prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Kostnaderoch intäkter för maskinutrustning m. m. Slag av kostnader/intäkter 1972/73 Utfall 8,4 .1,9 5,4 0,9 0,4 0 7,4 2,4 6,0 0,6 0,4 0,4 7,3 2,3 5,9 0,6 0,4 0,4 Hyror från intern uthyrning Hyror från extern uthyrning Försäljningsintäkter Av hyrorna från intern uthyrning under budgetåret1974/75 beräknas 5,8 milj. kr. avse delprogrammet Allmänna beredskapsarbeten,7,1 milj. kr. delprogrammet Särskilda beredskapsarbeten och . AMS beräknar inte något medelsbehov för programmetFörvaltning av utrustning under /75 utöver vad som beräknas blitäckt av programmets intäkter. Styrelsen hemställer att ett formellt anslag om1 . anvisas för ändamålet. Läget på bostadsmarknaden har under de senaste årenmedfört en kraftig nedgång i efterfrågan på förläggningsplatser i AMS' byggnader.Kungl. Maj:t uppdrog därför som chefen för inrikesdepartementetredovisade statsverksproposition åt AMS attförutsättningslöst se över styrelsens förläggningsverksamhet och komma in medförslag rörande verksamhetens framtida omfattning och inriktning. AMS lämnade i skrivelser och den 28 maj1973 den begärda redogörelsen. Styrelsen uttalade därvid att behovet av bostäderför personer som var föremål för arbetsmarknadsåtgärder i första hand bordetillgodoses genom förhyrning på den allmänna bostadsmarknaden. Sådanförhyrning borde enhgt styrelsen om möjligt ske individuellt och annarskollektivt genom styrelsens försorg. I konsekvens härmed borde styrelsensbestånd av förläggningsbyggnader minskas väsentligt avett par år. Maj:t har i regleringsbrev för budgetåret1973/74 fastställt en stat för förevarande anslag, vilken bl. a. förutsätteratt beståndet av förläggningsbyggnader successivt minskar under budgetåret.Enligt min mening bör nyssnämnda av AMS förordade riktiinjer läggas till grundockså för den fortsatta planeringen av förläggningsverksamheten. 1974:1 Bilaga 13 i20 hänsyn till läget påbostadsmarknaden bör således AMS' byggnadsbeståndminskas ytterligare i huvudsaklig enlighet med vad styrelsen har föreslagit isin anslagsframställning för /75. Eventuellt uppkommanderealisationsförluster under nämnda budgetår bör kunna rymmas inom ramen förhyresinkomsterna och de medel som kan kommaatt finnas reserverade på anslaget vid utgången av innevarande budgetår. Fördelprogrammet Maskiner och fordon m. m. kan samtiiga utgifter beräknas blitäckta av inkomster under samma delprogram. Anslaget börmed hänsyn till det anförda föras upp med endast ett formellt belopp av 1 000kr. Jag hemställer att Kungl. att tUl : Förvaltning av utrustning för /75 anvisa ett reservationsanslagav . 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag 1974/75 Förslag Arbetsdomstolentar upp och avgör mål rörande kollektivavtal samt andra mål enligt särskildabestämmelser. Domstolen består av ordförande och åtta ledamöter. Beräknad ändring 1974/75 Handläggande personal Övrig personal + 43 900 + 9 300 + 43 900 + 3 100 Pris- och löneomräkning , varav . Medlen för sammanträdesarvoden samt vikariats- och övertidsersättningarbehöver räknas upp. Utredningen rörande ökad anställningstrygghet ochvidgad behörighet för arbetsdomstolen kommer att lägga fram ettbetänkande angående arbetsdomstolens organisation. Det anslagsbehov som ett genomförandeav utredningens förslag kan föranleda ber jag att få återkomma till i sambandmed min anmälan av dessa förslag. Med hänvisning till sammanställningen hemställer jagatt Kungl. att till Arbetsdomstolen för /75 anvisaett förslagsanslag av . 1972/73Utgift 455 572 °1973/74 Anslag 633 000 1974/75Förslag 648 000 Statens förlikningsmannaexpedition är central myndighetför det statiiga förlikningsväsendet och leds av en styrelse. Chef förförliknings-mftnnaexpeditionen är en byråchef. 1973/74 Beräknad ändring1974/75 Handläggande personal övrig personal Ersättning till föriiknings-män m. fl. 200 26 400 28 900 7 000 2 500 Pris- och löneomräkning , varav 7 600 kr.avser höjt lönekostnadspålägg. 1974:1 Bilaga 13 122 Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl. att till Statens förlikningsmannaexpedition /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73 Utgift 30 734 1973/74Anslag 9 000 1974/75 Förslag 30000 Statens nämndför arbetstagares uppfinningar avger utiåtanden i frågor som avser tillämpningen av lagen (1949: 345) om rätten till arbetstagaresuppfinningar. Nämnden består av ordförande och sex ledamöter. TUl följd avkonstaterade kostnadsökningar bör anslaget för nästa budgetår tas upp med ettbelopp av . Jag hemställer att Kungl. att tillStatens uppfinningar för /75 anvisa ettförslagsanslag av . 1974:1 Bilaga 13 123 C ARBETSMILJÖ M.M. Den alltsnabbare strukturomvandlingen i näringslivet tUlsammans med tillämpningen av nyteknik och nya produktionsformer förändrar radikalt förhållandena påarbetsplatserna. De tekniska förändringarna medför ofta nya och större riskerför skador på grund av buller, luftföroreningar, psykisk press och annat. Detföreligger också påtagliga risker för att vissa grupper av anställda i ökandegrad slås ut från den ordinarie arbetsmarknaden. Den tekniska utvecklingen fårinte ske på bekostnad av människornas trygghet, hälsa och trivsel. Produktionensvillkor måste beaktas men måste människans villkor i produktionen ägnas stor omsorg. Problemen måsteständigt angripas med insatser såväl på arbetarskyddets område som pådet arbetsmarknadspolitiska fältet. Området förarbetsmiljöåtgärdér omfattar flertalet frågor som rör samspelet mellan individ,arbete och den närmiljö som en arbetsplats utgör.Häri ingår arbetarskyddet inkl. företagshälsovården men även de åtgärderi övrigt som vidtas för att anpassa arbetsplatserna och produktionsprocessentill arbetstagarnas förutsättningar. Sådana åtgärder har också ett arbetsmarknadspolitiskt syfte och ingårsom ett väsentiigt element i arbetsförmedlingens och framför allt i de s. k.anpassningsgruppernas verksamhet. Genom nära samarbetemellan alla berörda parter företagen, de fackliga organisationerna,arbetarskyddsorganen och arbetsförmedlingen måste kraftfulla åtgärder vidtasför att skapa en god arbetsmiljö medarbetsplatser väl anpassade tiU arbetstagarnas förutsättningar.Arbetsmiljöåtgärder blir instrument med vars hjälp arbetslivet förnyas i syfteatt vidga välfärdsbegreppet och ge det ett djupare innehåll. Med dessautgångspunkter pågår ett omfattande reformarbete inom såväl arbetarskyddetssom arbetsmarknadspolitikens ram med inriktning på att skapa ökad trygghet för de anstäUda och att ge dem ökat inflytande över förhållandenapå den egna arbetsplatsen. Ettbetydelsefullt steg i denna reformpolitik har tagits genom de beslut som har fattats av riksdag omväsentiiga förändringar i arbetarskyddslagstiftningen och ökade resurser förforskning, utbildning och tillsyninom arbetsmiljöområdet. Besluten bygger på arbetsmiljöutredningensförsta delbetänkande och en remissbehandling, som har innefattat bl. a. enarbetsplatsremiss med omkring 85 000 deltagare. De nya lagreglernaom arbetarskyddet innebär att skyddsorganisationen på arbetsplatserna får betydligt ökade befogenheter. 1974:1 Bilaga 13 124 har utformats med sikte på attframhäva att arbetarskyddet i hög grad är en uppgift för den lokala fackligaverksamheten. Nya regler har fastställts för att bredda skyddsombudensuppgifter och stärka deras ställning ochhandlingsmöjligheter. Skyddsombud skall nu i ökad omfattning utses också vidmindre arbetsställen. Systemet med regionala skyddsombud byggs ut. Skyddskommittéernas uppgifter vidgas och kommittéernafår en central ställning inom det lokala arbetarskyddet i företagen. Kommittéerna skall planera och övervakahela skyddsarbetet på arbetsplatserna, inte minst företagshälsovården, ochmedverka vid planering av arbetslokaler, anordningar och arbetsmetoder. Särskildaåtgärder har beslutats för att tillförsäkra skyddsombud, arbetsledare och annan berörd personalerforderlig utbildning i arbetsmiljöfrågor. Ansvaret för utbildningen skallligga på arbetsmarknadens parter. En särskild utbildningsdelegation medrepresentanter för bl. a. arbetsmarknadens parter har knutits till arbetarskyddsstyrelsen. För bidrag tillutbildningen kommer att anvisas medel från arbetarskyddsfonden. Skärpta reglerhar införts angående prövning från arbetsmiljösyn-punkt redan på planeringsstadiet av arbetslokalernas utformning m. m.Vidare har nya bestämmelser införts om ansvaret för arbetarskyddsverksamhetenpå arbetsställen som är gemensamma för flera arbetsgivares anställda, exempelvis byggarbetsplatser. Skärpta påföljdsbestämmelsergäller i de fall skyddsåtgärder som har föreskrivits av tillsynsmyndigheternainte verkställs. Betydelsefulla ändringarhar genomförts i fråga om arbetarskyddsstyrelsensorganisation och dess resurser när det gäller att bl. a. utarbeta nödvändigaanvisningar. För att främja en samordnad inriktning av de statligaarbetarskyddsorganens verksamhet har arbetsmedicinska institutet integrerats iarbetarskyddsstyrelsen.-En arbetsmedicinsk filial byggs nu upp i . Filialen ger ett värdefullt tillskott till den statliga forskningsorganisationen påarbetarskyddsområdet. Den regionalaarbetarskyddsorganisationen, yrkesinspektionen, har också förstärkts kraftigt under de senaste budgetåren.Yrkesinspektionen förstärks ytterligare under innevarande budgetår ochantalet yrkesinspektionsdistrikt utökas från 11 till 19. Ett av syftena härmedär att främja yrkesinspektionens möjligheter att verka nära arbetsställena och snabbt ta ställning tUl skyddsfrågor somuppkommer där. Flera specialinspektioner har inordnats i allmännayrkesinspektionen. TiU yrkesinspektionen har knutits beslutande nämndermed representanter för bl. a. arbetsmarknadens parter. Arbetarskyddsavgiftensom erläggs av arbetsgivarna höjdes den 1 januari1974 från 0,05 tUl . Eftersom hela lagstiftningen om arbetarskyddetavser även staten som arbetsgivare skall arbetarskyddsavgift i fortsättningenbetalas också av staten. Prop.1974:1 Bilaga 13 125 denhöjda arbetarskyddsavgiften tillförs arbetarskyddsfonden ytterligare ca 50milj. Dessa medel skall användas för bl. a. de regionala skyddsombudensverksamhet liksom den utvidgade och förbättrade utbildningen iarbetsmiljöfrågor av skyddsombud, arbetsledare, tekniska planerare och personalinom företagshälsovården. Genom fonden får också forskning ochproduktutveckling inom arbetsmiljöområdet ökade resurser. Åtgärderna inom arbetsmarknadspolitiken, vilka beslutasi samverkan mellan arbetsförmedlingen, företagen och de fackligaorganisationerna, ger ökade möjligheter att på ett tidigt stadium möta ochmedverka till lösningar inom företagen av uppkommande arbetsvårdsproblem. Arbetsförmedlingenfår genom arbetet i anpassningsgrupperna möjlighet att kartlägga funktionerinom företagen som är lämpade för handikappade. Genom omplaceringar ochergonomiska åtgärder kan arbetshandikappade personer härigenom beredasmöjlighet att erhålla och behålla anställning. En viktig reform på arbetslivets område innebär de avriksdagen antagna lagama om anställningsskydd och om vissa anställningsfrämjandeåtgärder. Reglerna ger bl. a. stöd åt anpassningsgruppernas verksamhet.Antalet anpassningsgrupper har ökat mycket kraftigt under de senaste två årenoch uppgår nu till ca 3 700. Gruppernas verksamhet innebär, som inledningsvisframhölls, att arbetsförmedlingen i nära samverkan med företagen och de fackligaorganisationerna har möjlighet att genom omplaceringar, ergonomiska åtgärderm. m. bereda tillfälle för personer med nedsatt arbetsförmåga att få ochbehålla anställning på den öppna arbetsmarknaden. Gruppernas verksamhet byggersåledes på ett samarbete mellan arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter.Uppnås inte lösningar i samförstånd kan dock arbetsmarknadsmyndigheternameddela arbetsgivaren anvisningar om vilka åtgärder denne bör vidta. Somyttersta åtgärd kan AMS förordna att arbetsgivaren får anställa endast sådanaarbetstagare som arbetsförmedlingen har anvisat eller godtagit. Anpassningsgrupperna har ett omfattande åtgärdssystemtill sitt förfogande för att underlätta anpassningen av arbetsplatserna tillarbetskraftens förutsättningar och för att genom rehabilitering och stödåtgärder främst i form av arbetsprövning, arbetsträning och anpassnings-undervisning göra berörda arbetstagare bättre skickade för olika yrkes- och arbetsuppgifter. Arbetsträning är i huvudsak en landstingskommunalangelägenhet. Arbetsprövning förekommer såväl vid statens arbetsklinik som vidde kommunala arbetsvårdsinstitutionerna. Antalet platser för arbetsprövningoch arbetsträning har ökat kraftigt senare del och början av1970-talet och uppgick vid utgången av sammanlagt till 2 600. Förvissa handikappgrupper, vilkas behov inte har kunnat till- Prop.1974:1 Bilaga 13 126 godosesvid de landstingskommunala och arbetsträning, harstaten kommit att ta på sig ansvaret för motsvarande verksamhet genom de s. k.anpassningskurserna. Antalet personer som påbörjade sådana kurser /73 till 1 500 och beräknas av AMS komma att uppgå till 2 000under /74. Härtill kommer att den omfattande verksamheten medpsykotekniska anlagsprov och särskilda orienteringskurser inom arbetsmarknadsutbildningendelvis har ett med arbetsprövning och arbetsträning likartat syfte, dvs. attkartlägga de handikappades arbetsförutsättningar och/ eller att träna upp derasfysiska och psykiska arbetsförmåga. Bedömningen av de arbetshandikappadesförutsättningar och arbetsträningen av dessa handikappade sker alltså i mångaoch delvis svåröverskådliga former. En översyn bör därför göras i syfte attklarlägga förutsättningarna för att i högre grad samordna och effektiveraverksamheten. För att bl. a. kompensera ökade lönekostnader inomarbetsprövning och arbetsträning föreslås förbättrade bidrag till driften avverksamheten. Kostnaderna för den skattebeläggning av klientersättningarna somträdde i kraft bestrids helt av statsmedel. Antalet platseri anpassningsundervisning kommer också att ökas och verksamheten att vidgastill fler handikappgmpper. De olika formerna av statligt stöd tillarbetshjälpmedel åt handikappade har förbättrats väsentligt under senare år.Antalet ärenden rörande bidrag till tekniska anordningar på arbetsplatsen,särskilda arbetstekniska hjälpmedel och arbetsbiträde beräknar AMS vid oförändrade bidragsbestämmelser till ca 1 200 för /74. Genom förslag till vidgade medelsramar och höjning avbidragen till arbetsbiträde medges en fortsatt utbyggnad av nämnda stödformer ihuvudsaklig överensstämmelse med AMS' förslag. Vissa grupper av arbetssökande kan inte finna varaktigaanställningar på den öppna marknaden på grund av nedsatt arbetsförmåga ellerandra särskilda förhållanden. Möjligheterna för dessa grupper att få och behållaett arbete förutsätter att de i större eller mindre grad skyddas frånkonkurrens. Det sker i form av arkivarbeten, särskUda beredskapsarbeten,halvskyddad sysselsättning, skyddad sysselsättning och hemarbeten. I skyddatarbete, främst vid särskUda härför inrättade verkstäder, kan produktionen ocharbetsplatserna från början anpassas till särskilda handikappgruppers behov. Särskilda beredskapsarbeten utgör temporära alternativtUl övriga sysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade. Verksamheten redovisasunder anslaget B 2. Arkivarbete har i hög grad kommit till användning föratt bereda svårplacerad arbetskraft sysselsättning. Maj:ts förslag beslutadeförra årets riksdag (prop. 1973: 165, FiU 1973:40, rskr 1973: 344) att anvisaytterligare 50 milj. kr. för en ökning av verksamheten. Prop.1974:1 Bilaga 13 127 Dettabelopp medger en ökning av antalet sysselsatta under innevarande budgetår från 13 000 personer fUl ca 15 000. Även för nästa budgetår beräknas medel för ca 15 000 sysselsatta. På gmndval av förslag från utredningen rörande denskyddade sysselsättningen beslutade riksdag (prop. 1972: 1 bil.13,InU1972: 3, rskr 1972: 63) om nya och väsentligt förbättrade bidragsvillkorför den halvskyddade sysselsättningen vilka trädde i kraft . Enligtdessa villkor får arbetsgivare statsbidrag av den kontant-lön inkl.semesterersättning som har betalats ut till arbetstagarna. De förbättradebidragsvillkoren har lett till en snabb expansion av verksamheten. Antaletbelagda platser uppgick under /72 till 2 134. Motsvarande siffraför /73 var 4 300. Även verksamheten vid verkstäderna för skyddat arbetehar ökat i omfattning. Antalet platser uppgick till 13 563. För att kompenserabl. a. ökade lönekostnader i den skyddade verksamheten föreslås väsentiigahöjningar av driftbidragen. Verkstäderna för skyddat arbete har setts över avsärskUt tillkallade sakkunniga, som har redovisat resultatet av sih arbete ibetänkandet (SOU 1972: 5-1) Skyddat arbete. I betänkandet föreslås bl. a.enhetligt landstingskommunalt huvudmannaskap för verksamheten. Vid remissbehandlingenhar åsikterna i huvudmannaskapsfrågan gått starkt isär. Med anledning härav börfrågan om ett enhetligt huvudmannaskap och en bättre samordning avorganisationen för skyddad verksamhet samt industriella beredskapsarbeten,kontorsarbetscentraler och hemarbete utredas ytterligare. Hemarbete beräknas under /75 få sammaomfattning som under /74. 1972/73Utgift 121 185 978 1973/74 Anslag 28 095 000 1974/75 Förslag 33 585 000 2 milj. kr. för särskilda arbetarskyddsprojekt. Arbetarskyddsstyrelsen är central myndighet förarbetarskydds- och arbetstidsfrågor, däri inbegripet arbetsmedicinska frågoroch frågor rörande den centrala tUlsynen på arbetsplatserna enligtproduktkontroll-lagstiftningen. Styrelsen är chefsmyndighet föryrkesinspektionen. Arbetarskyddsstyrelsen leds av en styrelse. Dennautgörs av en generaldirektör och en överdirektör samt nio ledamöter somrepresentanter för bl. a. parterna på arbetsmarknaden. Inom verket finns treavdelningar. Dessa är tillsynsavdelningen, arbetsmedicinska avdelningen ochadministrativa avdelningen. + 5 637 000 + 4 017 000 (110 000) (+ 60 000) (353 000) (+ 131000) Vissa kostnader för utbildning nal m. m. Upplysning m. m. på arbetar- + 5 490 000 Inkomster, redovisade på Pris- och löneomräkning , varav . O-alternativet kan uppnås genom en generellt minskad insats föranvisnings- och forskningsarbete. Tillsynsavdelningen behöver ytterligare resurser främst för attfå möjlighet att förstärka lednings- och samordningsfunktionen i förhållandetill yrkesinspektionen samt för att intensifiera arbetet med anvisningar till förebyggande av olycksfall ochohälsa. Resursförstärkningar behövs också för tillsynen enligtproduktionkontrollagstiftningen. Behovet beräknas till en avdelningsdirektör,16 byrådirektörer och fyra biträden. Därutöver föreslås enheten för medicinskaoch sociala frågor omorganiserad till byrå, varvid en tjänst somavdelningsdirektör bör ersättas med en tjänst som byråchef. Enheten behöverdessutom förstärkas med en tjänst som psykolog. Vid den arbetsmedicinska avdelningen i behövs en tjänstsom laborator i klimatfysiologi och en tjänst som förste forskningsingenjörför frågor rörande egentlig arbetsfysiologi. Den betydelse somarbetspsykologin har inom den arbetsvetenskapliga forskningen motiverarinrättande av en tjänst som professor för dessa frågor. Vidare behövs entjänst som psykolog. Prop.1974:1 Bilaga 13 ]29 utredningarerfordras en tjänst som förste forskningsingenjör. För att kunna utföra flerhälsoundersökningar erfordras ytterligare en läkare. För kvalificerad forskningrörande uppkomsten av olycksfallsrisker behövs en tjänst som laborator.Därutöver erfordras en tjänst för en statistiker samt fem tjänster somlaboratorieassistenter. För den fortsatta utbyggnaden av den arbetsmedicinskafilialen i föreslås en tjänst som förste forskningsingenjör för frågor omrörelseanatomi samt en laboratorieassistent och ett biträde. För frågor rörandefysikalisk kemi behövs en tjänst som förste kemist. Vidare erfordras enavdelningsingenjör, två laboratorieassistenter och ett biträde. För främstteknisk-yrkeshygieniska undersökningar behövs en tjänst som försteforskningsingenjör, en tjänst som avdelningsingenjör, två somlaboratorieassistenter och en som biträde. Slutligen behövs en tjänst somsjuksköterska (+ . Arbetsbelastningen vidarbetstidsbyrån motiverar en ny tjänst för föredragning i arbetstidsnämnden.Vid planeringsenheten erfordras ytterligare en tjänst som avdelningsdirektör,en tjänst som byrådirektör och en biträdestjänst. Enheten bör omorganiserastill byrå, varvid nuvarande tjänst som avdelningsdirektör byts ut mot entjänst som byråchef. Inom lagbyrån behövs ytterligare en byrådirektör och enamanuens samt ett biträde. Kanslibyrån behöver förstärkas med en avdelningsdirektörför personaladministrativa frågor, en byrådirektör för allmänna göromål avkvalificerad art och en bibliotekarie. Därutöver erfordras ytterligare tvåbiträden och tre expeditionsvakter. Utbildningssektionen behöver tillföras trebyråsekreterare, en assistent och ett biträde för den externa utbildningen.Informationssektionen behöver byggas ut med en avdelningsdirektör, enbyrådirektör, två byråsekreterare och ett biträde (+ . För resor, lokaler, vetenskapligutrustning, kursverksamhet och för ökade informationsinsatser m. m. behövsytterligare medel (+ . Arbetarskyddsstyrelsen har under de senaste budgetårenfått avsevärda resursförstärkningar som betydelsefulla förändringarskett i fråga om styrelsens organisation. Verksstyrelsen har ombUdats ochinnefattar numera representanter för bl. a. arbetsmarknadens huvudorganisationer.Sedan det tidigare fristående arbetsmedicinska institutet integrerats medarbetarskyddsstyrelsen har en rad direkta kanaler öppnats mellan forskning ochtillämpning. Härigenom har man i högre grad än tidigare fått underlag förbedömning av hur forskningen bör inriktas för att ge snabba lösningar påpraktiska problem. En fUial till den arbetsmedicinska avdelningen är underuppbyggnad i . Prop.1974:1 Bilaga 13 130 Jagvill i detta sammanhang erinra om att chefen för utbildningsdepartementettidigare denna dag har föreslagit att en professur i medicin, särskUtyrkesmedicin, skall inrättas vid högskolan i . Vidare avser chefen förutbildningsdepartementet att senare föreslå Kungl. Maj:t att , lägga fram proposition om högre teknisk utbildning och forskning inomdet arbetsvetenskapliga området vid högskolan i . Som jag inledningsvis framhöll är en fortsatt kraftigutbyggnad av arbetarskyddsstyrelsen under nästa budgetår angelägen. Ytterligarepersonal krävs bl. a. för att kunna tUlgodose arbetslivets ökade krav påarbetarskyddsanvisningar. En fortsatt utbyggnad bör också ske av denarbetsmedicinska verksamheten, främst vid filialen i . Utbyggnaden avarbetarskyddsorganen ställer också ökade anspråk i fråga om planering ochadministration. Vid resursavvägningen bör även beaktas de ökade arbetsuppgiftersom är en följd av den nya lagstiftningen om hälso- och mUjöfarliga varor. Jag har beräknat medel för följande nya tjänster,nämligen på tillsynsavdelningen nio handläggande tjänstemän för utarbetande avarbetarskyddsanvisningar samt för att tillföra avdelningen ökad kapacitet närdet gäller ledning och samordning av yrkesinspektionens verksamhet. Av dennaförstärkning avses fyra tjänster för ökade insatser i kemiska arbetsmiljöfrågoroch produktkontrollfrågor. Tillsynsavdelningen behöver också tillförasytterligare två biträden. Arbetsmedicinska fUialen i bör tillföras tvåförste forskningsingenjörer, en förste kemist, två avdelningsingenjörer, enöversköterska, fem laboratorieassistenter och tre biträden. Vidarbetsmedicinska avdelningen i behövs en tjänst som laborator iklimatfysiologi, främst för utredningar i fråga om temperatur och dragproblempå arbetsplatserna m. m. Jag har beräknat medel även för dessa tjänster. Denvikt som måste fästas vid den arbetspsykologiska forskningen motiverar vidareatt avdelningens arbets-psykoiogiska enhet leds av en professor. Maj:tbör därför begära bemyndigande att få inrätta en sådan tjänst.Slutligen har jag beräknat medel för en tjänst som förste forskningsingenjörför kemiska miljöfrågor vid avdelningen. När det gäller den administrativa avdelningen har jagberäknat medel för en byrådirektör och ett biträde vid lagbyrån.