prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — bilar.Starkt bidragande är också ett förväntat lageromslag vad gällerverkstadsprodukter som insatsvaror frän en lagerminskning 1973 till enlageröknmg 1974. Ovanstående efterfrägeprognoser beräknas ge upphovtill en större importvolymökning 19731974 än 19721973. Härvid beräknas importenav insatsvaror öka starkt som en följd av en alltjämt hög ökningstakt förindustriproduktionen och det ovan nämnda lageromslaget för verkstadsproduktersom insatsvaror. Även importen av investeringsvaror väntas öka kraftigt ienlighet med den förväntade investeringsutvecklingen. Importen avkonsumtionsvaror beräknas öka starkare 1973 1974 än 19721973 som en följd avden väntade snabbare konsumtionsökningen. Verkstadsindustrins lagerkvoter förhållandetmellan lagerstock och produktion har varit avtagande ochunder hela 1973. Lagerkvoten för färdigvaror beräknas falla ytterligare underförsta för att sedan åter stiga under andra delen av året.Lagerkvoterna för insatsvaror och varor i arbete antas falla endast obetydligtunder och sedan stiga . Dessa antaganden omlagerkvoterna innebär att företagen vid derma konjunkturuppgång skulle föra enbetydligt försiktigare lagerpolitik än vid konjunkturuppgången 19691970. Iförening med den nedan redovisade produktionsprognosen innebär de en successivuppbyggnad av verkstadsindustrins lager . Den största lagerökningenberäknas falla på varor i arbete. Enligt senaste konjunkturbarometern ökadeproduktionen kraftigt även och produktionsplanernaför tyder på fortsatt stark produktionsökning. Kapacitetsutnyttjandethar successivt stigit , men låg ändå klart under denhögsta nivån vid föregående konjunkturappgång . Produktionen bedöms på grundval av ovanståendeefterfråge-, lager-och importprognoser öka 19731974.Produktionsökningen beräknas avta under loppet av 1974. Orderingången till varven började öka i slutet av1972 och steg sedan mycket snabbt under större delen av 1973. Mot slutet avåret avtog orderingången dock, men den tidigare uppgången var sä kraftig att orderstockamai löpande priser var större än tidigare.Sysselsättningen inom storvarven är därmed tryggad . Den totala fartygsexporten uppgick till3,. en värdemässig ökning på jämfört med 1972.Leveranserna av nybyggda fartyg ökade härvid med och exporten av begagnadefartyg i värde. Prisökningarna var emellertid mycket starka underåret speciellt vad gäller de begagnade fartygen. Bil.1 Nationalbudget 1974 87 totalafartygsexporten beräknas ha stigit med i volym 1972 1973. Exporten av nybyggda fartyg harberäknats med hjälp av den av utfördavarvsenkäten. beräknas nybj'ggda fartyg till ett värde av 2,8miljarder kr. komma att levereras till utländska redare en ökning avleveransvärdet med jämfört med . Fartygen kommer huvudsakligen attlevereras till beställare i , och FörbundsrepublikenTyskland. väntas exporten av begagnade fartyg stiga kraftigt även1974 och den totala fartygsexporten beräknas öka i värde 19731974. Produktionen inom varven kunde dras upp med 7 %19711972 och med 9 1/19721973 främst på grund av att varven sedan slutetav kunnat nyrekrytera arbetskraft i betydande omfattning. ärdet dock troligt att produktionstillväxten åter kommer att begränsas av denstigande bristen på yrkesutbildad arbetskraft. Produktionsökningen 19731974har beräknats till , vilket ger utrymme för de leveranser på export ochtill svenska rederier som förutses i den ovan nämnda exportprognosen och iinvesteringsprognosen. Efter produktionsminskningar inomlivsmedelsindustrin inkl. dryckesvaru- och tobaksindustrin under tvä är ökadeproduktionsvolymen 1972 1973 med ca 1 1/. Livsmedelsindustrins export fölltillbaka men även importen reducerades. Livsmedelsindustrinsavsättning på hemmamarknaden kunde därför öka svagt 1972 1973. Både import-och exportpriserna steg kraftigt pä grund av de snabba världsmarknadsprisstegringarnapå livsmedel under loppet av 1973. Exportpriserna ökade ochimportpriserna steg 19721973. prognoseras en avsevärd uppdragning avlivsmedelskonsumtionen, vilket tillsammans med ett förvärvat omslag ilivsmedelsindustrins färdigvarulager och en trolig uppbyggnad av handelnslager torde medföra en tämligen kraftig ökning av livsmedelsproduktionen.Produktionsvolymen beräknas således öka ca 4 1/19731974 Exporten tordekomma att falla med ett par procent i volym, medai den kraftiga inhemskaefterfrågan beräknas medföra en importvolymökning med . Prisstegringarna på såväl import- som exportvarornatorde bli mindre än , men prisstegringarna torde dock historiskt sett bli stora. För importens del antas priserna stiga med drygt12 % medan exportprisstegringen kalkyleras till 19731974. Tabell 4: 5 Försörjningsbalans för övrigaindustriprodukter 1972- Förändring gående år, "/ -3,2 » Produktionen framkommer som saldoi balansen och avviker frän årsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsförändring förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigarekonstaterade avvikelser. Den heterogena övrigsektorn svararför ca 1/4 av förädlingsvärdet inom tillverkningsindustrin. Under perioden19601970 expanderade produktionen inom sektorn förhållandevis jämnt med engenomsnittlig tillväxt på ca 5 1/. I tabell 5 presenteras enförsörjningsbalans för sektorn. Av försörjningsbalansen framgår att denövervägande delen av sektorns output går till konsumtion samt export. En betydandedel av sektorns leveranser går vidare som varuinsats till främst industri ochbyggnadsverksamhet. Produktionen inom sektorn minskademed 19701971, vilket förklaras av den vikande konsumtionsefterfrägansamt en dämpad utveckling inom byggnadsverksamheten. Återhämtningen inom övrigsektornunder 1972 blev måttlig ca 3 1/i produktionstillväxt som dockaccelererade till en ökning med 19721973. Det är framför allt dengynnsamma utvecklingen av exportefterfrågan som legat bakom expansionen inomsektorn . » Sektorn omfattar textil-,beklädnads-, läder- och lädervaruindustri (SNI 32), trähus- ochbyggnadssnickeri, möbelindustri samt övrig trävaruindustri utom sågverk (SNI 33exkl. 33111), pappers- och pappförpackningsindustri (SNI 3412), övrig pappers-och pappvaruindustri (SNI 3419), grafisk industri (SNI 342), kemisk industri,gummivaru-, plast- och plastvaruindustri (SNI 351, 352, 355, 356), jord- ochstenvaruindustri (SNI 36) samt annan tillverkningsindustri (SNI 39). Bil.1 Nationalbudget 1974 89 volymenökade 19711972 med 12 1/och 19721973 med . Exportieveransematill våra nordiska grannländer samt , vilka utgör ca hälften avövrigsektorhs exportvärde, ökade mycket kraftigt 19721973. Sammantaget ökadeexportvärdet till dessa fyra länder med 19721973. Den svaga inhemska konsumtionsutvecklingen under1973 avsatte sig även i importefterfrågan vad gäller övriga industriprodukter.Importvolymens ökning begränsades till . Trots produktionsökningen med 19721973minskade färdigvarulagren kraftigt . Densvaga tillväxt som förutses för gör att den motövrigsektorn riktade exportefterfrägan torde dämpas. Av försörjningsbalansenframgår dock att konjunktursituationen för branschen som helhet antasförbättras 1974. Den beräknade mattare utvecklingen av exportefterfräganförutses tillfullo kompenseras av en mer expansiv utveckling av de inhemskaefterfrågevariablerna. Det är främst ett uppsving i den privata konsumtionenoch en kraftig lageruppbyggnad inom handel och industri som påräknas verkaförhöjande på e.xpansionstakten inom sektorn. Fortsatt minskning avleveranserna till byggnadssektorn motvägs av ökade insatsleveranser till övrigadelar av industrin och handeln för löpande förbrakning och lageruppbyggnad.Under intryck av den förväntade kraftiga ökningen i den privata konsumtionen avövrigsektorns produkter torde en uppdragning av importvolymens ökningstaktvara att vänta 19731974. Produktionsvolymen förutses i konsekvens med denexpansiva efterfrågeutvecklingen stiga med ca 7 1/19731974. Den starka produktionstillväxten inomskogsindustrierna medförde att förbrukningen av rundvirke ökade kraftigt19721973. var det t. o. m. svårigheter att täcka sågverkensbehov av sågtim-mer. Även inom den norska massaindustrin var aktiviteten högunder 1973 ochden svenska massavedsexporten steg markant 19721973. Massavedslagren kunde sålunda reduceras synnerligen kraftigt . skedde en betydande lagerneddragning och den sammanlagda reduktionen var av samma stor leksordning som den till följd av produktionsinskränkningar inom massaindustrin synnerligen starka lageruppbyggnaden . ningarna av massaved ökade endast svagt 19721973 och totalt steg skogsavverkningarna med . Produktionsökningenväntas bli svag inom skogsindustrierna 1973 1974 inom massaindustrin av kapacitetsskäl, inom sågverken på grund av vikande efterfrågan. Tabell 4: 6Försörjningsbalans för rundvirke 1972- Fast mått utan bark (barr-och lövträ) gående år, ' resp. 1 000 kbm -14,2 Rundvirkeslagren antas minska ytterligare under 1974.Neddragningen väntas dock bli avsevärt mindre än 1973 vilket innebär ettkraftigt positivt lageromslag. Avverkningarna beräknas under sådanaförutsättningar öka 8 ä 19731974. 4.4Övriga näringsgrenar och den totala produktionen har gjortpreliminära beräkningar av bruttonationalprodukten mätt från produktionssidan.I nedanstående kr., 1973 års Elkraftproduktion m. m. -5 4,5 7,5 12,5 7,5 4 -3,5 Summa varu- och kraftproduktion Offentliga tjänster Privata tjänster m. m. 1 380 3 270 Bil.1 Nationalbudget 1974 91 tablåges en sammanställning av förändringstalen för de olika näringsgrenarnasproduktionsvolym 19721973 samt prognoser för utveck-Ungen 19731974. Jordbrukets produktionsvolym beräknas enligtnationalräkenskapskalkylerna ha minskat med 19721973. Nedgången varframför allt hänförlig till minskningen i vegetabilieproduktionen. Till följdav den torra sjönk produktionen av bl. a. foderspannmäl kraftigt.Från 1972 till 1973 minskade den totala vegetabilieproduktionen med drygt 11 %medan animalieproduktionen minskade . beräknasförädlingsvärdet inom jordbruket öka . Hela ökningen väntas falla påanimalieproduktionen medan vegetabilieproduktionen under förutsättning omnormalskörd 1974 väntas bli i stort sett oförändrad. Skogsbrukets förädlingsvärde beräknas ha ökat medca 1972 1973. förutses produktionsvolymen öka . Som framgår av avsnitt 1 i detta kapitel ökadeindustriproduktionen 19721973. Även föratses en uppgång påca . Inom elsektorn ökade förädlingsvärdet med 1972 Uppgångenberodde framför allt på ökningen i vattenkraftproduk tionen, medan värmekraftproduktionen endast ökade med . 1973 beroendeframför allt på en försämring av oljetillförseln. En kam panj för att spara energi startades . infördes också vissa restriktioner, som kom att gälla Motbakgrund av dessa åtgärder väntas elförbrakningen under 1974 ökai betydligt långsammare takt jämfört med 19721973. väntas enligt centrala driftiedningen elkraftproduktionen öka . Hela ökningen väntas falla på värmekraft, medan vatten kraftproduktionen förutses minska något. I kapitel 7 beskrivs utvecklingen inom byggnads-och anläggningsverksamheten. Bruttoinvesteringarna i byggnader ochanläggningar torde ha minskat i volym 19721973. Inkluderas ävenreparationer och underhåll blir minskningen . föratsesbyggnadsinvesteringarna minska inkl. reparationer och underhållstannar nedgången vid . Med ovan redovisade beräkningar för de olikabranscherna kan ökningen av varu- och kraftproduktionen uppskattas till ca 4,1972 1973 och 19731974. Den offentliga tjänsteproduktionen beräknas ha ökatmed 19721973. Därvid ökade den statiiga tjänsteproduktionen med ca 3 %mot en tillväxt på för den kommunala tjänsteproduktionen. Från1973 till 1974 förutses en högre tillväxt i framför allt den Tjänsteproduktionen väntas öka med både hos stat ochkommun 19731974. Enligt beräknasproduktionsvolymen inom den privata tjänstesektorn ha ökat med från1972 till 1973. Inom parti- och detaljhandeln, som svarar för avde privata tjänstenäringarna förädlingsvärde, anges produktionen ha ökat med , vilket är lika mycket som . Det största bidraget till tillväxtenkom från försäljningarna till industrin och på exportmarknaden, medanförsäljningarna till hushällen ökade långsamt. För samfärdseln registrerades1973 en produktionsökning pä . antas den privata tjänsteproduktionenöka i snabbare takt än de närmast föregående åren. Antagandet baseras bl. a. påden prognos för den privata konsumtionen som redovisas i kapitel 6. Dennainnebär en påtagligt ökad varukonsumtion och därmed en betydande produktionstillväxtinom detaljhandeln. Dessutom finns förutsättningar för en fortsatt snabbproduktionsökning inom partihandeln. Konsumtionsprognosen impliceraremellertid en snabbare ökning än 1973 också i hushållens konsumtion av tjänsteroch därmed en ökad tillväxt inom tjänstenäringarna utanför varuhandeln. Förhela den privata tjänstesektorn har räknats med en produktionsvolymökning på4,. Den totala tjänsteproduktionen ökade enligtovanstående beräkningar med 19721973 medan ökningen 19731974förutses bli drygt 4 %>. Bruttonationalproduktens volymtillväxt, mätt frånproduktionssidan, blev enligt beräkningar 3 %19721973. Kalkylerna över produktionsökningarna 19731974 indikerar en tillväxti bruttonationalprodukten på . Till den höga tillväxttakten bidrarframför allt den snabba ökning som förväntas för industriproduktionen. Bil.1 Nationalbudget 1974 93 5.1 Läget påarbetsmarknaden och början av 1974 Utvecklingen pä den svenska arbetsmarknadenutmärktes av en fortsatt relativt svag efterfråganpä arbetskraft och en viss minskning av arbetskraftsutbudet jämfört med förstahalvåret Ett omslag synes emellertid hainträtt Arbetskraftsefterfrågan mättsom antalet vid arbetsförmedlingarna nyanmälda platser ökade sålunda påtagligtandra jämfört med och sysselsättningengenomgick parallellt därmed en klar ökning. Dä denna sysselsättningsökning varkraftigare än nettoinströmningen på arbetsmarknaden skedde en stegvis tilltagande minskning av arbetslösheten i förhällandetill . Denna utveckling fortsatte och blev än mer markeradunder 1974. Antalet sysselsatta personer steg sålundaenligt arbetskraftsundersökningama med ungefär 66 000 från första kvartalet1973 till samma kvartal 1974 medan antalet arbetslösa enligt samma mätningarminskade med i genomsnitt inemot 18 000 mellan de båda perioderna.Arbetsförmedlingsstatistiken visar en liknande tendens. Säsongrensat minskadeantalet vid arbetsförmedlingarna registrerade arbetslösa från januaritill och med 1974. Utbudet av arbetskraft bestäms förutom av deninhemska befolkningsutvecklingen även av nettomigrationen och förvärvsfrekvensen.Förvärvsfrekvensen uttrycks i relativa arbetskraftstal, som anger hur stor delav befolkningen i en viss åldersgrupp som står till arbetsmarknadensförfogande. Befolkningsutvecklingen i och1973 präglades av ett något mindre födelseöverskott än under flertalet år underefterkrigstiden och en förhållandevis betydande nettoutvandring. Folkmängdenkom därigenom att öka relativt långsamt. Medelfolkmängden steg sålunda från1971 till 1972 med 24 000 och med 14 000 att jämföra med enbefolkningsökning på nära 56 000 1970 1971 och i genomsnitt 58 000 19601970.Befolkningen i de s. k. aktiva åldrarna, varmed här avses åldersgruppen 1674år, ökade mellan de olika åren svagare än totalbefolkningen både absolut ochrelativt sett. Ökningen av denna åldersgrupp uppgick sålunda till omkring 33000 eller 0,6 %> 19701971, ungefär 9 000 eller 0,2 %19711972 och enligt preliminära resultat till drygt 3 000 eller mindre än 0,1972 1973. Totalbefolkningens ökningstakt var mellan dessa år genomgående0,högre än den aktiva befolkningens. Förutom omsvängningen i de utrikesflyttningsströmmarna från relativt stor nettoinvandring under 1969 och 1970till en betydande nettoutvandring skedde ettomslag i de inrikes flyttningsrörelserna. Denna förändring innebar förstorstadslänen en övergång från inflyttnings- till utflyttningsöverskott ochför skogslänen motsatt utveckling mot ett begränsat inflyttningsöverskottunder 1973. januarimars 1974noterades en nettoutvandring från på 400 personer. Detta var betydligtmindre än nettoutvandringen 1972 och 1973. Medan befolkningen i de s. k.aktiva åldrarna som framgått av det föregående ökade endast obetydligt från1972 till 1973 steg antalet personer i arbetskraften mellan dessa är med drygt14 000 eller enligt beräkningar baserade på arbetskraftsundersökningama.Detta innebar att ökningen var något större 19721973 än 19711972 men knappt2/5 av den genomsnittliga ökningen 19651971. Den något stegrade ökningstaktenfrån 19711972 till 19721973 berodde främst på en större positiv effekt avförändrade relativa arbetskraftstal. Kvinnornas relativa arbetskraftstal stegvisserligen något långsammare 19721973 än 19711972 men detta uppvägdes av enpåtaglig dämpning av nedgången i männens relativa arbetskraftstal. Det genomsnittliga antalet personeri arbetskraften var ungefär 48 000 större än undermotsvarande period 1973. Denna ökning som uppgick till berodde nästanhelt på den fortsatta stegringen av kvinnorna relativa arbetskraftstal. Ex post-beräkningar av totalaarbetskraftsutbudet uttryckt i timmar kan baseras påarbetskraftsundersökningarnas uppgifter beträffande olika gruppers faktiskaoch/eller önskade arbetstid. Detta material visar förutom det genomsnittiigaantalet arbetade timmar under mätveckorna även det antal timmar som dearbetslösa önskat arbeta samt skillnaden 1 På grund av en skillnad i frågaom mätperiodens förläggning mellan undersökningen och den i juni1973 (mätperioder: resp. A10 ) torde minskningen avantalet personer i arbetskraften och antalet sysselsatta mellan dessa månaderha överskattats. Främst skulle detta ha berott på att betydligt färre ungdomarhunnit börja feriearbeta eller söka feriearbete vid mättillfället i juni 1973än vid motsvarande tillfälle . I detta kapitel har, för attjämförbarhet mellan åren skall uppnäs, arbetskrafts- ochsysselsättningssiftra uppjusterats med drygt 4 000 jiimfört medarbetskraftsundersökningarnas publicerade resultat. Beträffande beräkningen avdenna korrigeringspost se Information i prognosfrågor (SCB) nr 1973: 9 sid.79. Förutom ovannämnda korrigering har även en omräkning avarbetskraftsundersökningamas resultat gjorts med anledning av smärre skillnadermellan de i undersökningarna skattade befolkningstalen och de faktiska utfallenfor och 1973. 1 Nationalbudget 1974 95 mellan de undersysselsattasi faktiska och önskadearbetstid. Summan av dessa tre poster kan sägas utgöra ett mått på de samladearbetskraftsresurserna. Beräkningar av detta slag visar en minskning avarbetskraftsresurserna uttryckta i timmar med till1973. Liknande kalkyler och 1974 indikerar en ökningav totala arbetskraftstillgångarna på mellan dessa perioder.Denna ökning var alltså långsammare än arbetskraftensantalsmässiga utveckling mellan samma perioder vilket berodde på en relativtkraftig nedgång i den sammanvägda faktiska och önskade veckoarbetstiden.Arbetskraftsundersökningamas uppgifter om faktisk och önskad arbetstid får dockbetraktas som relativt osäkra. Arbetskraftsefterfrägans utvecklingbrukar belysas genom serien över totala antalet vid arbetsförmedlingarnaobesatta platser. Det högsta årsmedeltalet sedan denna seriestillkomst 1961 noterades 1970. Därefter skedde en successiv nedgång iarbetskraftsefterfrågan frän 1970 till 1972 då det lägsta värdet uppmättes. Underloppet av 1973 noterades en tilltagande ökning av antalet obesatta platser ijämförelse med . Ökningstakten stegrades sålunda fränungefär under första och andra kvartalen 1973 jämfört med motsvarandekvartal 1972 till tredje och fjärde kvartalet Denna kraftiga ökning fortsatteäven januariapril 1974noterades sålunda fler obesatta platser än 1973. I diagram 1 visas för någranäringsgrenar säsongrensade kurvor för serien över obesatta platser t. o. m.mars 1974. Som framgår av diagrammet låg antalet obesatta platser på relativtstabil nivå till mitten av 1973 med smärre ökningar underförsta kvartalet 1972 och 1973. har därefter skett en nära nogobraten stegring av de obesatta platserna. Av nu tillgängliga data framgår attdet säsongrensade antalet obesatta platser var större äa idecember 1973 och större än . Inom metall- ochverkstadsindustrin liksom inom byggnadsindustrin skedde en successiv ökning avdet säsongrensade antalet obesatta platser från augustiseptember 1972 t. o.m. kunde dessutom en stegvis uppgång i antalet obesattaplatser inom trävaruindustrin noteras, medan utvecklingen inom textil- ochbeklädnadsindustrin däremot var något oregelbunden. Under loppet av ungefär 11/har det säsongrensade antalet obesatta platser inom de tre förstnämndabranscherna 1 Med undersysselsatta förståspersoner som arbetat färre timmar än de kunnat och velat. Diagram5:1 Antal obesatta platser vid månadens mitt 1970mars 1974 1970 71 72 73 74 1970 71 72 73 74 Inom textil- och beklädnadsindustrin uppgick ökningen undersamma period till . Utvecklingen av arbetskraftsefterfrägan under desenaste åren synes ha varit avsevärt stabilare inom den offentliga sektorn äninom den privata varu- och tjänsteproducerande sektorn. Minskningen från detsäsongrensat sett största till det minsta antalet obesatta platser underperioden 19701973 uppgick sålunda inom gruppen offentiiga tjänster till 36 %medan motsvarande minskning inom den privata tjänstesektorn,tillverkningsindustrin och byggnadsindustrin uppgick till 70 . Den därpåföljande uppgången i antalet obesatta platser fram t. o. m. var igengäld klart svagare inom den offentiiga sektorn än inom den privata varu-och tjänstesektorn. garenämnda lägsta värde till värdet uppgicksålunda inom grappen offentliga tjänster till mot inomtillverkningsindustrin, inom byggnadsindustrin och närmare 90 %inom de privata tjänsterna. Vid arbetsförmedlingarna registreras även totalaantalet under månaden nyanmälda lediga platser. Under första halvåret 1973nyanmäldes ungefär lika många platser som 1972. synes en vändning ha inträffat varefter en klar stegring noterades jämfört med motsvarande halvår 1972.Under de första månaderna 1974 fortsatte denna utveckling och under förstakvartalet nyanmäldes sålunda sammanlagt närmare 180 000 lediga platser,vilket var ungefär 27 000 eller fler än 1973.Mellan dessa båda perioder ökade antalet nyanmälda platser inom yrkesområdettillverkningsarbete, maskinskötsel m. m. som antalet obesattaplatser inom detta yrkesområde ökade . Den betydligt snabbare ökningenav de obesatta än av de nyanmälda platserna från tillsamma period 1974, indikerar att uppkomna vakanser inom detta yrkesområde intekunnat besättas lika snabbt 1974 som 1973. Detta torde till stor del ha berottpå brist på vissa kategorier av yrkesarbetare. Den icke tillfredsställda efterfrågan påarbetskraft belyses förutom i serien över obesatta platser även ikonjunkturinstitutets kvartalsvisa barometerandersökningar för industrin ochbyggnadsverksamheten. Vid undersökningstillfället uppgav avindustriföretagen brist pä yrkesarbetare och brist på andra arbetare.Därmed noterades de högsta bristtalen för dessa kategorierav arbetskraft. Bristen på tjänstemannapersonal var fortfaranderelativt liten. Inom byggnads- pch anläggningsverksamheten, noterades i mars1974 en relativt betydande brist pä träarbetare. Av de företag som besvaratenkäten uppgav sålunda brist på sådana arbetare. I samband med den tilltagande ökningen avarbetskraftsefterfrågan skedde en påtaglig stegring av sysselsättningsutvecklingen.Det genomsnittliga antalet sysselsatta beräknas sålunda ha ökat med omkring 6000 till och med ungefär 40 000mellan och 1973.1 y>qgenomsnittiiga ökningen mellan helåren 1972 pch 1973 kom således attuppgå till omkring 23 000. Av denna ökning svarade kvinnoma för närmare 19 000och männen för drygt 4 000. Ökningen av antalet sysselr satta kvinnor var någotsvagare 19721973 än 19711972 medan ' Korrigerade siffror enligt not 1 sid. 94. 7 1974.1 saml. ökningenav antalet sysselsatta män 19721973 kontrasterade mot relativt kraftigaminskningar 19701971 och 19711972.