prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Beslutet avsåg dels fortsatt svensk medverkan i den europeiska rymdforskningsorganisationens (ESRO)tillämpningsprogram samt t. v. för perioden 19721974 vetenskaphga programoch grundprogram, dels organisation av den i bedrivna rymdverksamheten. De nya riktlinjer förESRO:s verksamhet, som fastställdes av medlemsstaterna , innebar bl. a.att organisationens sondraketpro-gram skulle läggas ned. Sondraketverksamhetförutsattes bedrivas enbart i enskilda länders regi. I stället skulletyngdpunkten i samarbetet ligga på satellitprojekt för olika rymdtekniskatillämpningar. Samarbetet skulle även omfatta ett reducerat program förgrundforskningsprojekt med utnyttjande av satelliter. 1974:1 Bilaga 10 324 des deltagande i grundprogrammetoch det vetenskapliga programmet. I samband meddenna omorientering av ESRO:s verksamhet övertogSverige genom ett särskUt avtal med ESRO den 1 juh 1972 ansvaretför sondraketförsöksplatsen vid (jfr prop. 1972: 48 s. 2933).Vidare träffades ett avtal mellan ESRO och vissa av organisationensmedlemsstater om ett specialprojekt för uppsändande av sondraketer. a. att åtagit sig att svara för driften av under enfemårsperiod, dvs. t. o. m. , mot att de i specialprojektetdeltagande staterna förbundit sig att bidra tilldriftkostnaderna för . Ansvaret förden svenska rymdverksamheten, vad gäller såväl internationella åtaganden somden inom landet bedrivna verksamheten åvilar statens delegation förrymdverksamhet (DFR), som inrättades . DFR tog därvid frånstatens naturvetenskapliga forskningsråd (NFR) och styrelsen för tekniskutveckling (STU) över uppgiften att fördela de medel som anvisas för inhemskrymdforskning. Den 1 juh 1972 bildades vidare ett statligt bolag, , med uppgift att på DFR:s uppdrag bl. a. svara för dels dentekniska samordningen av det svenska sondraketprogrammet, dels driften avEsrange. De medel som /74 anvisats för rymdforskning grundforskning med hjälp avsondraketer eller satelliter uppgår tiU sammanlagt 20,1 milj. kr. Underanslaget Naturvetenskaplig forskning har . anvisats för detinhemska rymdforskningsprogrammet. anvisats underanslaget Europeiskt samarbete inom rymdforskningen för dels bidrag tillESRO:s vetenskapliga program, dels bidrag till driften av . Därutöverhar 3,1 mUj. anvisats för rymdforskningsprojekt under anslaget Styrelsenför teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckhng under trettondehuvudtiteln. I nämndaproposition 1972: 48 anförde chefen för industridepartementet bl. a. att,eftersom ESRO:s verksamhet skuUe komma att ha sin tyngdpunkt irymdtillämpningar, frågan om resurser för fortsatt svensk rymdforskning, vad gällde såväl medverkan i ESRO:s vetenskapligaprogram som den i landet bedrivna verksamheten, förutsättningslöst borde omprövas. De svenska forskare som deltog i ESRO:s pågåendesateUitprojekt borde emellertid beredas tillfälle att fullfölja sinaexperiment. Departementschefen förordade därför att skulle delta iESRO:s vetenskapliga program 1974, varefter frågan omfortsatt svensk rymdforskning skuUe prövas på nytt. DFR har ianledning härav utarbetat promemorian Svensk rymdforskning ilångtidsperspektiv. Efter remiss har yttranden över promemorian avgivits (), , Sve- 1974:1 Bilaga 10 325 rigesmeteorologiska och hydrologiska institut, universitetskanslersämbetet(UKÄ) som bifogat yttranden från vederbörande vid universitet och högskolor STU, NFR och i . Vidare har yttranden avgivitsav , (),, och (). För den svenskarymdverksamheten i dess helhet utgör det vetenskapliga intresset, enligt DFR,endast ett av motiven. Rymdtillämpningar och det industriella motivet har enminst lika stor betydelse. Det finnsemellertid en stark koppling meUan de olika motiven och de olika delarnaav svensk rymdverksamhet. Det svenska rymdforskningsprogrammet har sålunda,framhåller DFR, bl. a. bidragit till att utveckla svensk industris kompetensinom rymdområdet. Det har även varit en förutsättning för lokaliseringen tUlSverige av sondraketförsöksplatsen , vid vilken värdefullasysselsättningstillfällen har skapats för lokalbefolkningen. Omvänt har bl. a.den kompetens inom rymdområdet som svenskindustri kunnat bygga upp genom det europeiska samarbetet kommit deninhemska rymdforskningen till godo. DFR drar därför slutsatsen att enbalanserad svensk rymdverksamhet kräver ett rymdforskningsprogram. DFR redovisar bl. a.de avvägningar som måste göras och de alternativ som står öppna i fråga omsvensk rymdforsknings framtid. När det gäller attbedöma vilken anslagsnivå som är den lämpligaste för den svenskarymdforskningen bör man, enligt DFR, vara medveten om att investeringar i formav tekniska basresurser först måste göras i rymdforskningsprogrammet, innan mankan vänta något nämnvärt vetenskapligt utbyte av verksamheten. Sedan dennatröskelnivå nåtts, ökar det vetenskapliga utbytet med anslagsnivån. För svensk deluppskattar DFR tröskelnivån till drygt 8 milj. kr. Den nuvarandeanslagsnivån om ca 9 milj. kr. medger ett sond-raketprogram som ger samtliga i rymdforskningsprogrammet deltagande forskargruppermöjlighet att genomföra minst ett sondraketexperiment . Några gmpperhar dessutom tillfälle att med några års intervalldelta i sateUitexperiment inom ramen för såväl ESRO:s vetenskapligaprogram som bilaterala samarbetsavtal. Detta anser DFR vara ett minimikrav fören rimlig forskningsaktivitet. Sondraketverksamhetenbör, enligt DFR, utgöra stommen i den svenska rymdforskningen. ärmedverkan i olika vetenskapliga satellitprojekt inom ramen för internationelltsamarbete en förutsättning för ett balanserat svenskt forskningsprogram. 1974:1 Bilaga 10 326 DFR redovisardärefter konsekvenserna av olika alternativ i vad avser fortsatt svenskrymdforskning. En avvecklingav den svenska rymdforskningsverksamheten måste, enhgt DFR, kombineras medutträde ur ESRO:s vetenskapliga program. Detta skulle få konsekvenser bl. a.för verksamheten vid geofysiska institut. Vidare skulle en förlängningav nuvarande avtal om drift av vara så gott som utesluten. DFR konstaterar atten fullständig avveckling medför behov av successivt minskade anslag framtill 1980-talets början, eftersom de internationeUa samarbetsprojekt i vilkasvenska forskargmpper deltar måste f uUföljas. Vid sidan av de merkortsiktiga följderna skulle, framhåller DFR, en avveckling leda till attSverige inte längre hade någon forskning inom storaområden av bl. a. ämnena astronomi, plasmafysik, geokosmofysik och övreatmosfärens fysik. Beträffande utträdeur ESRO:s vetenskapliga program påpekar DFR att man kan förutse att deltagandei detta program kommer att vara ett villkor för medlemskap i . DFRframhåller att ett utträde därför kommer att kräva förhandlingar om viUkorenför medverkan i ESRO:s tillämpningsprogram, i vilket svensktdeltagande i vissa projekt är bundet fram tUi . DFR tar även uppalternativet enbart utträde ur ESRO:svetenskapliga program. De negativa följderna av uteblivna experimenttUl-fäUeninom ESRO:s ram skuUe, enligt DFR, å ena sidan kunna reduceras om större delenav de medel som frigörs vid ett utträde kunde utnyttjas för det inhemskaforskningsprogrammet. Ä andra sidan skulle emellertid den väsenthgavetenskaphga kontaktyta som det europeiska forskningssamarbetet inom ESROutgör ej längre bli tillgänglig för svenska forskare. Ett tredjealternativ som DFR redovisar är att skära ned det svenskarymdforskningsprogrammet med 1 milj. kr. En sådan nedskäming skulle innebäraatt svenska forskares möjligheter till internationellt samarbete skullereduceras avsevärt. a. skulle man nödgas avveckla pågående samarbete medSovjetunionen. Totalt sett skulle, enligt DFR:s bedömning, återverkningarna förden svenska rymdforskningen bli långt aUvarhgare än den i förhållande tillnuvarande anslag relativt begränsade reduktionen geranledning att tro. En oförändrad anslagsnivå för det inhemskarymdforskningsprogrammet innebär, enligt DFR, att ett balanseratforskningsprogram kan bibehållas. Förutom att denna anslagsnivå medgerfortsatt stöd till verksamheten vid ca sju forskargrupper, kommer svenskaforskare även i fortsättningen att kunna delta i sateUitexperiment inom ramenför internationeUa samarbetsprojekt. 1974:1 Bilaga 10 327 DFR tar slutligenupp de skäl som kan motivera en utökning av det inhemskarymdforskningsprogrammet. Till de mest angelägna insatserna hör att etableranya forskargrupper inom någon av de forskningsgrenarsom f. n. är underrepresenterade i det svenska rymdforskningsprogrammet.Grundläggande forskning och utveckling inom in-fraröd-tekniken bedöms därvidvara av stort intresse, inte minst mot bakgrund av den satsning påfjärranalysområdet som DFR i annat sammanhang föreslår. DFR rekommenderar mot bakgrund av de överväganden som redovisats i utredningen att ett inhemsktrymdforskningsprogram bibehålls på lägst nuvarande ambitionsnivå och attSverige kvarstår i ESRO:s vetenskapliga program. DFR:srekommendationer tillstyrks av samthga remissinstanser utom TCO. Enligt TCOkrävs innan binder sig för ett fortsatt nationellt ochinternationellt engagemang inom rymdforskningen ett underlag, som redovisarohka alternativa användningar inom andra forskningsområden av de resurser somrymdforskningen kräver. Innan ett sådant beslutsunderlag föreligger kan TCOför sin del inte ta definitiv ställning till hur angelägen fortsatt svenskrymdforskning är. UKÄ anser att deninhemska rymdforskningens behov bör vägas mot behov av annan naturvetenskapligforskning. UKÄ förordar emellertid att anslagen till den inhemskarymdforskningsverksamheten tills vidare ligger kvar på ungefär nuvarande nivåsamt att kvarstår i ESRO:s vetenskapliga program, så länge en inhemskverksamhet på området bedrivs. NFR och delar DFR:s syn på motiven för Svensk rymdforskning. bedömer svensk tillämpad rymdverksamhetsom ett klart intresse ur såväl samhällets som den berörda industrinssynvinkel. Fortsatt svensk rymdforskning är, enligt förbundet, en förutsättningför svenska rymdtekniska tillämpningar. FOA anser att det totalt sett finnsfullt tUlräckliga motiv för en bibehållen svensk satsning på rymdforskning aven sådan omfattning och med en sådan inriktning att kan delta i detinternationeUa kunskapsutbytet på området. Enligt IVA:s bedömning ärrymdforskningen starkare motiverad än vad som framgår av promemorian. iNorrbottens län framhåller att tillsammans med geofysiska institut utgör viktiga beståndsdelar i den forskningsmässigaoch teknologiska infrastrukturen i övre . Den direkta ekonomiska betydelsen för kommun av dessa båda institutionerär, enhgt , jämförbar med effekten av ett medelstort företag. 1974:1 Bilaga 10 328 Jag harinledningsvis redogjort för den svenska rymdverksamhetens nuvarande utformning,som den fastställts genom statsmakternas beslut (prop. 1972: 48, NU1972: 37, rskr 1972: 216). Som framgått bl. a. av min redovisning förordadechefen för industridepartementet, i den proposition som låg till grund förstatsmakternas nämnda beslut, att skulle delta i ESRO:s vetenskaphgaprogram t. v. ,varefter frågan om fortsatt svensk rymdforskning skuUe prövas på nytt. För att geunderlag för en sådan prövning har statens delegation för rymdverksamhet (DFR)utarbetat promemorian Svensk rymdforskning i långtidsperspektiv. DFRrekommenderar att ett svenskt rymdforskningsprogram bibehålls på lägstnuvarande ambitionsnivå och att kvarstår i ESRO:s vetenskapligaprogram. DFR:s förslagtillstyrks, som jag redovisat i det föregående, av så gott som samtligaremissinstanser. Ursprungligenvar det huvudsakliga motivet för att bedriva rymdverksamhet vetenskapligt.Under senare år har rymdverksamheten emellertid kommit att alltmer förskjutasmot tillämpningar, t. ex. inom fjärranalys, telekommunikation, meteorologi ochnavigation. I stort sett samma tekniska resurser används för rymdforskning ochdess till-lämpningar. Genom denomorganisation av den svenska rymdverksamheten som genomfördes år 1972skapades förutsättningar för samplanering och gemensamt utnyttjande av detekniska resurserna. Anslagen till detinhemska rymdforskningsprogrammet uppgår innevarande budgetår till sammanlagtca 9 milj. kr. Denna anslagsnivå har gjort det möjligt att driva ettforskningsprogram som kännetecknas av att insatser avvägts mellan inhemska ochinternationella åtaganden. Det inhemska programmet omfattar huvudsakligensondraket-\verksamhet för vilken tillgången tihEsrange är en väsentlig förutsättning. Så gott som alla raketexperiment inomramen för detta forskningsprogram har genomförts i samarbete med utländska forskargrupper.Forskningsprogrammet omfattar även medverkan i' internationellasatellitprojekt inom ramen för såväl ESRO:s vetenskaphga program som bUateralasamarbetsavtal. DFR redovisar i sinpromemoria olika alternativ i vad avser svensk rymdforsknings framtid. Alternativetavveckling av den svenska rymdforskningen måste, som DFR påpekar, kombinerasmed ett utträde ur ESRO:s vetenskapliga program. Detta alternativ skulleinnebära att en väsenthg del av den svenska rymdverksamheten upphörde. Detskulle även få konsekvenser för såväl inhemsk forskningsom möjligheter att delta i det internationella rymdsamarbetet. Ettstarkt motiv för den markbundna forskningen vid geofysiska insti- 1974:1 Bilaga 10 329 tut skulle försvinna, varvid entotal omorientering av verksamheten vid institutet måste göras. Vidare skulleEsrange inte längre komma att utnyttjas av utländska forskargrupper, eftersomman för driften av försöksplatsen är beroende av såväl forskningskompetens somteknisk kompetens på svensk sida. En förlängning av det avtal om ettspecialprojekt för uppsändande av sondraketer, som reglerar driften avEsrange och som jag i det föregående redogjort för, skulle bli så gott som utesluten. De kontakter somkunnat etableras mellan svenska och utländska forskare har bl. a. stimuleratutländska forskargruppers intresse för att utnyttja . Utöver de statersom f. n. bidrar till driftkostnaderna för har, enligt vad jag inhämtat,ytterligare länder visat intresse för att utnyttja försöksplatsen försondraketuppskjut-ningar. Det är därför enligt min mening angeläget att Esrangeäven kan stå till förfogande för det internationella forskningssamarbetet. Enhgt vad jaginhämtat kommer deltagande i såväl det vetenskapliga programmet somgrundprogrammet att även i fortsättningen vara villkor för medlemskap i även i den nya europeiska rymdorganisation,vars verksamhet f. n. planeras inom bl. a. ESRO och som väntas överta denuvarande ESRO-aktiviteterna pä oförändrade villkor. medverkan ivissa projekt inom ramen för ESRO:s till-lämpningsprogram är bunden fram tillbörjan av . Ett utträde ur det vetenskaphga programmet ochgrundprogrammet förutsätter därför förhandlingar om bl. a. de ekonomiskaviUkoren för att stå kvar i tillämpningsprogrammet. Ett andra alternativsom DFR redovisar är enbart utträde ur ESRO:s vetenskapliga program. Förutom dekonsekvenser som detta skulle få för medverkan i' ESRO:stfllämpningsprogram skulle en sådan åtgärd även få konsekvenser för bl. a.svensk industris möjhgheter att få beställningar från ESRO. För de svenskaforskarna skulle dessutom ett utträde ur ESRO:s vetenskapliga program innebäraatt de inte längre fick tillgång till de värdefulla vetenskapliga kontakter somdet europeiska forskningssamarbetet inom ESRO ger möjligheter till. Innevarandebudgetår har för deltagande i' det vetenskapliga programmet anvisats8,8 milj. kr. Till följd av beslutet av ESRO:s medlemsstater att reducera dettaprogram kommer kostnaderna för del vid ett fortsatt deltagande attminska för de kommande budgetåren. För /75 kan kostnadernaberäknas till ca 8,5 milj. kr. och för budgetåren 1975/76 och 1976/77 tUl ca8,2 rriilj. för vartdera året (priser). Som ett tredjealternativ redovisar DFR nedskärning av nuvarande anslag till svenskrymdforskning med 1 milj. kr. I likhet med DFR anser jag att detta skulle fåicke önskvärda återverkningar på svensk rymdforskning. Mot bakgrundav vad jag nu anfört och i likhet med det övervägande antalet remissinstanseranser jag att resurser även fortsättningsvis bör anvisas för ett svensktrymdforskningsprogram av ungefär oförändrad omfattning och att förviss tid bör delta i ESRO:s vetenskapliga program även efter utgången av år1974. Jag har i dessa frågor samrått med chefen för industridepartementet, somsenare denna dag kommer att ta upp frågan om deltagande i ESRO:s grundprogram. Jag återkommervid min anmälan i det följande av anslagen Naturvetenskaplig forskning ochEuropeiskt samarbete inom rymdforskningen tiU frågan om medel för budgetåret1974/75 för dels rymdforskning, dels deltagande i ESRO:s vetenskapligaprogram och driften av . Ett bifalltill vad jag kommer att föreslå under anslagen till de olika forskningsändamålsom redovisas under detta avsnitt innebär ökningar i förhållande tillmedelsanvisningarna för innevarande budgetår enhgt vad som framgår av följandesammanställning. Anslag 1973/74 -(tkr.) Beräknat 1974/75 Ändring (tkr.) Anslag (tkr.) Medicinsk forskning Humanistisk forskning Samhällsforskning Naturvetenskaplig forskning Atom forskning 51530 10 790 12 230 62 480 24 360 + 6 485 + 1 125 + 1370 + 7 650 + 5 885 58 015 11915 13 600 70 130 30 245 (161 390) (+22 515) (+183 905) m. m. + 5 075 177 + 639 + 450 30 320 9 984 Jag vill i dettasammanhang erinra om att statsrådet vid sin anmälan tidigare denna dagav anslaget Framtidsstudier under andra huvudtiteln föreslagit bl. a. att förnästa budgetår 2 milj. kr. skall disponeras för långsiktsmotiveradgrundforskning. Enligt förslaget skaU en särskild samarbetskommitté tillsättasi vilken företrädare för bl. a. forskningsråden kommer att ingå. 1972/73Utgift 48 384 716 1973/74Anslag 51530 000 1974/75 Förslag 58 015 000 Avanslaget skall vid utgången av budgetåret . Från detta anslag bestrids kostnader för delsforskningsprojekt samt nio extra ordinarie tjänster som professor, fem extraordinarie tjänster som biträdande professor och 25 särskilda forskartjänsterinom statens medicinska forskningsråds verksamhetsområde, dels medicinsk publiceringsverksamhet,dels rådets förvaltning. Beräknad ändring 1974/75 46 245 000» +26 655 000 ] -f 7 036 000 -t-1 923 000 + 6 485 000 av specialkommittéer m. m.° + 1 346 000 + 2 230 000 'Delbeloppen anger rådets preliminära fördelning. 'Av anslagsposten skall vid utgången av budgetåret . 'Alkohol- och narkotikaforskning, socialmedicin, arbetsmedicin, preventivkardiologi, studier av lipidmönstret i födan, forskning rörande sjukhusinfektioner,bullerforskning, metodutveckling samt biomedicinsk dokumentationsverksamhet. Avsaknaden av ett fast vetenskaphgtunderlag för behandlingen av ett flertal stora folksjukdomar motiverar, enligtrådet, en bred och ökad satsning på medicinsk forskning. Ökade anslag till denmedicinska forskningen i dess vidaste bemärkelse, innefattande ocksåutvärdering av behandlingsmetoder och utveckling av dessa, måste vara ett ledi strävandena att förbättra förebyggande åtgärder, behandlingsresultat och rehabiliteringvid de kvantitativt sett mest betydande sjukdomarna. En extra ordinarie tjänst sombiträdande professor i nervsystemets ämnesomsättning, personlig för docentenvid i , föreslås bli inrättad vid rådet den 1 juli1974 med placering vid i . ()och har tillstyrkt förslaget. 1974:1 Bilaga 10 332 Vidare föreslärrådet att en extra ordinarie tjänst som biträdande professor i chockforskning,personhg för docenten vid i , inrättas vid rådet med placering vid universiteteti . UKÄ och har tillstyrkt förslaget. Rådet föreslår att ytterligare nio särskUda forskartjänsterinrättas. Ökad medelsanvisning begärs för forskarrekryteringsbefattningar,stipendier och biträdespersonal. Rådet begär en resursförstärkning för att kunna dels ge anslagtill s. k. tung utrustning (4 milj. ), dels täcka ökade kostnader förförsöksdjur (. En extra ordinarie tjänst som byråchef i lönegrad C 1 föreslåsbli inrättad vid rådet. De par t em en tschefen Inom ramen förden av mig förordade ökningen av anslaget för nästa budgetår har jag beräknatmedel för en extra ordinarie tjänst som biträdande professor i nervsystemetsämnesomsättning, personlig för docenten vid i kompetens för tjänsten vitsordas i sakkunnigutiåtanden. Jag avser att iannat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t att inrätta tjänsten. Vid min beräkning av medelsanvisningen tillförsvarsmedicinsk forskning har jag samrått med chefen förförsvarsdepartementet som bedömt frågan från totalförsvarssynpunkt. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att Kungl. att tillMedicinsk forskning för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1972/73 Utgift 12 032 959 Reservation 202 590 1973/74 Anslag 10790 000 1974/75 Förslag 11915 000 Från dettaanslag bestrids kostnader för dels forskningsprojekt samt tre extra ordinarietjänster som professor och tio särskilda forskartjänster inom statenshumanistiska forskningsråds verksamhetsområde, dels rådets förvaltning. Förförvaltningskostnader får /74 användas högst . Statenshumanistiska forskningsråd disponerar utöver detta anslag avkastningen avhumanistiska fonden. 1974:1 Bilaga 10 333 Erfarenhetsmässigt ökar kostnadernaför pågående fleråriga forsk ningsprojekt inom rådets verksamhetsområde med på grund av bl. a. prisökningar. Ungefär enfjärdedel av de medel som rådet disponerar används för att bekosta tryckning avforskningsrapporter m. m. Prisökningarna på boktryck får därför kännbaraåterverkningar på rådets budget. Rådet behöverbetydligt ökade resurser för att kunna både sörja för forskningens förnyelseoch låta fullfölja pågående forskningsprojekt. Närmast önskar rådet sätta igång ett planerat tvärvetenskapligt projekt om den borgerligakulturen. Rådet begär vidaremedel för forskarrekryteringstjänster inom humaniora och teologi. En extra ordinarie tjänst som professor i bebyggelsevård, personligför professorn i svensk och jämförande arkitekturhistoria vid konsthögskolanGöran , föreslås bli inrättad vid rådet med placering vid nordiska institutet församhällsplanering. , statens planverk ochnordiska tUlstyrkt förslaget. Rådet föreslår att ytterligare tre särskilda forskartjänsterinrättas. Tjänst som sekreterare i lönegrad C 1 föreslås bli inrättad vidrådet. Rådet yrkar att anslaget nästa budgetår ökas med 4 510 000 kr.till . Inom ramen för detta belopp bör för förvaltningskostnaderberäknas , vilket innebär en ökning med . Rådet föreslår att ett särskilt anslag på 1,7 milj. kr. ställstUl rådets förfogande för bekostande av tryckning av doktorsavhandlingar inomhumaniora och teologi. Rådet redovisarvidare de förändringar i rådets rutiner vid beviljande och utbetalning av anslag som vidtagits och planeras i samråd med . Rådet har i sinanslagsframställning redovisat åtgärder i anledning av Kungl. Maj:ts uppdragtill rådet (jfr prop. 10 s. 414). Dessa åtgärder synes väl ägnade att förbättra de rutinersom rådet tillämpar vid beviljande och utbetalande av anslag. Anslaget bör förnästa budgetår räknas upp med . Jag hemställer att Kungl. att tillHumanistisk forskning för /75 anvisa ett reservationsanslag av11 . 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag 1974/75 Förslag Från detta anslag bestridskostnader för dels forskningsprojekt samt tre extra ordinarie tjänster somprofessor och 16 särskUda forskartjänster inom verksamhetsområdet för statensråd för samhällsforskning, dels rådets förvaltning. För förvaltningskostnaderfår /74 användas högst . Beräknad ändring 1974/75 Socialvetenskaplig forskning och publiceringsverksamhet Rättsvetenskaplig forskning och pubUcerlngsverksamhet Psykologisk och pedagogisk forskning ochpubliceringsverksamhet + 3 250 000 + 1500 000 . Rådet har kunnat geanslag till forskningsprojekt m. m. motsvarande endast drygt en fjärdedel av det sammanlagda sökta anslagsbeloppet. Rådet föreslår att dess resurser ökas så att de täcker åtminstone hälften av de sökta anslagen. Angelägenforskning inom rådets verksamhetsområde gäller bl.