte ännu helt slagit igenomföre utgången av året. Det senare gäller i särskilt hög grad för de kraftigahöjningar av oljeprisema som skedde fjärde kvartalet 1973. Som framgår av tabell 2 skedde i samtiiga därredovisade en uppgång i konsumentprisernas ökning till1973. Därtill rådde i merparten av länderna en tendens tUl stegrad ökningstaktunder loppet av 1973; på flera håll noterades tvåsiffriga tal förkonsumentprisuppgången. Särskilt framträdande var utvecklingen i , med enprisuppgång om inemot , men även , , ochSchweiz uppvisade höga tal. Sett mot bakgrund av tidigare erfarenheterframstår även prisstegringarna i framför Tabell2:3 Timförtjänsten för industriarbetare 19621973 15,8» 13,0» 10,2» »För förtjänstutvecklingen föreligger endast tarifflöner. 'Jämförelsen avser 13 kv. Källor:OECD och nationell statistik. alltde båda nordamerikanska staterna men också i som anmärkningsvärt höga. tillsammans med ett fåtal andra länderkännetecknades av en jämförelsevis lugn prisutveckling . gavs den ekonomiska politiken iindustriländerna mera allmänt en restriktiv inriktning i syfte att dämpa denaccelererande prisutvecklingen och nedbringa det pä flera håll alltför högakapacitetsutnyttjandet. Omläggningen av politiken präglades dock av storförsiktighet för att om möjligt undvika en period av svag produktionstillväxt,en negativ erfarenhet av den kraftiga åtstramningen under föregåendehögkonjunktur. De åtgärder som vidtogs 1973 var i endast begränsad utsträckningav finanspolitisk karaktär. Ett viktigt undantag utgjorde härvidFörbundsrepubliken där ett omfattande stabiliseringsprograminnefattande såväl finans- som peimingpoUtiska åtstramnings-åtgärder lades frami . För flertalet andra länder synes penningpolitiken ha fått bärahuvudbördan i åtstramningen, varvid kraftiga diskontohöjningar skett iflertalet länder, vilket fört upp räntorna på i många fall rekordhöga nivåer.Starkt medverkande till den uppdrivna räntenivån var i flera länder framförallt i omsorgen om den extema balansen. De finanspolitiskaåtgärderna har allmänt sett begränsats till nedskärningar i statligainvesteringsprogram. Dämtöver har i inflationsbckämpande syfte varierande pris-och inkomstpolitiska arrangemang fortsatt gällt i en rad länder mestomfattande Bil.1 Nationalbudget 1974 23 iFörenta staterna och Storbritaimien men resultaten härav torde, som framgåttovan, ha varit relativt begränsade. Den kraftiga expansionen i 1972 och1973 medförde att flaskhalsar och bristfenomen började göra sig gällande iproduktionen i ett flertal länder på ett relativt tidigt stadium avhögkonjunkturen. Delvis som en följd härav dämpades produktionens tillväxtpåtagligt under loppet av 1973. Medverkande var emellertid också fastän iett senare skede en avmattning i efterfrågetillväxten, varvid den tilltagandeprisstegringstaktens negativa inverkan pä konsumtionens volymtillväxt var detkanske viktigaste inslaget. Bidragande var även en kraftig dämpning ibostadsbyggandet i flera länder, betingad av i första hand en åtstramning avkreditpolitiken. Den privata konsumtionen och bostadsinvesteringarna, som inledningsvisbar upp konjunkturuppsvinget, kom under sädana omständigheter att efter handinta en mer underordnad roll i efterfrågeutvecklingen, och i förgmnden träddei stället näringslivets investeringar. Dessa hade i synnerhet i relativtsent kommit in i ett expansivt skede, men visade en uppåtgående trend 1973,stimulerade härtill liksom i de utomeuropeiska OECD-ländema av högtkapacitetsutnyttjande, goda avsättningsmöjligheter samt ett under huvuddelen avåret gynnsamt likviditetsläge. Företagens investeringar torde därmed ha varitden efterfrågekomponent som burit upp efterfrågetillväxten i många länder motslutet av. Konjunktumppsvinget i industriländerna 19721973genererade en kraftig uppgång i den internationella handeln. Världshandelnberäknas sålunda ha vuxit fram med i volym frän 1972 till 1973, vilketvar en av de kraftigaste ökningarna . Starkt bidragandehärvid var expansionen av handeln mellan industriländerna av OECD-ländemastotala utrikeshandel sker sålunda ca 3/4 inom området men ävenindustriländernas import av råvaror visade en stark uppgång. ökaderävaruländernas import markant till följd av bl. a. en förbättring ilikviditetsläget 1972, vilket delvis kan sättas i samband med ett gynnsamtutfall av handeln samma är. Härtill kom ett uppsving i handeln förComecon-omrädet, inom vilket den ekonomiska aktiviteten 1973 likaledespräglades av ett uppsving. Som tidigare framhållits åtföljdes den rekordartadevolymtillväxten i världshandeln av kraftiga prisstegringar. Exportprisernainom OECD-området steg 1973 med . De kraftiga råvaruprisstegringarnainnebar att im-portprisuppgången blev ännu större, eller . Värdemässigtökade den totala utrikeshandeln med för OECD-ländema. Uppgångenuttryckt i dollar har uppskattats till . I första hand de kraftiga rävamprisstegringarna men även vissa särskilda faktorer såsom de stora spannmålsleveranserna frånFörenta staterna torde i det närmaste omöjliggöra en bedömning av i vilkengrad de senaste årens valutakursjusteringar påverkat den markanta om- Diagram 2:1 Bruttonationalprodukten i olika länder ochländerområden 19641973 Procentuellavolymförändringar från föregående år 8 6 4 2h al el aI 2L :| rri :j [ \ t'\ I I I L 1964 65 66 67 68 69 70 71 72 73Källa: . 1964 6566 67 68 69 70 71 72 73 struktureringsom skedde av industriländernas bytesbalanser 1973. Det förefaller emellertidrunligt att en betydande del av den bytesbalansförsämring som registreradesför och med motsvarande 6,5 resp. är att hänföra till det förhällandet att dessa länder är stora nettoimportörerav råvaror. Dessutom torde utvecklingen av den brittiska bytesbalansen ha ståttunder inflytande av den omedelbara terms-of-trade-försämring som följer av atten valuta devalveras, en omständighet som även torde ha medverkat till försämringenmed motsvarande av den italienska bytesbalansen 1973.Häremot står förstärknmgen av bytesbalans med ca till ett överskott om ca 1,5 miljarder . Visserligen kan enbetydande del av denna förbättring återföras på den ovan nämndaspannmålshandeln , men delvis torde den även vara uttryck för den meragmndläggande förstärkning i det externa varu-och tjänsteutbytet som på visssikt är den avsedda effekten av en deval-vermg. Bland övriga länder som kundenotera en förbättring i bytesbalansställningen 1973 märks framför alltFörbundsrepubliken samt vissa mindre västeuropeiska länder, såsomSverige och . I syimerhet den västtyska utvecklingen framstår somanmärkningsvärd med tanke på D-markens kraftiga revalvering . har utvecklingen på denintemationella oljemarknaden vad gäller såväl pris- som kvantitetssidan undergått dramatiska förändringar. osäkerheten beträffande oljeförsörjningenvar som störst, dvs. omkring , framstod det inte som särskiltmeningsfullt att utarbeta prognoser . När läget numera förefaller attha stabiliserat sig synes man ha anledning att räkna med att den kraftigt höjdaoljeprisnivån till en del ändrat förutsättningama för den ekonomiskautvecklingen i industriländerna. Innebörden härav är bl. a. att de tidigareförhållandevis ljusa utsikterna för den internationella konjunkturutvecklingen1974 dämpats. Vadgäller utvecklingen av oljetillförseln beslutade de oljeexporterandearabländerna i anslutning till kriget i attskära ned produktionen , räknat frän septembernivånsamma år. förutskickades successiva nedskärningar med 5procentenheter i det fall inte framsteg nåddes i ansträngningama attlösa den arabisk-israeliska konflikten.