prop · FX03168 · 1974-12-31 00:00:00 — Överläggningar och beslut i så- Överläggningar och beslut i frå- dana frågor skola upptagas i sär- gor, som avses i första eller andra skUt protokoll, vars innehåU ej må stycket, skola upptagas i särskilt yppas förrän efter pro- protokoll, vars innehåll ej må yp- tokollets datum, där ej rUcsdagens pas förrän efter proto- fmansutskott, dess revisorer eUer koUets datum, där ej fullraäktige i anse så- finansutskott, dess revisorer eller dant tidigare kunna ske utan ska- fullraäktige i anse så- da för . dant tidigare kunna ske utan ska- da för eller för uppgiftsskyldig enligt andra stycket. Dennalag ttäder i kraft . > Senaste lydelse 1970: 280. Lagom ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att nt-bekommaallmänna handlingar Härigenom förordnas att 31 § lagen (1937: 249) orainskränkningar i rätten att utbekoraraa allraänna handlingar skall ha nedanangivna lydelse. 31 § Handlingar i ärenden, ora vilkas Handlingar i ärende eller del av heralighållandestadgas i lagen för ärende, om vars hemlighållande riksbank, må ejutan tUl- stadgas i lagen (1934:437) för stånd av fuUmäktige i riksbankenSveriges riksbank, raå ej utan tUl-eller av finansutskott stånd avfullraäktige i eller revisorer utläranas tidigare än eller avriksdagens finansutskott efter handlingens datura. ellerrevisorer utläranas tidigare än Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse Härigenom förordnas att 91 § lagen (1955:183) orabankrörelse skaU ha nedan angivna lydelse. 91 § Järate vad i bokföringslagen är stadgat skolai avseende å bankaktiebolags inventariura, balansräkning särat vinst- och förlusträkninggälla följande bestäraraelser. 1 mom. TUlgångama raå, såfraratej nedan annorlunda stadgas, icke upptagas vare sig över verkliga värdet ellertill högre belopp än det vartill kostnaderna för deras anskaffning uppgått. 2 mom. Andra tillgångar änsådana, sora äro avsedda tUl stadigvarande bmk för bankbolaget, raå, såframtupplysning om förhållandet läranas i förvaltningsberättelsen, upptagas tillhögre belopp än sora raotsvarar kostnaderna för deras anskaffning, dock ejöver verkliga värdet. Hava under räkenskapsåretkostnader nedlagts för förbättring å tillgång avsedd till stadigvarande brakför bankbolaget eUer hava sådana kostnader balanserats från tidigareräkenskapsår, raå de inräknas i anskaffningskostnaderna. Tillgång varora nu sagts raå ej eljest upptagastill högre belopp än det vartUl den var uppförd i närraast föregåendebalansräkning. Dock raå tiUgång, vUken raåste anses äga ett bestående värdeväsentiigt översti- »Lagen omttyckt 1971: 203. gandenäranda belopp, upptagas tiU högst detta värde, såframt tillsynsmyndighetenmedgivit uppskrivningen. 1 fråga om fast egendom må ej i något falluppskrivning ske över senast faststäUda taxeringsvärdet. Osäkra fordringar skolaupptagas högst till det belopp varmed de beräknas komma att inflyta. Värdelösafordringar må icke upptagas såsom tillgång. 5 mom. Kostnader förbolagsbUdningen eUer för ökning av aktiekapitalet, så ockförvaltningskostnader må icke upptagas såsom tillgång. 6 mom. Räntebärande obligation som avses i 57 §första stycket A 2 eller B 1 må upptagas till ett värde (medeltalsvärde) somgrundas på medelräntan på obligationer utfärdade avstaten, sladshypolekskassa och aUmänna hypoteksbank.Medeltahvärdet fastställes av tillsynsmyndigheten. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid bokslutet för . Lagom ändring i lagen (1955: 416) om sparbanker Härigenom förordnas att 48 § lagen (1955: 416) omsparbanker skall ha nedan angivna lydelse. Jämte vad i bokföringslagen är stadgat skall i frågaora sparbanks balansräkning gälla: Tillgångar, avsedda tUl stadigvarande bmk försparbanken, raå ej i vidare mån än som betingas av förbättringar, som nedlagtså desararaa, i balansräkningen , varunder de förvärvats, upptagastill högre värde än som raotsvarar kostnaderna för deras förvärvande ochdärefter till högre värde an det, vartill de varit uppförda i närmastföregående balansräkning. Är det verkliga värdet lägre än det belopp, vartUldylik tillgång sålunda upptagits, skall å tUlgången avskrivas vad sommotsvarar dess av ålder och nyttjande eller annan därmed jämförlig orsakuppkorana värderainskning. Utan hinder av vad nu sagts må fast egendora,avsedd till stadigvarande bruk för , eller toraträtl tUl fastighet,avsedd för sådant ändaraål, för täckande av förlust å rörelseuppskrivas högst tUl det bestående värde, tUlgången i fråga raåste anses äga,så- »Senaste lydelse 1968:602. frarattillsynsmyndigheten medgivit uppskrivningen. 1 intet fall må dock uppskrivnragske över senast fastställda taxeringsvärdet å den fasta egendomen eller, vadgäller tomträtt, å byggnad eller byggnader, som ulgöra tillbehör tilltomträtten. Vad sålunda stadgats skall äga motsvarande tiUämpning å aktie, somomförraäles i 24 § första stycket 2. Beträffande andra tUlgångar änsom nämnts under 1 gäller att de ej må upptagas över verkliga värdet. Förfordran, som förfaller eller kan av uppsägas till betalning förstefter än , mä värdet icke sättas högre än att avkastningerhålles efter en räntefot som svarar mot det allmänna ränteläget. om värderingen av här avsedda fordringar meddelas avtillsynsmyndigheten. Osäkra fordringar skola upptagas högst tUl det belopp,varmed de beräknas komma att inflyta. Värdelösa fordringar må icke upptagas såsomtillgång. I stället för avskrivning åtUlgångs värde må motsvarande belopp kunna uppföras å särskiltvärdeminskningskonto. Minskning av värdeminskningskonto är medgiven, däravskrivning med samma belopp sker å motsvarande tUlgång, så ock i den mån,enligt vad förut i denna paragraf är sagt, hinder ej möter för uppskrivning avtillgång samt minskning av värderainskningskonto sker i stället för sådanuppskrivning. Avskrivning skall avse visstillgång eller grupp av tUlgångar av likartad beskaffenhet. De belopp, till vilkasparbankens särskilda fonder uppgå, skola vart för sig i balansräkningenuppföras bland skulderna. Benämningen fond må endast användas för grundfond,reservfond och garantifond. Organisations- ellerförvaltningskostnader må ej uppföras såsora tillgång. Inom linjen skall anmärkassammanlagda beloppet av ansvarsförbindelser, i den mån de ickeupptagits bland skulderna. Tilllika skall inom linjen upptagas av sparbankenställda panters saramanlagda bokförda värde. Inom linjen skola ock anraärkasde pensionsåtaganden, sora ej upptagits bland skulderna. Ytterligare skallinom linjen uppföras ränta å garantifond eller gmndfond, som till följd avreglerna i 19 § icke kunnat utbetalas. Utan hinder av vad som sägs under 2 måräntebärande obUgation som avses i 26 § första stycket A 2 eller B 1 upptagaslill etl värde (medeltalsvärde) som grundas på medelräntan på obligationer utfärdade av staten. Sverigessladshypolekskassa och allmänna hypoteksbank. MedeltalsvärdetfaststäUes av tillsynsmyndigheten. Vad i bokföringslagen stadgas om balansräkningsinförande i inventariebok skall såvitt angår sparbanks balansräkning i ställetavse dess in- Balansräkningen skall vara uppstäUd i lämpligahuvudposter, tUl vilka spedfikationer skola finnas i handelsbok eller bilaga. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid bokslutet för . Lagom ändring i lagen (1956: 216) om jordbrukskasserörelsen Härigenom förordnas att 44 § lagen (1956: 216) omjordbrukskasserörelsen skall ha nedan angivna lydelse. Kreditkassas tillgångar raå, såfrarat ej nedanannorlunda stadgas, icke upptagas vare sig över verkliga värdet eller tillhögre belopp än det vartUl kostnaderna för deras anskaffning uppgått. Andra tillgångar än sådana, som äro avsedda tillstadigvarande bmk för kassan, må, såframt upplysning om förhåUandet lämnas iförvaltningsberättelsen, upptagas till högre belopp än som motsvarar kostnademaför deras anskaffning, dock ej över verkliga värdet. Hava under räkenskapsåret kostnader nedlagts förförbättring på tiUgång avsedd till stadigvarande bruk för kassan eller havasådana kostnader balanserats från tidigare räkenskapsår, raå de inräknas ianskaffningskostnaderna. Tillgång varom nu sagts raå ej eljest upptagas tUlhögre belopp än det vartiU den var uppförd i närraast föregående balansräkning.Dock raå tillgång, vilken raåste anses äga ett bestående värde väsentiigtöverstigande nämnda belopp, upptagas till högst detta värde, såframttillsynsmyndigheten medgivit uppskrivningen. I fråga om fast egendora raå ej inågot fall uppskrivning ske över senast fastställda taxeringsvärdet. Osäkra fordringar skola upptagas högst till detbelopp varmed de beräknas komraa att inflyta. Värdelösa fordringar raå ickeupplagas såsom tUlgång. Förvaltningskostnadermå icke upptagas såsom tUlgång. Räntebärande obligation som avses i 34 § förstastycket A 2 eller B 1 må upptagas lill ett värde (medeltalsvärde) som grundaspå medelränlan på obligationer utfärdade av staten.Konungariket sladshypolekskassa och allmänna hypoteksbank.Medeltalsvärdet faslställes av tillsynsmyndigheten. Denna lag träder i kraft ochtiUämpas första gången vid bokslutet för . Utdragav protokoll, hållet i lagrådet , regeringsrådet , justitierådet ,justitierådet . Enligt lagrådet tUlhandakomraetutdrag av protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet den 20 septeraber 1974, har Kungl. Maj:t förordnat, att lagrådetsyttrande skulle inhäratas Över upprättade förslag till 1. lag ora kredUpolitiska medel, 2. lag om ändring i lagen (1934:437) för riksbank, 3. lag ora ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekoraraa allmänna handlmgar, 4. lag ora ändring i lagen (1955:183) ora bankrörelse, 5. lag ora ändring i lagen (1955:416) ora sparbanker, 6. lagora ändring i lagen (1956: 216) om jordbrukskasserörelsen. Förslagen, sora finns bilagda detta protokoU, har den 8den18 föredragits inför lagrådet av hovrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: I lagrådsremissen framläggs förslag till lag omkreditpolitiska medel järate viss följdlagstiftning. Den nya lagen skallersätta kreditpolitiska lagar, dvs. likviditets- och kassakvotslagen,placeringskvotslagen särat ränteregleringslagen. Den får liksom dessa lagarkaraktär av fullraaktslag. För tUlämpning av lagen krävs alltså förordnande avregeringen. Kreditpolitiska raedel som skall få användas är i överensstäraraelseraed den gällande lagstiftningen likviditetskrav, kassakrav, eraissionskontroll,aUraän placeringsplikt och räntereglering. HärtUl koraraer i förslaget två nyaraedel, näraligen utlåningsreglering och särskild placeringsplikt, det senareför tillgodoseende av bostadsbyggandets behov av kredit under byggnadstid. Detär avsett att den nya lagen till skillnad från de nuvarande lagarna skall gällautan tidsbegränsning. En väsentlig nyhet i förslaget är att dendetaljreglering beträffande användningen av de kreditpolitiska medlen somutraärker lagat i ämnet ersätts med vad som kan betecknas som ramarför använd ningen. Det skall som närants ankoraraa på regeringen att sättalagen i tiUärapning, vilket sker genom förordnande om att ett eller flera av dei lagen angivna kreditpoUtiska medlen får användas. Närmare föreskrifter om användningenav det eller de kreditpolitiska medel som avses med regeringens förordnandeskall sedan utfärdas av . Vid remissbehandlingen har den sålundaföreslagna vidsträckta delegeringen tUl regeringen och mött visskrilik. Därvid har särskilt ifråga- sattsom den står i överensstäraraelse med den nya regeringsformen, närmare bestämtstadgandena i 8 kap. 7 och 11 §§. Lagrådet har för sin del, på de skäl somföredragande departementschefen utförligt utvecklat i remissen, funnit altförslaget kan godtas i det angivna hänseendet. Lagrådet har ej heller i övrigtfunnit anledning till erinran mot förslagets huvudgrunder. Förslagettill lag om kreditpolitiska medel Den bestämmelse som i det remitterade förslagetupptagits i 3 § första stycket bör enligt lagrådets mening få såsom 1 § inledalagen, varvid lämpligen orden "enligt vad som sägs i denna lag" kantillfogas. 1 och 2 §§ i förslaget skaU då i stället ha beteckningarna 2 och 3§§. I 5 § första stycket i förslaget sägs i förstaledet att förordnande kan avse ett eller flera kreditpoliiiska medel. Dettaframgår eraellertid klart av andra bestäraraelser i lagen och synes ej behövasärskilt föreskrivas. I andra ledet av samma stycke sägs att förordnandekan omfatta ett eller flera slag av institut. Även denna regel torde kunnautgå. Vad där sägs synes hellre böra få komraa till uttryck i de i det följandeupptagna särskilda bestämraelserna om de oUka kreditpolitiska medlen. Vad beträffar andra stycket i 5 § skulle denavsedda innebörden koraraa till klarare uttryck, ora det stadgas attförordnande om kreditpolitiskt raedel gäller tills vidare, högst , dockatt det kan bestäraraas att gälla , likaledes högst . Andra stycket i 5 § torde raed nu föreslagenjämkning få jämte andra stycket i förslagets 3 § bilda en paragraf raedbeteckningen 4 §, varvid 4 § i förslaget får ha beteckningen 5 §. I anslutning till vad sora sagts beträffandeandra ledet i 5 § första stycket i förslaget förordar lagrådet atl 7 § får denavfaliningen, att förordnande om likviditetskrav får meddelas att gälla i frågaom alla bankinstitut eller ett eller flera slag av sådana instilut. Motsvarandebestämmelser i 11, 14, 19, 22 och 25 §§ kan formuleras efter samma mönster. Bestäraraelsen i 15 § torde böra förtydligas, såatt det klart framgår att utiåningsreglering ej bryter redan ingångna avtal. 1 fråga om reglerna i 19 och 22 §§ ora allmän ochsärskUd placeringsplikt raå framhållas, att ändamålet med varje förordnandeenligt lagen är angivet i 3 § första stycket i det remitterade förslaget (1 §enligt lagrådets förslag). Det synes därför ej vara anledning till annat änatt forraulera 19 och 22 §§ enbart såsora bestäraraelser ora vilka institutsom förordnande om de ifrågavarande kreditpolitiska medlen får omfatta. De idessa paragrafer förekoraraande "för att"-satserna bör sålunda fåutgå. Bestäraraelsema i 20 och 23 §§ bör i samband härraed redaktio- neUtjärakas, så att raan direkt av dem kan utiäsa den närmare innebörden av allmänoch särskild placeringsplikt. I30 § är uttrycken "" (punkten 1) och "viss beräkningsperiod"(punkterna 2 och 4) något oklara till sin innebörd. Uttrycken bör närmarepreciseras, så att det av lagtexten fraragår hur resp. perioder skallbestäraraas. Därvid kan vara skäl att överväga, om även beträffande punkten 1bör medges möjlighet tUl utjämning över flera perioder. Förslagenlämnas utan erinran. Utdragav protokollet över finansärenden hållet inför Hans Majrt Konungen i statsrådetden . Närvarande:statsministern , rainistern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , . Chefen för finansdeparteraentet, statsrådet ,anmäler efter geraensara beredning raed statsrådets övriga ledamöter lagrådetsyttrande över förslag till 1. lag ora kreditpolitiska raedel, 2. lag ora ändring i lagen (1934:437) för riksbank, 3. lag ora ändring i lagen (1937:249) ora inskränkningar i rätten att utbekoraraa allraänna handlingar, 4. lag ora ändring i lagen (1955:183) ora bankrörelse, 5. lag ora ändring i lagen (1955:416) ora sparbanker, 6. lag ora ändring i lagen (1956:216) om jordbruksrörelsen. Föredragandenredogör för lagrådets yttrande och anför. Lagrådet har inte haft något att erinra raothuvudgrunderna i förslaget till lag ora kreditpolitiska raedel. De förslagtill ändringar i lagtexten sora lagrådet frarastäUt har huvudsakligen skett iförtydligande syfte eller har föranletls av lagtekniska överväganden. Lagrådet förordar vissa ändringar av och en annanordningsföljd mellan de inledande bestämraelserna i lagen. Jag biträderlagrådets förslag att bestämmelserna i 4 och 5 §§ bör byta plats. Härigenomnås den ordningen att 3 och 4 §§ komraer att innehålla bestäraraelser ora regeringensförordnande och de båda följande paragraferna bestäramelser ora riksbankensföreskrifter. Lagrådets förslag att låta den bestämmelse som finns i 3 § förstastycket få såsora en första paragraf inleda lagen anser jag inte medföra sådanafördelar att en ändring av remissförslaget är motiverad. Sora lagrådet funnit bör första ledet i 5 § förstastycket remissförslaget utgå. Bestäraraelsen i andra ledet i sararaa stycke,sora anger att förordnande kan orafatta ett eller flera slag av institut, börenligt rain raening behållas raen ges en något annorlunda utforraning. Degrundläggande bestäraraelsema blir härigenom samlade i det inledande avsnitteti lagen. Med hänsyn härtill är det enligt min mening inte nödvändigt att soralagrådet föreslagit oraforraulera den inledande bestäraraelsen i avsnitten orade olika kreditpolitiska raedlen. Andra stycket i 5 § reraissförslaget börförtydligas i enlighet raed vad lagrådet förordat. Lagrådet föreslår att 15 § förtydligas så att detklart fraragår att utlåningsreglering inte bryter redan ingångna avtal. Medanledning härav vill jag frarahålla att förordnande ora kreditpolitiskt raedelenligt den föreslagna lagen inte i och för sig raedför att ett civilrättsligtavtal bryts. De juridiska förpliktelser sora följer på grund av ett sådantavtal, t. ex, raeUan en bank och dess kunder, gäller aUtså oberoende av ettförordnande om exerapelvis utlåningsreglering. En annan sak är att ettförordnande givetvis kan påverka kreditinstitutens raöjligheter att beviljakrediter i planerad orafattning och kan tvinga bankema att t. ex. krävaaraorteringar på utläranade lån raed större belopp eller i snabbare takt äntidigare. Sådana åtgärder får dock givetvis ske inora raraen för avtaletraeUan parterna. Mot bakgrund av det anförda anser jag inte att 15 § behöverförtydligas i angivna hänseende. De av lagrådet förordade ändringarna i 19 och 22 §§ora allraän resp, särskild placeringsplikt skulle enligt rain raening raedföraatt det speciella ändamålet raed förordnande ora sådant raedel skulle fraragåendast av definitionen av nämnda medel. Jag anser det vara värdefullt attändaraålet komraer till klart uttryck på sätt sora skett i remissförslaget ochvill därför inte förorda någon ändring på dessa punkter. Jag biträder lagrådets förslag att det bör närmarepreciseras hur perioderna för beräkning av särskild avgift skaU bestämmas. Somen följd härav bör i lagen anges att utjäraning får ske raellan överskott ochunderskott över flera perioder också i fråga om likviditets- och kassakrav. Enbestämmelse härom bör tas upp i ett andra stycke i 30 §. Utöver vad jag nu anfört bör vissa redaktionellaändringar göras i lagförslagen. Jaghemställer att Kungl. att antaga de av lagrådet granskade lagförslagenmed vidtagna ändringar. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter heraställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. Propositionen ................................................... .. 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... .. 1 Förslag tUl lag orakreditpoUtiska raedel.............. .. 3 Förslag till lag ora ändring ilagen (1934: 437) för riksbank 7 Förslag till lag om ändring ilagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten att utbekoraraa aUmänna handlmgar..................................................... 8 Förslag till lag om ändring ilagen (1955: 183) om bankrörelse 9 Förslag till lag om ändring ilagen (1955: 416) om sparbanker 10 Förslag tiU lag om ändring ilagen (1956: 216) ora jordbmkskasserörelsen 11 Utdragav statsrådsprotokollet över finansärenden den 20 septem ber 1974 .......................................................... 13 1 Inledning ....................................................... 13 2 Nuvarande ordning ......................................... .. 14 2.1 Inledning ................................................. .. 14 2.2 Likviditets- ochkassakvotslagen...................... 15 2.2.1 AUraänna raotiv ra. ra............................. .. 15 2.2.2 Av lagen orafattadekreditinrättningar ....... 16 2.2.3 Likviditetskvotens täljare ........................ 16 2.2.4 Likviditetskvotens näranare...................... 18 2.2.5 Bestäraraande avlikviditetskvot .............. 18 2.2.6 Kassakvotens konstruktion ................... 18 2.2.7 Uppgiflsskyldighet .................................. . 18 2.2.8 Sanktionsbestäraraelser ra. ra................... . 19 2.3 Placeringskvotslagen ................................. 19 2.3.1 Allraänna motiv ra. 2.3.2 Av lagen orafattadekreditinrättningar ....... 20 2.3.3 Placeringskvotenskonstmktion ............... 20 2.3.4 Bestämmande av placeringskvot ............... 21 2.3.5 Uppgiftsskyldighet................................... . 22 2.3.6 Sanktionsbestämmelser m, ra.................... . 22 2.4 Ränteregleringslagen ................................... 22 2.4.1 AUraänna raotiv m. ra.............................. . 22 2.4.2 Räntebegreppet ................................... . 22 2.4.3 Anraälningsskyldighet ........................... . 23 2.4.4 ................................ . 23 2.4.5 Emissionskontroll ................................. 24 2.4.6 Sanktionsbestäraraelser m, m.................... 24 2.4.7 TUlsyns- och sekretessbestäraraelser .... 24 3Utredningen ................................................... . 24 3.1 TiUärapningen av denkreditpolitiska lagstiftningen 24 3.2 De senaste årens erfarenheterav kreditpolitiska instruraent 29 3.3 Bostadsbyggandets finansiering ...................... . 36 3.4 Överväganden och förslag .............................. . 40 3.4.1 Utgångspunkter ................................... . 40 3.4.2 Likviditetskrav .................................... . 43 3.4.3 Kassakrav ......................................... 48 3.4.4 Utlåningsreglering ................................ .. 49 3.4.5 Eraissionskontroll ................................ .. 51 3.4.6 AUmän placeringspUkt ............................. 52 3.4.7 Särskild placeringspUkt ............................ .. 55 3.4.8 Räntereglering ................................... 56 3.4.9 Övriga frågor ......................................... 57 4 skrivelse ........................... 60 5 Remissyttrandena.............................................. 62 5.1 Allmänna synpunkter .................................... .. 62 5.2 Likviditets- och kassakrav .............................. .. 84 5.3 Utlåningsreglering ..................................... 94 5.4 Emissionskontroll ........................................ .. 96 5.5 Allmän placeringsplikt ................................. .. 99 5.6 Särskild placeringsplikt ................................ . 115 5.7 Räntereglering ............................................ 118 5.8 Övriga frågor ............................................. 120 6 Departeraentschefen ...................................... 130 6.1 Allraänna synpunkter .................................... 130 6.2 Likviditetskrav ........................................... 149 6.3 Kassakrav .................................................. 157 6.4 Utiåningsreglering ..................................... 159 6.5 Eraissionskontroll ........................................ 163 6.6 Allmän placeringsplikt ................................... 167 6.7 Särskild placeringspUkt ............................... 174 6.8 Räntereglering ............................................ 178 6.9 Övriga frågor ............................................ 182 7 Upprättade lagförslag ...................................... 190 8 Specialmotivering............................................... 190 8.1 Förslaget till lag omkreditpolitiska raedel .......... 190 8.2 Förslaget till lag om ändring ilagen för riksbank 205 8.3 Förslaget till lag om ändring ilagen ora inskränkningar i rätten alt utbekoraraa allraänna handlingar 206 8.4 Förslagen till lag om ändringav lagen om bankrörelse, lag om ändring i lagen ora sparbanker och lag omändring i lagen om jordbrukskasserörelsen .......... , 206 9 Hemställan ................................................... 207 BilagaI Utredningens förslag ................................. 208