prop · FX0346 · 1974-12-31 00:00:00 — Styrelsen finner del angeläget att vissstatistik och vissa register som förs av utformas så att de kanutnyttjas för att studera samband meUan påverkan från arbetsmiljön ochsjukdomar eller skador. I vad mån sådan statistik bör ingå i MI går enligl arbelarskyddsslyrelsenej all överblicka ulan närmare utredning. anför liknande synpunkter. Lantbruksstyrelsenvill fästa uppmärksamheten på den statistik över husdjurssjukdomar som liggerinom styTclsens ansvarsområde. Styrelsen framhåller all denna kan ha elt ännustörre värde än humanstatistiken i detta sammanhang. Även betonar viktenav statistik över husdjurssjukdomar. förslag alt information om markanvändning och naturresurser m. m.inte skall ingå i MI är starkt kritisk.Föreningen framhåller att i många avseenden är den miljöpåverkan som åstadkomsgenom mänsklig aktivitet i form av jord- och skogsbruk, täktverksamhet,bebyggelse osv. minst lika allvarlig som den påverkan som människan förorsakarindirekt genom föroreningar. Information härom är enligl föreningen angelägenoch bör ingå i MI eller finnas lätt åtkomlig i andra databanker i sådan formatt den kan användas separat eller tillsammans med andra data från MI. Ävenskogshögskolan betonar all en allsidig information om de areella näringarnas produktionsförhåUandenär ett viktigt inslag i beslutsunderlaget för miljövård. Utredningensförslag om elt basdatanäl för miljökontroll tillstyrks i princip av i huvudsaksamtliga remissinstanser som yttrar sig över förslaget. Från flera hållunderstryks emellertid behovet av fortsatt utredning av den närmareutformningen av elt sådant basdatanät. Vidare betonas vikten av allutvecklingen av basdatanälet sker i nära samråd med forskningen. anför att för en fortlöpande registrering av förhållandena i denyttre miljön, framför allt m.ed hänsyn till storskaliga effekter och långlidsaspekter,fordras landsomfattande basdataundersökningar. Verket tiUstyrker sålundautredningens förslag tiU basdala-nät. Verket framhåUer all förslagel endast ärett principförslag, som förutsätter ett omfattande utveckhngsarbete innan ett slutiigtförslag till basdatanäl föreligger. Som utredningen påpekar är enligl verketunderlaget för ett basdatanäl avseende mark och vegetation f. n. bristfäUigt.Enligt verkets mening är det angeläget att verksamheten i delta avseendeinriktas på all utveckla bättre möjligheter till ett ralin-förfarande för uppgiftsinsaralingavseende mark, vegetation och fauna. Uppgiftsflödet från basdatanälet föratserverket få stor betydelse för 1974: 46 47 ellfortsatt översiktligt utrednings- och planeringsarbete på vattenvårdensområde. Enligt verkets mening bör basdatanälet även i della avseende betraktassom ett minimialternativ. Vissa moment synes emellertid f. n. inle börainföras som rutinobservalioner i a-waktan på ytterligare utredning. Ettomfattande arbete pågår nämligen hos verket och länsstyrelserna för altutarbeta sammanhållna recipienlprogram för större vallenområden som kananvändas i tillsynsverksamheten. En samordnad recipienlkonlroU torde enligtverket vara av betydelse för uppläggningen av basdatanälet, då man härigenomerhåller större resurser och därmed även möjlighet till tätare kontroll avstrategiskt utvalda punkter. Utredningen har emellertid, framhåller verket,inte berört denna verksamhet och möjligheten all utnyttja dala för bådetillsyn och basdatanäl. Vad gäller bulleremissioner konstaterar verket attutredningen föreslår alt data härom inte skall ingå i basdatanätet med hänsyntill svårigheten att registrera dessa. I avvaktan på en utvecklad mälmelodik pådella område bör dock enligl verket även en registrering av befintlig bullrandeindustri kunna ge värdefull information från omgivnings-hygienisk synpunkt.Sammanfattningsvis anser att uppgifter från basdatanälet börkunna utnyttjas vid handläggning av railjö-skyddsärenden och understrykervikten av all raalerialet ger underlag till bedöraningar av sambandet mellanemissioner och immissioner saml vilka förändringar i den yttre miljön som bör tUlskrivasgenomförda mUjövårdsåtgärder. SMHIfrarahåller alt vid planeringen av basdatanälet bör en samordning medexisterande observationsnät eftersträvas. Därvid påpekas att SMHIrs stalionsnätför meteorologiska och hydrologiska observationer i stor utsträckning äravsedda att spegla de naturliga förhållandena. Värdet av samordning gäller ävende olika näten inom basdataundersökningama. Samordningen kan därvid främst väntasinnebära ell gemensamt utnyttjande av observatörer och därmed ettförbilligande av bas-dataobservationerna. betonar behovet av fortlöpandeutvärdering, förutom de mer specialinriktade forskningsinsatser som dessutom ärnödvändiga. Av grundläggande betydelse vid tolkningen av basdata är ett klarläggandeav den inverkan som variationer i meteorologiska, klimatologiska, hydrologiskaoch oceanografiska förhållanden utövar. För att säkra fuUständighet ochkontinuitet i denna typ av utvärdering bör sådan verksamhet integreras i basdataundersökningama. SGUkonstaterar att hos SGU efter hand samlats erfarenhet såväl av etablering ochdrift av ett basdatanäl för grundvatten som av bearbetning och utvärdering avframtagna data. SGU betonar att hydrogeologisk expertis bör anlitas för arbetetmed insamling och utvärdering av data om grundvatten. Vid SGU finns redan ettsystem för automatisk lagring och bearbetning av grundvattendata. Detta sysleratorde kunna utnyttjas efter en eventuell påbyggnad. Enligl SGU kan delövervägas om inte Prop.1974: 46 48 endalabank för grundvattenkvalilet och -kvantitet bör förläggas lUl SGU menutformad så all snabba utbyten kan göras med MI. Beträffande basdataundersökningamaför grundvatten och ytvatten tillstyrker SGU i huvudsak den skisseradeutformningen. Beträffande markundersökningarna ifrågasätter SGU i vad måndessa kan ge relevanta och representativa data från geologisk och geokemisksynpunkt. Statensråd för byggnadsforskning är i princip positivt till förslagel om ettbasdatanät. Rådet ifrågasätter dock om basdataundersökningar rörande grandvatlenbör ingå med hänsyn till dessas betydelse även utanför miljövårdsområdet. Om grundvaltenundersökningaravseende föroreningseffekter skall ingå i basdatanälet, bör även ingå detätorts-undersökningar som f. n. finansieras av rådet, eftersom hela verksamhetenbör ses som en enhet. Statistiska centralbyrånanför alt innan basdatanälet kan byggas ut och kontinuerliga mätningar påbörjasmåste en rad organisatoriska, mättekniska och statistiska problem lösas. Destatistiska probleraen sammanhänger väsentligen med svårigheter all få fullrepresentativitet i resultaten från undersökningarna. Centralbyrån finner delfrån statistiska utgångspunkter tillfredsställande all representativamätningar bedöms kunna genomföras beträffande mark. Även om mätvärdena från vatten-och luftundersökningar ej kan göras i strikt mening representativa framhållercentralbyrån emellertid att en statistik som beskriver tUlstånd ochförändringar likväl skulle kunna vara av betydande värde. bör strävanvara att alla undersökningar skall kunna genomföras som representativaundersökningar. Även i övrigt betonas all ell genomförande av basdataundersökningamamöter flera statistiska metodproblem. Skogshögskolan tar uppbasdatanätet mot bakgrund av erfarenheterna från riksskogstaxeringen. Vidutformningen av basdataundersökningama beträffande mark och vegetation börövervägas att knyta dessa till riksskogstaxeringen med utgångspunkt från detförslag om s. k. permanenta pro-vytor som föreslagils bli införda ilaxeringen. Härigenom skulle samarbete uppnås och dubbelarbete undvikas. lar upp behovet av fasta provylor för att tillgodosebehovet av jämförbara dala från olika tidpunkter. I några andra remissvarframhålls alt utredningen underskattat behovet av undersökningar i mark ochvegetation. IVAanser att förslaget om ett basdatanät behöver diskuteras ytterligare urteknisk och ekonomisk synvinkel innan förslagel genomförs. Vattenöverdomstolenunderstryker att i del fortsatta utredningsarbetet rörande basdatanälet böruppmärksammas också de kortsiktiga variationerna hos de faktorer som skallmätas. Först när delta klarlagts kan man med tillräcklig säkerhet bedömainriktningen och omfattningen av den framlida verksamheten. 2.2.4Samordning med andra informationssystem och internationell samverkan Fleraremissinstanser ullalar att MI bör utformas så att det kan samordnas med andrainformationssystem eUer i vart fall byggs upp så att samordning såväl nationelltsom internationellt kan åstadkommas. Centralnämndenför fastighetsdata inför att den nya faslighetsdalabanken kan utnyttjas församband med MI när det gäller anläggningar eller observationsplatser. SMHIföreslår alt av utredningen föreslagna samordnade uttag ur SMHIrs register och MIutvidgas och vidareulreds. pekar på förberedelserna för global kartläggning av substanseri livsmedel av toxikologisk betydelse. Statistiskacentralbyrån delar utredningens principiella uppfattning om behovet avsamordning på det nationella planet men understryker alt svårighelema ipraktiken kan visa sig bli mycket stora beroende bl. a. på att ändringar ibefintliga system kan bli kostnadskrävande. Beträffande statistiksamordningenframhåller centralbyrån alt någon fuUständig karlläggning avkonsumentönskemålen ej ännu har skett, varför inle nu kan anges vUkaanpassningar av statistiken inom MI som kan bli aktuella. När det gällersamverkan med mtemationella informationssystem erinrar centralbyrån om att denredan nu deltar i internationellt samarbete på miljöstalistikområdel. Somtidigare redovisats betonar att MIrs huvuduppgift börvara all bli en länk i elt globall övervakningssystem. ABAtomenergi och statens råd för byggnadsforskning frarahåller betydelsen avsamordning mellan olika dokumentationscentraler. 2.2.5Formerna för genomförande av informationssystemet Remissinstansernadelar i allmänhet utredningens uppfattning att verksamheten inledningsvis börske i försöksform. Närmare synpunkter på denna fråga redovisas av någraremissinstanser. Centralnämndenför fastighetsdata anser alt MI kan betraktas som flera sinsemellan oberoendesystem, vilka skulle kunna byggas upp Och utvecklas var för sig. Den tänktaförsöksverksamheten för delsystemen till slutet av 1970-lalet skulle då bliobehövlig och de mest angelägna systemen skulle inte bli föremål för en alltför lång försöksperiod. Statistiskacentralbyrån, som finner all uppbyggnaden av MI bör ske i form avförsöksverksamhet och utvecklingsarbete, anser det tveksamt om MI kan byggasupp i den snabba takt utredningen anger. Enligt centralbyrån fordras åtskilligtarbete, delvis av forskningskaraktär, för bl. a. metodutveckling. Ävensamordningsfrågor av olika slag torde bli tidskrävande. Datasamordningskommitténanser all del varit fördelaktigt om utredningen redan nu kunnat redovisa hu-vuddrageni den tekniska ulform- 4 1974.1 saml Nr 46 1974: 46 50 nmgenav del eller de ADB-system som kommer att ingå . Av nuvarandeförslag går det inle alt utläsa vad MI slutligen kommer att innebära i ADB-tekniskthänseende. Kommittén är dock medveten om svårigheten och osäkerheten när detgäller alt redovisa huvuddragen i den framtida tekniska utformnmgen av MI medhänsyn till dess avsedda omfattning och inriktning samt till de kompliceradeinformationssamband som råder på miljövårdsområdet. Kommittén anser därför attden föreslagna principiella uppläggningen av arbetet med MI bör kunnaaccepteras. Vidare anför kommittén bl. a. alt del torde vara möjligt att redanunder försöksperioden successivt falla formella beslut om MIrs innehåll ochtekniska utformning främst i samband med utvärderingen av ochställningstaganden till de enskUda delarna i MI. Den av utredningen föreslagnasamlade bedömningen av hela försöksverksamheten tordedå i mindre ulslräckning komma alt avse MIrs innehåll och tekniska utformningulan torde i stället främst komma all gälla de organisatoriska frågorna. Statskontoretframhåller att tidplanen för uppbyggnaden av MI kan behöva revideras. Det börvara en första angelägen uppgift för miljödatanämnden alt göra prioriteringaravseende uppbyggnaden av de i MI ingående delprojekten och de planerade slatislikrutinernasamt på grundval därav upprätta en samlad tidplan över den verksamhet nämndenhar att leda och samordna. Statskontoret framhåller vidare att budgetåret1980/81 närmast bör betraktas som riktmärke för den tidpunkt då en fastareorganisation för samordning och drift av MI bör komma lUl stånd. 2.2.6Administration m. m. Utredningensförslag till administration för MI sphllrar remissinstansema. Majoriteten avdessa tUlstyrker dock eller lämnar ulan erinran utredningens förslag att enfristående mUjödalanämnd inrättas. Uttryckligt positiva är vattenöverdomstolen,, arbetarskyddsstyrelsen, , statskontoret, universitetskanslersämbetet,, , arbetsmiljöutredningen, ,, TCO och KF. Vattenöverdomstolenanför all mUjödalanämndens kompetensområde måste klart anges. I fråga omhuvudmannaansvaret kan del vara en lämplig lösning alt nämnden är beslutande iprincipiella frågor om systemets informationsinnehåll, varmed domstolen förslårde olika typer av information som skall lagras i MI och formerna för tillhandahållandetav denna information. En nödvändig konsekvens av detta torde emellertid bli allhuvudintressenterna knappast utan väsentliga begränsningar kan ges formellaoch reella möjligheter till inflytande över systemet. A andra sidan bör de uppgiftslämnandemyndighetema ensamma bära ansvaret för den information som de lämnar lUl MI.Vem Prop.1974: 46 51 somskall förfoga över informationen i MI och vem som skall pröva frågor omutlämnande av information lär få avgöras från fall till fall. Fleraremissinstanser biträder emellertid den av ulredningsledamo-ten anfördareservationen. Statistiskacentralbyrån anför att flertalet av de projekt som föreslås ingå i MI redan ärinnehållsmässigt knutna till någon myndighet. Centralbyrån ifrågasätter omföreliggande samordningsfrågor är av den karaktären att ett nytt organ behöverskapas som i vissa avseenden är överordnat de olika myndighetema. EiUigtcentralbyråns uppfattning bör i stället i första hand övervägas att låtahuvudmannaansvaret för de olika verksamheterna ligga kvar hos resp. myndighet.Centralbyrån tiUstyrker att en särskild miljödatanämnd tiUsätts som ett rådgivandesamarbetsorgan. Nämndens främsta uppgift blir att fortlöpande ta ställning tUlbehov av samordning mellan de olika delprojekten. Den bör ej bli beslutande påområden där eUer de administrativa myndighetema tiUdelatsbeslutskompetens. Ansvaret för utvecklingsarbete m. m. kan med fördelförläggas till resp. myndighet. Med hänsyn till att är dencentrala förvaltningsmyndigheten på mUjövårdsområdet finner centralbyrån detnaturligt alt i första hand pröva om miljödatanämnden kan knytas till dellaverk. Oavsett om nämnden tilldelas mer viltgående beslutsformer är detcentralbyråns bestämda uppfattning all verksamheten redan från början bör gesen fast organisatorisk form. När det gäller statistikverksamheten ansercentralbyrån att utredningen inte anfört några skäl för förslaget att under enförsöksperiod tillämpa andra regler för styrningen av statistik inom ramen för MIän de som gäller för andra områden av centralbyråns verksamhet. Centralbyrånanser att den från början bör få det fuUa ansvaret för den statistiska verksamheten. ifrågasätter utredningens organisationsförslag och pekarpå möjligheten att lägga ansvaret för MI på tiU vUket enrådgivande nämnd skulle kunna knytas. Andraremissinstanser som i huvudsak delar den av ledamoten framfördauppfattningen är statens veterinärmedicinska anstalt, iGöteborgs och län saml . och statensnaturvetenskapliga forskningsråd anser alt bör bli huvudmanför MI under försöksverksamheten. Lantbruksstyrelsenanser att ansvaret för utvecklingsarbetet inom varje projekt utvecklas direktav den myndighet inom vars ansvarsområde della faller. Statskontoret bör ävenmed denna uppläggning i mån av behov kunna biträda de berörda myndighetema medsystemutveckling och andra dalatekniska frågor. I övrigt redovisar styrelsensamma uppfattning i organisationsfrågan som . ifrågasätter om det är ändamålsen- 1974: 46 52 ligtatt skapa ett särskilt organ för MI. Lika stor effektivitet bör enligtföreningen kimna viimas om huvudansvaret ges åt endera statistiska centralbyråneUer . anser att uppbyggnaden av MI skall handhas av statistiskacentralbyrån. bör enligt förbundet ha rådgivande funktioner. anför alt utrednuigens förslag torde innebära vissagränsdragningsproblem. Innan slutiig ställning tas i organisationsfrågan ansernaturvårdsverket alt denna bör närmare analyseras. Enligl verkets mening fiimsstarka skäl som talar för att man i avvaktan på en sådan analys låter de olikaprojekten ledas av särskUt tUlsatta projektgrupper som lämpligen knyts direkttill de närmast berörda inlressemyn-digheterna. Härigenom skulle även störreenhetlighet uppnås mellan organisationen för utvecklingsarbetet med basdatanäletoch övriga delprojekt i MI. Med hänsyn tUl det stora antalet projekt ochintressenter anser dock att samråd och erforderlig samordninginte är möjlig att uppnå på enbart informell väg. Verket tUlstyrker därför atten mUjödatanämnd inrättas för detta ändamål. Denna bör ha en rådgivandefunktion och knytas tUl en redan verksam myndighet. Då en betydande del av samordnmgsarbetettorde komma att avse systerharbete synes det mest ändamålserUigt att nämndenknyts tiU en myndighet med sakkunskap på detta område. Beträffandesin egen medverkan i MI anför statskontoret att den bör begränsas lUl biträdevid förstudie och sådan systemutredning som krävs för ett slutiigtställningstagande tUl de detaljkrav som skall gälla för systemet. Detutrednings- och utvecklingsarbete syftande till uppbyggnaden av MI somstatskontoret utfört är fört tUl sådan nivå i stort endast vad avserdelprojektet information från tillsynsverksamhet enligt mUjöskyddslagen.Statskontoret är därför berett alt genom tjänstiedighet ställa personal tUl mUjödalanämndensförfogande tUl dess övrig syslem-utredning nått här angiven nivå. Emellertid ärstalskoiitorel berett alt medverka även i andra samverkansformer med nämnden ände nu angivna. Ifråga om organisationen för drift av basdatanälet lämnas utredningens förslagutan erinran av och . SGU anser dock att SGU bör handha utvärderingeninom sill kompetensområde. ansluter sig därför tillutredningens förslag att ansvaret för insamling och kontroll av basdatafördelas på , och samt att ansvaret för slutligbearbetning och utvärdering ankommer på verket. Med hänsyn till all verketsålunda åläggs elt reellt huvudansvar för basdatanätet ifrågasätter verket ominte även det formella ansvaret bör åläggas verket. Det synes mera ändamålsenligtatt låta den myndighet som har huvudansvaret för miljövårds-forskningen ävensvara för samordningen av basdatanätet. 1974: 46 53 synesdet lämpligt att annan huvudman svarar för den mera datatekniska delen avsamordningsarbetet. Utredningens förslag omlaboratorieresurser för basdatanälet avstyrks av praktiskt taget samtiigaremissinstanser som uttalar sig i frågan. Skälen härför är flera. a.framhålls vikten av alt befintliga resurser vid bl. a. universitet ochhögskolor utnyttjas. Vidare anförs att verksamheten inte bör centraliseras påsätt utredningen föreslagit. Några remissinstanser anser att frågan börutredas vidare. anför dock att den föreslagnalaboratorieorganisationen synes tämligen väl motsvara verkets behov för basdataundersökningama.Verket har dock inte haft möjlighet att i detalj gå in pålaboratorieorganisationen. Verket anser det dock oundgängligen nödvändigt attde föreslagna förstärkningarna kommer tiU stånd om utvecklingsarbetet med basdataundersökningarskaU kunna påbörjas enligt utredningens förslag. Som utredningen påpekar utgörbasdatanätet dock endast en del av laboratoriets verksamhet. Det torde därförfå ankomma på verket att organisera verksamheten på mest ändamålseiUiga sätt.Verket påtalar dessutom behovet av regionala laboratorieresurser. Fleraremissinstanser tar upp de sekretessfrågor som hör samman med MI. Datainspektionen fiimeratt MI föreslås innefatta bl. a. personuppgifter i olika sammanhang avseendekontaktmän, författare av dokumentation, projektiedare, tiUståndshavare m. fl.Dessa uppgifters förekomst medför att MI blur att bedöma som personregister idatalagens mening eftersom utredningen fömtsätter att systemet skall föras medhjälp av ADB. Med hänsyn till MIrs ändamål synes uppgiftema om de nämndapersonerna komma att begränsas tUl i huvudsak namn, adress,företagsanknytning, tillståndsbeslut, litteraturhänvisningar o. d. Sådanauppgifter torde i regel inte iimebära risk för intrång i dessa personerspersonliga integritet. EmeUertid är inte bara uppgiftemas art avgörande förfrågan om intrång i personlig integritet kan befaras. Exempelvis hargallringsregler och fullsländighelen hos indata betydelse härvidlag. I den måninformationsutbyte med utländska organ avser personuppgift som från MI utlämnasför ADB utomlands fordras särskilt medgivande härtUl av inspektionen. Enligtdalalagen skall före beslut om inrättande av sådant personregister som avses ilagen, även såvitt avser en försöksverksamhet, yttrande inhämtas fråninspektionen. Utredningens betänkande innefattar enligt inspektionen ickeerforderliga konkretiseringar avseende systemels innehåll, användning ochsamordning med andra ADB-system för att inspektionen skall kunna ta stäUning iangivet hänseende. Dalainspektionen utgår från att ett konkret systemförslagutarbetas innan sådant yttrande som avses 1974: 46 54 i2 § andra stycket datalagen begärs för inrättande och förande avpersonregister. konstaterar all informationen på en radsakområden i MI måsle vara personrelaterad i sådan grad att systemet blir tillståndsplikliglenligt dalalagen. Kommittén utgår från att vid datainspektionens granskninginformationen om MIrs innehåll, användning och samordning med andra system måslebli långt mera detaljerad och konkret. I vilken utsträckning statislikuppgifterskall få användas inom MI bör enligt kommitténs mening uttryckhgen reglerasoch även delges uppgiftslämnama i samband med statistikuppgiftemas inhämtande.Eftersom de framlagda förslagen väsenlUgen avser utveckling ochförsöksverksamhet är det, framhåller kommittén, ej möjhgt att nu angekonsekvenserna härav för sekretessbestämmelsernas utformning. Kommittén anföratt om information förvaras hos registeransvarigt organ inom MI torde detta iregel hinebära alt informationen finns tillgänglig både hos detta organ ochannan myndighet. Vardera instansen är då, framhåUer kommittén, skyldig alt påbegäran pröva fråga om utiämnande med därav följande risk för dubbelarbete ochmotstridiga beslut. Koncessionsnämndenför miljöskydd framhåUer angelägenheten av att de med sekretesskyddetsammanhängande frågorna får en lösning som inle försvårar för de beslutandemyndigheterna all få tillgång till erforderhg information även om den i sambandmed uppgiftslämnan-det betecknas som hemlig. Statistiskacentralbyrån anför att benägenheten hos skilda myndigheter att låta MI ta delav sekretessbelagt material liksom samarbetet med MI över hu-vud tagel torde istor utsträckning bli beroende av hur frågan beträffande ansvarsfördelning ochsamråd kommer att lösas. Länsstyrelseni anför alt i motsats till flertalet andra centraladatorsystem synes i detta fall i huvudsak industriföretags krav på sekretessbli berörda och uite frågan om ingrepp i den personliga friheten.Konfliktsituationer kan väntas föreligga beträffande datorregistrering av mUjöfarligverksamhet, hälso- och miljö-farhga varor samt läkemedel. Länsstyrelsenshittillsvarande erfarenheter talar för att sekretesskydd krävs endast fördetaljer i produktionsprocesser. Som princip finner att sekretessbelagtmaterial ej nödvändigtvis bör införas i dalabehandlingen, eftersom någrabindande garantier för begränsad åtkomst av sådant material ej torde kunnalämnas. , och betonar sekretessfrågomas vikt.