prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Med hänsyn tillatt lokaliseringsfrågan inte har hunnit lösas har det tUl /76planerade aggregatet numera ersatts med gasturbiner i Lahall och Stallbacka ienlighet med beslut våren 1973.Det tiU /77 planerade aggregatet kan som en följd av dengjorda prognossänkningen enligt verkets bedömning senareläggas utan attersättas med något annat produktionstillskott. Verket räknar nu med att ettförsta oljekondensaggregat erfordras tidigast till /81. Med anledningav bl.a. uttalandena i prop. 1973: 1 (bU. 15 s. 142) att installation avoljekraftaggregat i utöver pågående utbyggnad om möjligt bör undvikasarbetar verket nu för att nämnda aggregat i stället lokaliseras till . Med här föreslagnaproduktionstillskott utöver tidigare beslutade anläggningar erhålls följandeenergi- och effektbalanser. Energibalansenvisar att det med det föreslagna utbyggnadsprogrammet är möjligt atttillgodose den förutsedda förbmkningen av elenergi även vid exceptionellatorrårsförhållanden under samtliga redovisade budgetår med undantag /77. Bristen under nämnda budgetår avser vattenfallsverket atttäcka genom köp. Effektbalansensynes tUlfredsstäUande t. o. m. /79. De två första aggregaten iRinghals kärnkraftstation tas i drift under /75. Behovet aveffektreserv är störst under de närmast Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet Energibalans budgetåren 1975/761980/81 (i TWh = 1 000GWh) 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 belastning inkl.tillkommande belastning (0,)vid exceptio- torrårsförhållanden 43,9 Produktionfrån egna befintliga och beslutade vattenkraftanläggningar Produktion fränföreslagna nya Produktion från egnabefintliga och beslutade värmekraftanläggningar 20,6 Produktion från föreslagna nya Köp frän andra kraftföretag -0,3 Effektbalans budgetåren 1975/761980/81 (i MW) Försäljning till andra kraftföretag Installerad effekt i egna befintliga och Installerad effekt i föreslagna nya Installerad effekt i egna befintliga och Köp från andra kraftföretag D:o i % av prima belastningens därpåföljande driftåren innan den maskinella utrustningen har blivit intrimmad.Detta är förklaringen till den stora effektreserven /76. Enligt vattenfallsverkets preliminära planer tordeytterligare produktionstillskott komma att färdigställas till slutet av1970-talet. Dessa utbyggnader består av dels kraftvärmeverk i samarbete medkommuner, dels gasturbiner. Diskussioner om gemensamma kraftvärmeanläggningarpågår således med , och EskUstuna m. fl. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 189 ner samt med kommuninom kraftgrupp AB. I något fall kan det bli aktuellt att inkommamed förslag om bolagsbildning redan under innevarande budgetår. De förhandlingarmed Nordstiernan om lokalisering av oljekondensenheter till Nynäshamnsom anmäldes i anslagsframställningen för /74 är nu långtframskridna. En överenskommelse väntas få i huvudsak följande innehåU. Vattenfallsverketförbinder sig att planera för fossileldade kraftan-läggnmgar i områdetNorvikudde i . I ett första steg skall planerna avse två gasturbinerför idrifttagning vid slutet av 1970-ta-let och i ett andra steg en störreanläggning. Verket förvärvar mark för kraftstationsområdet och erhållerdispositionsrätt till mark för kraftledningar och vägar. Vidare förbinder sigverket att anlita ett Rederi ABNordstiernan tUlhörigt entreprenadföretag för vissa inledande byggnadsarbeten.Verket tillförsäkras vissa tjänster för oljeförsörjningen. Ett avtal med nämnda innehåU skuUe gälla underförutsättning att erforderliga tillstånd för lokalisering av fossUeldadekraftanläggningar till föreligger . Vattenfallsverketsprojektreserv, som vid behov snabbt skall kunna tas i anspråk, består f. n. avtvå gasturbinaggregat om tillsammans ca 150 MW. Med hänsyn tiir prognossänkningenoch den stora osäkerhet som råder beträffande den framtidabelastningsutvecklingen är det enligtverket angeläget att i planeringen förbereda ytterligare utbyggnadsobjektför att kunna möta en eventuellt snabbare ökningstakt. Verket föreslår såledesatt projektreserven utökas med ett nytt aggregat i kraftstation.Aggregatet är planerat för en effekt av 230 MW och kostnaden är beräknad till75 milj. kr. investeringsram för budgetåret1973/74 är fastställd tUl 1 278 milj. kr. Härutöver disponerar verketenligt Kungl. Maj:ts särskilda beslut 9,1 milj. kr. av konjunkturreservmedél.Sammanlagt 1 287,1 milj. kr. står därmed tUl verkets förfogande /74. Medelsbehovet inkl. nämnda konjunkturreservmedél beräknasnu till 1 375,1 mUj. kr., vilket överstiger investeringsramen med 88 milj. kr. Större delen av det ökade medelsbehovetberor på löne- och prisstegringar. Nya upphandlingsvillkor förurananrikningstjänster har vidare medfört tidigareläggning av vissa likvider. I skrivelse harvattenfallsverket hemställt om ytterligare 39 milj. kr. för förvärv avsamtiiga aktier i kraft AB. /75 har vattenfallsverket beräknat ett medelsbehov av 1 700milj. Fördelningen på olika investeringsobjekt framgår av följandesammanställning, som också utvisar den verkliga me- det beräknade medelsbehovet för budgetåren 1972/73 och 1973/74 (i milj.kr. Verkligmedels- Beräknad medelsför- förbrukning brukning 1973/74 1974/75 231,6 551,4 108,3 333,320,0 För vattenkraftanläggningar föreslår vattenfallsverket följande investermgsprogram (i 1 OOO-tal kr. Redogörelse för har lämnats i prop.1969: 1 (bU. 15 s. 89). Anläggningskostnaden, som har angetts tiU 95milj. kr., beräknas nu bli 97 milj. kr. Redogörelse för utbyggnad avNäm-forsens kraftstation med ett tredje aggregat har lämnats i prop. 1969: 1(bil. 15 s. 89). Anläggningskostnaden, som har angetts tUl 40 milj.kr., beräknas nu bli 42 milj. kr. Redogörelse för ombyggnad och utbyggnad medett aggregat av med Lulejaure reglering har lämnats iprop. 1971: 1 (bil. 15 s. 146). Anläggningskostnaden, som har angettstUl 156 milj. kr., beräknas nu bli 167 mUj. Stationen förbereds förutökning med ytterligare ett aggregat i ett senare skede. Redogörelse förVittjärvs kraftstation jämte regleringsåtgärder har lämnats i prop. 1971: 1(bU. 15 s. 146). Anläggningskostnaden, som har angetts tUl 97 milj.kr., beräknas nu bli 109 milj. kr. Redogörelse för medSitasjaure reglering har lämnats i prop. 1971: 1 (bil. 15 s. 147) och i prop.1972: 1 (bU. 15 s. 113). Anläggningskostnaden, som har angetts tiU 212milj. kr., beräknas nu bli 250 mUj. Redogörelse för utbyggnad avTorpshammars kraftstation med ett andra aggregat jämte utökad korttidsregleringhar lämnats i prop. 1972: 1 (bil. 15 s. 114). Anläggningskostnaden, somtidigare har angetts till 19 milj. kr., beräknas nu bli 20,7 mUj. Redogörelse för medRandijaure reglering har lämnats i prop. 1973: 1 (bil. 15 s. 125).Anläggningskostnaden, som har angetts till 95 milj. kr., beräknas nubli 107 milj. kr. Redogörelse förluktans pumpkraftstation har lämnats i prop. 1973: 1 (bil. 15 s. 125).Anläggningskostnaden, som har angetts tUl 195 milj. kr., beräknas nubli 215 milj. kr. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet gift t. o. m. ombyggnad, med Lule- tion, aggregat 2, jämte sättningskraft m. m. 4 800 206 400 Företag avsedda att påbörjas /75 Harsprångetskraft station, aggregat 4 40000 26 000 232 400 AB, som verket har bildattUlsammans med kommun och för uppförande av Rebniskraftstation i , har lämnats i prop. 1971: 145 (s. 49). Förfinansiering av bolagets verksamhet under /75 behövskapitaltillskott från delägarna. Kapitalinsatser för ersättningskraft m. m.avser lån tUl kraft AB och AB Kattstmpeforsen för finansiering avåterstående regleringskostnader och vissa kompletteringsåtgärder.Anläggningsmedel för regleringsföretag avser medel huvudsakligenskadeersättningar för anläggningar som har tagits i drift inom ,, och Umeälvensflodområden. Inom flodområde behövs rriedel förRebnisjaure reglering och skadeersätt- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 192 ningar för idrifttagna anläggningar.Regleringsmagasinet i Rebnisjaure utnyttjaspartiellt och i fuU omfattning fr. o. m. Efterarbeten och skaderegleringar för idrifttagnakraftstationer avser huvudsakligen kvarvarande skaderegleringar föranläggningar i och älvar. Stenkullaforskraftstation skall utnyttja en av de återstående fallsträckorna i Åselegren mellan och . Anläggningenomfattar damm och kraftstation i älven uppströms Torvsjöåns inflödesamt avloppskanal och älvrensningar från anläggningentill en punkt nedströmsdärom. Maskinstationen med ett aggregat blir av ovanjordstyp. Bruttofallhöjdenblir 23,5 m, maximivattenföringen , maximieffekten 52 MW och energiproduktionen228 GWh/år. Anläggningskostnaden beräknas bli 95 milj. kr. Viss del av anläggningskostnaden behöver täckas med avskrivningsanslag. Aselekraftstation skall utnyttja fallhöjden mellan nyssnämnda Stenkullaforskraftstation och den befintliga Hällby kraftstation. Anläggningen omfattardamm och kraftstation i älven ca en mU nedströms samhälle, till- och avloppskanaler samt rensningar i älven. Maskinstationen,som är av ovanjordstyp, avses bli utrustad med ett rör-turbinaggregat.Bruttofallhöjden blir 10,2 m, maximivattenföringen' , maximieffekten ca 25 MW och energiproduktionen 110 GWh/ år. Anläggningskostnaden beräknas bli 60 mUj. kr.Viss del av anläggningskostnaden behöver täckas med avskrivningsanslag.Om utbyggnaden påbörjas beräknas stationen kunna tas 1977. Harsprångetskraftstation togs i drift i början av 1950-taIet och är f. n. utrustad med treaggregat. Förberedelser är vidtagna för ett fjärde aggregat. Detta fär eneffekt av 162 MW och en utbyggnadsvattenfö-ring av . Installationenmedför ett tiUskott av 148 MW och 34 GWh/år. Anläggningskostnaden beräknas bli40 milj. kr. Arbetena avses bli påbörjade . För värmekraftanläggningar föreslår vattenfallsverket; följande investeringsprogram (i1000-tal kr.)................ Redogörelse för utbyggnad av de två förstaaggregaten i har lämnats i prop. 1968: 1 (bil. 131), prop. 1968: 155 (s. 26) och i prop. 1969: 1 (bU. 15 s. 91).AiUäggningskostnaden för de båda aggregaten, som har angetts till 1530 mUj. kr., beräknas nu bli 1578 milj. kr. Redogörelse för utbyggnad avRinghals kraftstation med ett tredje aggregat har lämnats i prop. 1972: 1 (bil.15 s. 117 och 124). AiUäggningskostnaden, som har angetts till 1 085milj. kr., beräknas nu bli 1 200 milj. kr. Redogörelse för ombyggnad av till oljeeldadkondenskraftstation har lämnats i prop. 1971: 1 (bil. 15 s. 150).Anläggningskostnaden, som har angetts tUl 85 milj. kr.,beräknas nu bli 89 milj. kr. Beräknad utgift /74 1974/75 : Aggregat 1 och 2 Aggregat 3 1 578 000 1 200 000 1 301 100 165 400 198 700 225 500 78 200 375 500 Gasturbinanläggningar: , aggregat 3 och 4 66 000 Gunnarsbo,aggregat 1 och 2 45 000 KapitaltillskotttiU: Kämkraftutbildning Forsmarks kraftgrupp avsedda att påbörjas /74 , aggregat 4 Gasturbinanläggningar:LahaU, aggregat 3 och 4 Stallbacka,aggregat 1 och 2 72 000 75 000 9 300 6 500 41 000 58 000 gasturbinaggregateni har lämnats i prop. 1973: 1 (bil. 15 s. 129). Anläggningskostnadenberäknas oförändrat tUl 66 milj. kr. Redogörelse för gasturbinaggregatet iGöteborg har lämnats i prop. 1968: 1 (bil. 9 s. 131). Anläggningskostnadenberäknas oförändrat till 26 milj. kr. Redogörelse för gasturbinaggregaten iGunnarsbo (Fors-inark) har lämnats i prop. 1972: 1 (bU. 15 s. 116).Anläggningskostnaden beräknas oförändrat till 45 milj. kr. Redogörelse förBråvallakraft AB, som verket har bildat tillsammans med kommunför uppförande av ett kraftvärmeverk, har lämnats i prop. 1968: 1 (bil. lämnade delägarlån kan till viss del återbetalas. , som verket har bildat tillsammans med kommun föruppförande av ett kraftvärmeverk, har lämnats i prop. 1970: 105 (s. 35).Tidigare lämnade delägarlån kan tiU viss del återbetalas under budgetåret1974/75. Redogörelse för kraftgrupp AB, som verket har bildattillsammans med för uppförande, förvärv och drift avenergian- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 194 läggningar i ,har lämnats i prop. 1971: 101. Bolagetbedriver t. v. projekteringsverksamhet. Lämpliga lägen för ett kämkraftvärmeverkhar undersökts. Utredningsarbetet syftar f. n. till att klarlägga i vad mån enlokalisering tUl är genomförbar. a. skall mark- och recipientundersökningargöras och viss informationsverksamhet bedrivas. Redogörelse för ABKärnkraftutbildning, som verket har bUdattUlsammans med Sydsvenska kraft AB och kraftgrupp ABför utbildning och träning av driftpersonal, har lämnats i prop. 1972: 85 (bU.10 s. 55). Medelsbehovet avser verkets andel av erforderliga lån från delägarnaför finansiering av en simulatoranläggning. Redogörelse för , som verket har bUdattiUsammans med Mellansvensk kraftgrupp AB för uppförande och drift avtvå kärnkraftaggregat i Forsmark, har lämnats i prop. 1971: 145 (s. 51 och 55)och i prop. 1973: 1 (bU. 15 s. 137). Anläggningen avses tiU viss del bhfinansierad genom lån på den allmänna kapitalmarknaden. Härutöver erfordraslån från delägarna. Redogörelse för , som verket har bildattillsammans med ett antal enskilda och kommunala företag förutredningssamarbete beträffande import av naturgas från , harlämnats i prop. 1973: 112. Redogörelse förutbyggnad av med ett fjärde aggregat har lämnats i prop. 1973: 1 (bil. 15 s. 129). Anläggningskostnaden,som har angetts tiU 920 milj. kr., beräknas nu bli 1045 milj. kr.Sprängningsarbetena avses bli påbörjade . Redogörelse för gasturbinaggregaten i Lahall har lämnats i prop. 1973:1 (bil. 15 s. 130). Anläggningskostnaden beräknas oförändrat till 72 milj. kr. Redogörelse förgasturbinaggregaten i Stallbacka () har lämnats i prop.1973: 1 (bU. 15 s. 130). Anläggningskostnaden, som har angetts till72 milj. kr., beräknas nu bli 75 milj. kr. Medelsbehovetför kärnbränsle avserförskottslikvider i samband med upphandling av urananrikningstjänster förinitialladdningar till det tredje och det fjärde aggregatet i samttill tre ännu inte beslutade kärnkraftanläggningar, som beräknas tillkommaunder åren t. o. m. Vattenfallsverkethar lämnat en särskild redogörelse för investeringar avseende distributionsanläggningar och därmed sammanhängande arbeten.Medelsbehovet beräknas till 353 mUj. kr., varav 189,8 milj. kr. för stam- ochprimärnät, 137,7 milj. kr. för regionala nät och 25,5 milj. kr. Äv den totala medelsförbrukningen hänför sig324,8 milj. kr. tiU anläggningar som är under utbyggnad eller kommer attpåbörjas före . Under budgetåret1974/75 avser vattenfallsverket att påbörja följande distributionsanläggningar(i 1 OOO-tal kr. 130kV ledning VaikijaureRandi jämte anslutning samtförstärkning av nätet ledning PorjusHarsprånget jämte anslutning400 kV ställverksutbyggnader iÄngermanälvsområdet Ny synkronkompensator på SödertörnFjärrstyrningsutrustning i Ny 70/transformatorstation i Löt anslutningsledningar och ställverk förForsmark ledning TimmersdalaRyd Linbyte på ledningLärjeKallebäek Ändring av ledningför anslutning av ny 400/130 kV station i LerumKåbäckenKrokslätt,förstärkning 400/transformatorstation i jämte anslutningsledning 400/130 kVtransformatorstation i jämte anslutningsledningNy ledning TenhultJönköping seriekompensering av 400 kVledningar Ny 130/transfomiatorstation i Regional driftcentral förstamstationer i västra driftcentral för stamstationer i östraSverige Vissa anskaffningar för försvarsberedskap Diverse utvidgningar av stamUnje- och primärsystemen Bygde- ochortsanläggningar Diverse distributionsanläggningar hemställer om medel för omedelbaravskrivning av nyssnämnda anskaffningar för försvarsberedskap. a. utrustning för telekommunikationer. Medelsbehovet för kanalanläggningaravser kostnader för fördjupning av TroUhätte kanal. Redogörelse härför harlämnats i prop. 1971: 126. Kostnaderna, som har angetts till 67 milj.kr., beräknas nu bli 65 milj. kr. Kanalarbetena väntas i huvudsak bli slutfördaår . Medelsbehovet för övrigaändamål har verket beräknat tillsammanlagt 26,8 milj. kr., varav 10 milj. kr. för diverse kompletteringar avproduktionsanläggningar bl. a. ombyggnad av ett ställverk , 6,8 milj. kr.för inköp av och fastigheter huvudsakligen markanskaffning förplanerade transformatorstationer samt 10 milj. kr. för förvärv ochfinansiering av företag för elektrisk distributionsverksamhet.Vattenfallsverket har lämnat redagörelse för gjorda anskaffningar, förvärv m.m. under /73. Enligt nuvarande regler och praxis finansierasvattenfallsverkets behov av rörelsemedel med ett äldre anslag för inventarier och material, tillgängliga medel inom kanalverket, rörlig kredit hosriksgäldskontoret, egna medel samt innehållna överskottsmedel. I yttrande över verkets hemställan i anslagsframställningen för 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 196 /74 om höjning avden rörliga krediten till nuvarande 250 milj. kr. a.riksrevisionsverket att vattenfallsverket i samband med nästaanslagsframställning borde inkomma med en ny beräkning av behovet avrörelsemedel och förslag tUl finansiering av detta. Därvid borde särskilt beaktasmöjlighetema att utnyttja medel från investeringsanslaget för merastadigvarande behov. Maj:t har sedermera föreskrivit attvattenfallsverket skall lämna en sådan redogörelse. Vattenfallsverketföreslår nu att följande principer tUlämpas för finansieringen av verkets behovav rörelsemedel fr. o. m. /75. Likvida medel och kortsiktiga fordringar finansieras med kortfristigaskulder och innehållna överskottsmedel. Inventarier, fordon och byggnadsmaskiner samt lagermaterial ochbränsle finansieras dels med medel som har frigjorts genom avskrivning ochförbmknmg, dels med medel som har avsatts tUl lagerreserv. Stadigvarande behovav medel för inventarier och material finansieras över investeringsanslaget. Tillfälliga rörelsemedelsbehov finansieras medrörlig kredit. behov av rörelsemedel för inventarier, material ochlager samt finansieringen härav i enlighet med här angivna principer framgårav följande sammanställning (i milj. Finansieringsbehov: Inventarier, fordon och byggnadsmaskiner av olja av material m. m. Finansiering: Egna medel Anslag, äldre Anslag, tillkommande Röriig kredit Det totalamedelsbehovet förutses öka med ca 50 mUj. under de närmaste åren.För utbyggnaden av produktionsanläggningarna erfordras större och effektivaremen också säkrare och mer arbets-hygieniskabyggnadsmaskiner. Vidare behöver såväl oljelager som reservdelslager förtillkommande anläggningar byggas upp. Därest ienhghet med nyssnämnda finansieringsprinciper kapitalbehovet för inventarieroch material i fortsättningen skall täckas med medel från investeringsanslageterfordras 200 milj. kr. för /75. Med denna förutsättning harbehovet av rörlig kredit vid ut- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 197 gången av samma budgetår beräknatstill 20 milj. kr. Prisfluktuationer och andra faktorer gör det emellertid svårtatt bedöma det exakta medelsbehovet. Medhänsyn härtill och med beaktande av att även tillfälliga variationer imedelsbehovet skall kunna täckas bör en rörlig kredit om 100 milj. kr. stå tillverkets förfogande. Utgifter föranskaffning av ersättningsbränsle tUl kämkraftreaktorer avses bli finansierademed medel som frigörs i takt med bränsleförbrukningen. Enligt riksdagensbemyndigande får Kungl. Maj:t fr. o. m. /73 medge vattenfallsverketatt intill ett belopp av 598 milj. kr. teckna borgenför lån som aktiebolag, i vilka statens aktier förvaltas av verket, tar upp påden allmänna kapitalmarknaden. Verket har lämnat redogörelse för gjordaborgensåtaganden under / 73. I den angivna ramen har inräknatsborgensåtaganden för Forsmarks kraftgrupp AB om t. v. 200 milj. kr. Dennaborgensram för Fors-marksbolaget kommer till större delen att bli utnyttjadunder /74 för planerad upplåning genom obligationslån och eventuellaöverbryggningskrediter. Kostnaderna för Forsmarksbolagets båda aggregatinkl. första bränslesats beräknas prisnivå bli sammanlagt 3 380mUj. Aktiekapitalet väntas täcka av det totalafinansieringsbehovet. Bolagets behov av lån skulle därmed uppgå till närmare 2900 milj. kr. Affärsbankerna har godtagit ett lånebelopp om 1 500milj. Verkets andel av erforderhga borgensåtaganden för dessa lån utgör ca1 200 milj. kr. Med hänsyn härtill behöver verkets borgensram höjas med 1 000 milj. kr. Om borgensramen i stället skaUbestämmas med utgångspunkt från verkets åtaganden enligtkonsortialavtal för Forsmarksbolagets totala lånebehov enligt nuvarandekalkyler bör ramen höjas med 1 960 milj. kr. tUl sammanlagt 2 558 mUj. Produktionen avelkraft genomgår en snabb förändring . De stora kärnkraftverkenfår en dominerande betydelse för leveranssäkerhet och ekonomi.Engrosdistributionen av elkraft karakteriseras av en fortgående koncentrationmot allt färre men individuellt större och ekonomiskt mer betydelsefullaabonnenter. Detalj distributionen i egen regi och i bolagsform väntas ökanågot. Mot denna bakgrundhar vattenfallsverkets styrelse fattat ett principbeslut om att frånhuvudavdelningen drift och förvaltning avskilja värmekraftproduktionen och den1 inrätta en särskild huvudavdelning för denna. Detta gerföretagsledningen ökad möjhghet tUl insyn i och styrning samt kontroll avvärmekraftproduktionen. Somchefsbefattning vid den nya huvudavdelningen torde kunna utnyttjas en'iverkets personalförteckning upptagen tjänst som teknisk 14 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 198 direktör i lönegraden Cp 4, somnu är vakant. torde en tjänst som kraftverksdirektör i Cp 4 kunnautgå ur förteckningen. En förutsättningför att kraftindustrins utbyggnadsprogram skaU kunna genomföras är attthiljöstörande bieffekter kan begränsas till en för samhäUet acceptabel nivå.Kraftföretagén har successivt ökat sina forsknings- och utredningsinsatser inomområdet. Kraftindustrins centrala organ för detta arbete är , som har tiU uppgift att inom ramen för kraftindustrins målfrämja iniljövänliga lösningar för kraftbyggnaderna. Delegationen för forskning rörande kärnkraftenssäkerhets- och miljöfrågor, i vUkeningår representanter för statliga myndigheter med intressen på områdetoch för kraftindustrin, har på sitt program tagit upp konkreta frågestäUningarav betydelse för kärnkraftanläggningarnas säkerhet. Vattenfallsverketinrättade en miljövårdsstiftelse med uppgift att genomnaturvårdsverket, och studera frågor rörande utsläpp avuppvärmt kylvatten i stora mängder. Naturvårdsverketär också huvudman för en s. k. biotestanläggning som skall iordningställasi anslutning tiU Forsmarks kraftstation för studier av Icylvattenutsläppensinverkan på växt- och djurliv. Rationell energiförsörjningoch energihushållning kräver fortgående forskning och utveckling avseende såvälproduktion och distribution som användning av energi i olika former.VattenfaUsverket bedriver och stöder kontinuerligt utvecklingsarbete på dessaområden. Bland aktuella projekt kan nämnas tekniskalösningar för kombinerad produktion av elkraft och hetvatten i kraftvärmeverk utveckling avkombmationsprocesser, dvs. anläggningar där ång-turbin- och gasturbinprocesserkombineras i syfte att förbättra verkningsgraden utveckling avluftmagasinverk för att täcka belastningstoppar vindkraftenstekniska och ekonomiska fömtsättnuigar metoder och system för återvinning avvärmeinnehållet i ventilationsluft ackumulering avelvärme i bergmrn betingelser fråndriftsynpunkt m. m. för värmepumpar i svenskt klimat undersökning avvärmepumpens ekonomiska fömtsättningar i flerfamiljshus jämfört medoljebaserad uppvärmning effektbesparingarvid användning av värmepump användning avjärn-luft-batterier i eldrivna fordon. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 199 Energiprognosutredningenhar inte något att erinra mot den av vattenfallsverketföretagna sänkningen av belastningsprognosen. Vid utarbetandet av deprognoser för hela energiområdet som utredningen hade att utföra i samband medöversynen av långtidsutredning sänkteselenergibehovet med 5 0008 000 GWh jämfört med tidigareCDL-prognos. En av orsakerna härtUl var den konjunktur-avmattning sominträffade åren 19701972. En annan var att översynen av 1970 årslångtidsuttedning gav en avsevärt långsammare utveckling i fråga ombostadsbyggande och offentiiga investeringar än som angavs 1970.