prop · FX03110 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1974 Prop.1974:110 Kungl.Maj:ts proposition angående vissa varvsfrågor; given . Kungl.Maj:t vill härmed, imder åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver industriärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås att 25 milj. kr. av statens lån om 75 milj. kr. till ABGötaverken omvandlas till aktiekapital och att aktierna överlåts tillStatsföretag . Vidare föreslås i fråga om att 65 milj. kr.avskrivs av de villkorliga kapitaltillskott på sammanlagt 115 milj, kr. somstaten lämnade varvet . 1 1974.1 saml. Utdragav protokollet över Industriärenden hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet . Närvarande:statsministern , statsråden , , , , ,, , , , , , , , , Chefenför industridepartementet, statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter vissa varvsfrågor och anför. Denfinansiella situationen för AB var sådan att det stod klartatt statliga stödåtgärder behövdes för att undvika en likvidation av företaget.Mot bakgrund härav tillkallade dåvarande chefen för industridepartementet medstöd av Kungl, Maj:ts bemyndigande en särskild kommission med uppgift attskapa klarhet i för-uts'ättningarna och formerna för en rekonstruktion avföretaget. Kommissionen lämnade sin rapport med förslag till rekonstruktionav . Rapporten är såsom bilaga fogad till prop. 1971: 117. Efter förhandlingar mellankommissionen och Salénrederiema (Salénia och ) förbandsig Salénrederiema att medverka till en rekonstruktion avGötaverken, Åtagandet som gavs formen av en av Salénrederierna ensidigtundertecknad utfästelse innebar att Salénrederierna övertog och attrekonstruktionen skulle genomföras på i huvudsak följande sätt, skulle nyemitteraett aktiekapital om 150 milj, kr, som Salénrederierna ensamma skulle tecknagenom att tillskjuta apportegendom, Det förut befintligaaktiekapitalet i om 77 milj, kr, skulle skrivas ned till en tiondel,dvs, till 7,7 milj. kr. Efter apportemissionen skulle alltså Götaverkensaktiekapital uppgå till 157,7 milj. kr, Staten skulle lämna Götaverkenett till ränte- och amorteringsfritt lån av 75 milj. kr.,för vilket inte skulle behöva ställa någon säkerhet. Staten skulle ikläda siggaranti för ett efter rekonstruktionen av på den svenskakapitalmarknaden emitterat obligationslån av likaledes 75 milj. kr. Lånets löptidskulle vara . största kunderskulle acceptera pristillägg av 140 på berörda fartygskontrakt samt lämna ett räntefrittlån av 35 milj. kr. till , vilket skulle återbetalas senast den 31 december1974. Staten och Salénrederierna skulle ikläda sig solidarisk borgen för lånet. 6, Såväl statensom Salénrederierna skulle ha rätt att påkalla omvandling fr. o. m, den 1januari 1975 av det statliga lånet av 75 milj, kr. till aktier i . Omstaten påkallade omvandlingen skulle staten erhålla aktier motsvarande entredjedel av aktiekapitalet. Om Salénrederierna påkallade omvandlingen skulledess innehav av aktier skrivas ned på sådant sätt att statens ochSalénrederiernas aktieinnehav blev lika stora. Påkallades inte omvandling frånnågondera sidan skulle det statliga lånet löpa med ränta fr, o, m, den 1januari 1975 och amorteras , 7, Staten skulleäga rätt att intill utse två ledamöter i Götaverkensstyrelse. Om staten därefter, genom omvandling av lån till aktiekapital, komatt inneha aktier i , skulle staten ha rätt till en motaktieinnehavet proportionell representation i styrelsen. Statsmakterna godkände kommissionens förslag vad avserstatens åtaganden (prop, 1971:117, NU 1971:27, rskr 1971:229). I överensstämmelsehärmed träffades en överenskommelse mellan staten ochSalénrederierna angående villkoren för statens lån och borgen för lån tillGötaverken, Rekonstruktionen av har genomförts. Samtligaberörda parter har fullgjort sina åtaganden på de grunder som förutsattes idet förut omnämnda rekonstruktionsförslaget, I enlighetmed den mellan staten och Salénrederierna träffadeöverenskommelsen har parterna rätt att senast påkallaomvandling av statens lån till till aktier i bolaget. Överläggningarhar i denna fråga ägt rum mellan företrädare för staten och Salénrederierna,Därvid har med förbehåll för Kungl. Maj:ts godkännande träffats följandeöverenskommelse. Av statens lån om 75 milj, kr. skall 25 milj. kr. tas ianspråk för teckning av nya aktier i till en kurs som innebär attstatens andel av aktierna i bolaget uppgår till . De nya aktierna avseskomma att ägas av . Övriga 50 milj. kr. av lånet löper i enlighet medöverenskommelsen fr. o. m. såsom ettamorteringslån som skall återbetalas med lika stora amorteringarunder vart och ett av åren. Lånet skall vara räntefritt t.o.m, den 31 december1979 och därefter löpa med en ränta motsvarande den som gäller för vid nämndatidpunkt emitterade statliga obligationslån, Salénrederiema lämnar ett koncernbidrag av136 milj. kr, till . Sålänge staten eller Statsföretag är ägare till de på angivet sätt förvärvade aktiemai skall staten eller Statsföretag ha rätt att tillsätta tvårepresentanter i företagets styrelse. Enligtavtal mellan staten och Salénrederierna skall det lån av 75 milj. kr., somstaten lämnade till , omvandlas tillaktier i om någon av avtalsparterna begär det. Om omvandling skerkommer enligt huvudalternativen i avtalet statens andel av aktiekapitalet iGötaverken att uppgå till högst hälften och lägst en tredjedel beroende påvilken av parterna som påfordrar omvandlingen, Idenna fråga har överläggningar ägt rum mellan avtalsparterna. Därvid har frånSalénrederiernas sida meddelats att verksamheten vid år 1973resulterat i en betydande förlust. Salénrederierna är beredda att under år 1974lämna ett koncernbidrag om 136 milj. kr. under förutsättning att Salénrederiema,med avsteg från avtalet med staten, i fortsättningen kommer att inneha mer än90 % av aktierna i med de möjligheter detta ger att lämna koncernbidrag.Med hänsyn till de fördelar för som ligger i en stark ekonomiskintegration med Salénrederierna har, som jag nämnt, träffats en preliminäröverenskommelse om att statens andel av aktiekapitalet i skallbegränsas tUl och att 25 milj, kr, av statens lån till skallanvändas som betalning för de nyemitterade aktier som behövs för att uppnådenna andel. Jag fäster stor vikt vid att Salénrederiema har möjlighet attlämna koncernbidrag till . På så sätt kan en kompletterande ochgrundlig ekonomisk sanering av företaget ske, varigenom ytterligare tryggadeanställningsförhållanden erhålls för de 11 000 människor som arbetar inom Götaverkskoncernen.Jag anser således att den föreslagna lösningen bör godtas. Statenslån till är ränte- och amorteringsfritt t. o. m. den 31 december1974. Den del av lånet som ej omvandlas till aktier eller således 50 milj. kr.bör fr. o. m. löpa som ett amorteringslån på de villkor somangivits i avtalet mellan staten och Salénrederierna. Dettainnebär att lånet skall amorteras och löpa med en ränta motsvarandevad som gäller för emitterade statiiga obligationslån. VidöverVäggningarna mellan avtalsparterna har Salénrederierna, som jag förutnämnt, förklarat sig villiga att lämna ett koncernbidrag tillGötaverken om 136 milj. kr. Med hänsyn till det ökade värdet av som Salénrederiemaskoncernbidrag irmebär och som kommer staten som aktieägare i tilldel är jag beredd att förorda att staten i gengäld gör vissa ränteeftergifter.Jag föreslårsåledes att återstående 50 milj. kr. av lånet får löpa utan ränta t, o, m. den31 , den preliminära överenskommelsen angivna rätten för staten eller Statsföretagatt i likhet med vad som gäller även få utse två ledamöter iföretagets styrelse anser jag vara en viktig del i överenskommelsen. Statenerhåller härigenom både insyn i företaget och möjlighet att påverka ledningenav företaget. Avtalavses bli träffat mellan staten å ena sidan och Salénrederierna och åandra sidan i enlighet med de riktlinjer som jag redogjort för i detföregående, I avtalet kommer också vissa frågor om minoritetsskydd,inlösensskyldighet etc, att regleras. Det förutsätts att de avstaten förvärvade aktierna skall ägas av Statsföretag, Jag anser detta vara enlämplig ordning. Statsföretag bör betala aktierna antingen kontant eller medrevers löpande på längst eller genom att till staten lämna nyemitteradeegna aktier till motsvarande värde. väljer att betala medutgivning av egna aktier bör de nya Statsföretagsaktierna beräknas medviss överkurs i likhet med vad som skett i fråga om Götaverkenaktierna, UddevallavarvetAB, som då ingick i Thordénkoncernen, befann sig i en svår likviditets-och solvenskris. För en fortsatt drift krävdes ett omfattandekapitaltillskott, I den stödaktion som vidtogs överlämnades med äganderättsamtliga aktier i bolaget till en för ändamålet bildad stiftelse, benämndGustaf B, för allmäimyttigt ändamål, I denna medverkade fyraav landets största affärsbanker samt staten och stad. För attstödaktionen skulle kunna genomföras iklädde sig staten garanti för kreditertill varvet om 30 milj, kr. Ar 1963 stod varvet ånyoinför en likviditetskris. För fortsatt drift behövdes ett betydandekapitaltillskott. Med hänsyn till det stora antalet anställda vid varvet ochde återverkningar i övrigt som en nedläggning av varvet skulle få för detekonomiska livet i ansågs det vara nödvändigt, att detallmänna medverkade till en bestående lösning av varvets problem. Ett avtalträffades mellan staten och mekaniska verkstads AB () om samägandeav Uddevallavarvet i syfte att samordna produktionen vid detta varv med ett avde svenska storvarven. Staten förvärvade aktierna i för nominellt 8 milj, kr. och tecknade nya aktier i bolaget för 12milj, kr,, medan tecknade nya aktier för 20 milj, kr, I sambandhärmed lämnade staten kreditgarantier till för 20 milj, kr, och tillUddevallavarvet för 130 milj, kr. förden svenska varvsindustrin i dess helhet lämnades finansieringsstöd i form avbetydande statiiga kreditgarantier (prop, 1963: 28, SU 1963: 40, rskr 1963:100), Föreår 1963 hado de fartygskontrakt som tecknats av de svenska varven i allmänhetgett full kostnadstäckning. Den rådande lågkonjunkturen för sjöfarten fickemellertid allt större inverkan på varvsindustrin, så också förUddevallavarvet, De kontrakt som varvet, i likhet med övriga svenska varv,tecknade gav inte täckning för kostnaderna. Är 1965 var det ånyonödvändigt att tillskjuta kapital till Uddevallavarvet om sysselsättningen vidvarvet skulle kunna tryggas. En fömtsättning för avtalet mellan staten ochEriksberg var att uppkommande förluster i Uddevallavarvet skulle bäras avstaten. Statsmakterna beslöt därför (prop. 1965: 46, SU 1965: 74, rskr 1965: 202)att lämna ett tillskott på 40 milj. kr. Med hänsyn till ägandeförhållandenavid varvet lämnades tillskottet under det villkoret att staten skulle äga rätttill återbetalning av beloppet jämte årlig ränta ur uppkommandeutdelningsbar vinst innan utdelning fick ske. Om bolaget trädde i likvidationinnan tillskottet var återbetalat skulle, sedan bolagets övriga skulder blivitbetalda, tillskottet jämte ränta återbetalas av bolagets tillgångar innannågon utskiftning på aktierna fick ske. Fordringen avskrevs i statensräkenskaper genom ett särskilt avskrivningsanslag (prop, 1965: 105, SU 1965:138, rskr 1965: 327), Är1967 blev det på nytt aktuellt med kapitaltillskott till Uddevallavarvet. Föratt täcka förluster av dittills tecknade kontrakt och för sådana kontrakt somvar nödvändiga för att trygga sysselsättningen under ytterligare två årbehövdes ett tillskott på 75 milj. kr,, vilket beviljades av statsmakterna (prop,1967: 30, SU 1967: 50, rskr 1967: 141). Tillskottet lämnades på samma villkorsom tillskottet . Statens uppkomna fordran avskrevs i statensräkenskaper genom ett avskrivningsanslag på 75 milj. kr, (prop, 1967: 105, SU1967: 127, rskr 1967: 306), Iprop, 1969: 74 lämnades en utförlig redovisning av Uddevallavarvets produktionoch resultat m, m. Varvets ekonomiska situation var då sådan att frågan omytterligare kapitaltillskott till varvet kunde anstå. Behovet av sådanttillskott togs upp , Varvet hade vid utgången av en balanseradförlust av 16 milj, kr, och denna väntades och 1972 stiga till ca67 milj, kr. Täckandet av företagets förluster kunde inte längre uppskjutas.Den 1 januari 1970 hade övertagit statens aktier iUddevallavarvet, Statsmakterna beslöt (prop, 1971: 117, NU 1971: 27, rskr1971: 229) att lämna ett kapitaltillskott till Statsföretag på 105 milj, kr,för teckning av aktier i för nominellt 60 milj, kr, till enöverkurs av 45 milj. kr. Överkursen avsåg att täcka större delen av varvetsförluster t, o, m, , väntades det ekonomiska resultatetbli positivt för varvet. Beslutet innebar också att Eriksbergsaktier i inlöstes av staten och överläts på Statsföretag.Detta bolag är sålunda sedan mitten av ägare till samtiiga aktier ivarvet. har inom Uddevallavarvet upprättats ettinvesteringsprogram som syftar till en betydande utbyggnad av varvet. Utbyggnadenavser att möjliggöra byggande av betydligt större fartyg än f.n.Investeringsprogrammet är nu kostnadsberäknat till 610 milj, kr. För att detskall kunna genomföras behövs en betydande finansiell medverkan avStatsföretag i form av aktieteckning, borgensförbindelser och avstående frånavkastning på sitt investerade kapital. Statsföretags styrelsehar tagit positiv ställning till varvets utbyggnad under vissa förutsättningar.En av dessa förutsättningar är eftergift av återbetalningsskyldigheten tillstaten på kapitaltillskotten. 1965 och lämnade staten till Uddevallavarvetkapitaltillskott på sammanlagt 115 milj. kr. för att täcka varvets förluster.Av det förut sagda framgår att villkoren om återbetalningsskyldighet för kapitaltillskottentillkom med hänsyn till de dåvarande ägareförhållandena i varvet. Eftersom dethelt åvilade staten att bära förlusterna i varvet ansågs det skäligt att de avstaten lämnade kapitaltillskotten återbetalades med ränta innan utdelningskedde till aktieägarna ur uppkommande vinster. Sedanmitten av är staten genom Statsföretag ensam ägare tillUddevallavarvet. Den betydande finansiella medverkan från Statsföretags sidasom är nödvändig i samband med den planerade utbyggnaden av Uddevallavarvetmåste enligt Statsföretags mening förenas med ett eftergivande, helt ellerdelvis, av återbetalningsskyldigheten för de kapitaltillskott som statenlämnat. Om betalningsskyldigheten i sin helhet får kvarstå, har Statsföretaginte någon möjlighet att genom utdelning på sina aktier i varvet få erforderligavkastning på sina finansieringsinsatser i varvet. Jag har förståelse förStatsföretags synsätt i denna fråga. Jag finner det därför skäligt att större delen av varvetsåterbetalningsskyldighet för kapitaltillskotten efterges.Betalningsskyldigheten bör enligt min mening reduceras till 50 milj, kr. Någotanslag för avskrivning av 65 milj. kr. av kapitaltillskotten i statensräkenskaper behövs inte, eftersom avskrivningsanslag som fömt nämnts anvisadesav redan under de budgetår då tillskotten lämnades till varvet.Återbetalning till staten av återstående 50 milj, kr, bör ske med10 milj. kr. fr. o. m. . Det av staten tidigare uppställdakravet på årlig ränta vid återbetalning av kapitaltillskotten bör helt efterges. Under åberopande av vad jag sålunda anfört hemställer jag att Kungl, Maj:tföreslår attpå de villkor och enligt de grunder jag angivit i det föregående 1. medgiva att av det till ABGötaverken lämnade lånet . anv'ånds för förvärv av aktieri bolaget, 2. medgiva att återstående , av nämnda lån löper utan ränta till utgången av , 3. medgiva att de av staten förvärvadeaktierna i överlåts till , 4. medgiva att villkoren föråterbetalning av kapitaltillskotten till ändras i enlighetmed vad jag har förordat. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.