prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Den statligt stödda byggnadsforskningenstillämpningsområde har successivt vidgats. Senast skedde en formell vidgningnär tillämpningsområdet utsträcktes till att omfatta ävenanläggningssektorn. hade i ökande omfattningsamhällsplanering och förvaltning av byggnader kommit att ingå ibyggforskningsrådets verksamhetsområde. Också den allmänt ökade inriktningenpå moderniseringsverksamhet har avspeglatsi byggnadsforskningens inriktning. Man kan således på goda grunder i likhet medrådet hävda att byggnadsforskningens tillämpningsområde numera omfattar allfysisk mUjö som kommer eller kommit till genom byggande. För egen del kan jagi huvudsak stäUa mig bakom rådets beskrivning av inriktningen av dessverksamhet. I väsentliga delar bygger också rådetsbeskrivning på ett uttalande i prop. 1972: 1 (bil. 13, s. 200) därforskningsområdet anges omfatta samhällsplanering, byggnads- och anläggningsverksamhet,byggnadsmaterialtillverkning samt förvaltning med underhåll, modernisering m.m. Det äremellertid också uppenbart att den förhållandevis vida definition avverksamhetsområdet som rådet gör medför att man tangerar problem som det finnssärskilda forskningsorgan för. Jag tänker bl. a. på arbetsmiljöfrågor ochfrågor med utpräglad anknytning till samhällsvetenskaplig forskning. När detgäller sådana gränsområden bör enligt min mening rådets insatser inriktas påatt genom kontakter med andra forskningsorgan bidra tUl att klarläggafördelningen av forskningsinsatserna meUan de olika organen. Rådet bör också isina kontakter med andra forskningsorgan i möjlig mån bidra till att sådanforskning, som kan ha betydelse för byggnads- och anläggningssektorn, bedrivsinom närliggande forskningsområden. 1974:1 Bilaga 14 41 Mina synpunkter igränsdragningsfrågorna grundas på uppfattningen att byggforskningsrådet liksomhittills bör vara ett branschforskningsorgan och att den av rådet stöddaforsknmgen i första hand skall avse områden som inte andra forskningsorgan kanväntas behandla. Mina synpunkter torde ligga väl i linje med rådets uppfattningatt det redan nu finns en betydande kunskap om hur miljön bör vara beskaffadmen att denna kunskap behöver kompletteras och göras tillgänglig för dem som planerar och bygger. Det senare är sålunda enuppgift för byggnadsforskningen. Av vad jag haranfört framgår att jag i huvudsak kan ansluta mig tUl det av rådet föreslagnaforskningsprogrammet. Det innebär bl. a. att jagmed undantag för de mindre reservationer jag gjort i gränsdrag-ningsfrågomaockså kan ansluta mig tUl den planerade ökade satsningen på forskninginom delprogrammet planering och brukande av byggd miljö. Jag vUl isammanhanget anmäla att vissa andra frågor rörande samhäUsplaneringsforskningensom behandlades av riksdag (CU1972: 13, rskr 1972: 99) övervägs inom . Några andrauttalanden beträffande forskningsverksamhetens huvudsakliga inriktning anserjag mig nu inte ha anledning att göra. Jag villdock erinra om de uttalanden som chefen för dåvarande inrikesdepartementetgjorde i prop. 1972: 1 (bU. 13, s. 199) beträffande den byggnadsekonomiskaforskningen. Han uttalade därvid bl. a., att bristen på övergripande byggnadsekonomisk forskning försvårar en lämplig avvägning mellan de områden som tUldelasforskningsmedel. Jag förutsätter därför i likhet med chefen fördåvarande att byggforskningsrådetägnar den byggnadsekonomiska forskningen ingående uppmärksamhet isamband med det fortsatta programarbetet. Enligt vad jag har erfarit avserrådet att närmare redovisa utvecklingen av dennaforskning i anslagsframställningen för /76. Vad slutligenbeträffar rådets förslag att rådet självt i fortsättningen skall fastställakostnader och personalstat för kansliorganisationen är jag nu inte beredd attförorda någon ändring i nuvarande ordning. lag hemställer att Kungl. att tillByggnadsforskning för /75 anvisa ett anslag av . Anordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler 1973/74Anslag 5 000 000 1974/75 Förslag 5000 000 Från anslaget utbetalas dels anordnings- ochinventariebidrag till allmänna samhngslokaler enligt bestämmelserna ikungörelsen (1973: 400) om statligt stöd till aUmännasamlingslokaler, dels ock bidrag med 1974:1 Bilaga 14 42 sammanlagt till riksorganisationerna för aUmänna samlingslokaler. Föranordnande av allmänna samhngslokaler utbetalas även lån från Lånefonden förallmänna samlingslokaler. Bestämmelserna om anordningsbidrag och lån för anordnandeav allmänna samlingslokaler innebär i korthet att bidrag och lån beviljaskommun, aktiebolag, förening eUer stiftelse för nybyggnad, ombyggnad eller köpav byggnad i syfte att tillgodose behovet av allmänna samlingslokaler.Anordningsbidrag utgår med högst eller, när särskilda skäl föreligger, medhögst av låneunderlaget. Lån utgår m.ed högst det belopp som tiUsammansmed anordningsbidraget motsvarar av låneunderlaget. Bestämmelserna om inventariebidrag innebär att sådantbidrag beviljas för anskaffande av inventarier till allmänna samlingslokaler.Inventariebidrag utgår med högst av låneunderlaget tiU den del detta inteöverstiger . och av överskjutande belopp. Bidrag får dock inteöverstiga . För beslut om bidrag och lån fastställer riksdagenårligen en gemensam ram, av vilken en viss angiven del får tas i anspråk förbidrag. För /74 har ramen för lån- och bidragsgivningenfastställts till 20 milj. kr., varav högst 12 milj. kr. för bidrag (prop. 1973:1, bil. 13, CU 1973: 10, rskr 1973: 110). Ärenden om bidrag och lån handläggs inombostadsstyrelsen av en samlin gslokaldelegation. Till förslag i fråga om anslag ochramar avseende stödet till allmänna samlingslokaler harsamlingslokaldelegationen anslutit sig. Beträffande den gemensamma ramen för beslut om bidragoch lån anför styrelsen följande. Med stöd av beslut (prop. 1973: 85, bil. 8,CU 1973: 17, rskr 1973: 151) har under senare delen av /73meddelats vissa beslut om lån enligt kungörelsen (1957: 367) om statslån för anordnandeav allmänna samhngslokaler m.m. (upphävd 1973:400) med lanspråktagande av ramenför innevarande budgetår. Lånebeloppet uppgår tiU totalt 5,6 milj. kr., varav4 milj. kr. skaU avräknas mot ramens bidragsdel. Enligt uppgifter, som har inhämtats frånriksorganisationerna, planeras ny- och ombyggnader med ett beräknatlåneunderlag av inemot 60 milj. kr. Hämtöver kan tillkomma samlingslokaler medi första hand kommun som byggherre, uppskattningsvis motsvarande 34 mUj. För projekt med ett låneunderlag av denna omfattning kan dettotala låne- och bidragsbehovet uppskattas tiU i runt tal 35 mUj. Medhänsyn till osäkerheten i uppskattningen föreslår bostadsstyrel- Prop.1974:1 Bilaga 14 43 senför budgetåret 191 A/15 en ram på 30 milj. kr., varav för bidrag högst 18 milj.kr. Vid beräkningen av behovet av anslag för utbetalning avbidi-ag under /75 utgår från att medel förutbetalning bör finnas i samma omfattning som möjligheterna att bevilja bidragunder /74, dvs. till ett belopp av 12 milj. kr. Styrelsen förutsättervidare att från anslaget även under /75 utbetalas ett bidrag på500 . Styrelsen, som räknar med att det vidutgången av innevarande budgetår skall finnas en reservation på anslaget på3,5 milj. kr., föreslår att anslaget förs upp med 8 milj. kr. för budgetåret1974/75. Innan jag går in på bostadsstyrelsensanslagsframställning tar jag upp vissa frågor rörande samlingslokalstöd tillkyrkor och trossamfund och därmed sammanhängande frågor om upplåtelseplikt förallmänna samlingslokaler. Som villkor för samlingslokalstöd gäller attsamlingslokalerna opartiskt, i skälig omfattning och på skäliga villkor hållstillgängliga för upplåtelse åt varje inom orten verksam organisation ellergrupp med organiserad verksamhet. beredning om stat och kyrka föreslår i sittslutbetänkande (SOU 1972: 36) Samhälle och trossamfund bl. a. att kyrkor ochtrossamfund, dock först beskattningsrätt upphört,skall få del av det allmänna samlingslokalstödet. I detta syfte föreslårberedningen, som framhåller att gudstjänstlokaler ofta byggs i kombination medlokaler för annan verksamhet, att upplåtelseplikten begränsas beträffandegudstjänslrum, om det i anslutning därtill finns lokaler för allmän uthyrning iviss utsträckning. Upplåtelseskyldighet för gudstjänstrum skall enligtberedningen i sådana fall inte föreligga, såvida upplåtelsen innebär något somstrider mot rummets helgd eller samfundens trosuppfattning och det inte kan tasför visst att gudstjänstrummet och dess inventarier behandlas med aktsamhetoch pietet. frikyrkoråd och dess samarbetsnämnd harsedermera i skrivelse hemstäUt att beredningens förslag idenna del genomförs samt föreslagit viss begränsning av upplåtelseplikten ävenför andra samfundslokaler än gudstjänstrum. Med anledning av dessa förslag vill jag understryka attandra trossamfund än har samma möjligheter som andra organisationeratt få del av statligt stöd tiU allmänna samhngslokaler. Det kan enligt minmening inte komma i fråga att ge trossamfunden en mer gynnad ställning änövriga organisationer genom att befria dem från den som vUlkor för stödgällande upplåtelseskyldigheten pä föreslaget sätt. I anslutning härtill villjag framhålla att hinder inte möter Prop.1974:1 Bilaga 14 44 motatt en lokalhållare, som inte anser sig kunna acceptera upplåtelseskyldighetenbeträffande viss del av lokalerna, kan få statligt stöd beträffande övrigadelar av lokalerna. Vad jag nu har anfört har motsvarande tillämpningbeträffande möjligheterna till stöd inom ramen för bostadslångivningen tillsamfundslokaler i bostadsområden av begränsad storlek. Jagövergår nu till anslagsframställning. har föreslagit att den gemensammaramen för bidrag och lån vidgas från 20 till 30 milj. kr., varav 18 milj. kr.för bidrag. I avvaktan på ytterligare erfarenhet angående efterfrågan påbidrag och lån anser jag mig inte kunna förorda större vidgning än 5 milj. kr. Jagförordar alltså att den gemensamma ramen för /75 faststäUs tUl25 milj. kr., varav 15 milj. kr. Liksom tidigare bör Kungl. Maj:tutverka bemyndigande att vidga ramen om det behövs avsysselsättningsskäl. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknar jag till 5mUj. Jag har därvid även beräknat medel för bidrag med ett sammanlagtbelopp av . till riksorganisationerna för samlingslokaler, vUketinnebär en höjning med . JaghemstäUer att Kungl. 1. medge att beslut om anordnings- ochinventariebidrag samt lån för allmänna samlingslokaler under /75meddelas inom en ram av , varav högst . får tas ianspråk för bidrag, 2. medge att den under 1 angivna ramenfår överskridas om det behövs av sysselsättningsskäl, 3. till Anordningsbidrag m. m. tillallmänna samlingslokaler för /75 anvisa ett reservationsanslagav . Upprustningsbidrag m. m. för allmänna samlingslokaler 1973/74Anslag 5 000 000 1974/75Förslag 5 000 000 Från anslaget utbetalas upprustningsbidrag enligtbestämmelserna i kungörelsen (1973: 400) om statiigt stöd tUl allmännasamhngslokaler. SärskUd efteravgift enligt samma kungörelse av äldre lån skaUockså avräknas mot anslaget. Bestämmelserna innebär i korthet att bidrag kanutgå med högst av kostnaderna för upprustning av allmän samlingslokal ochbetalning av skulder. Lån som har bevUjats enligt kungörelsen (1957: 367) omstatslån för anordnande av allmänna samlingslokaler m. m. eller motsvarandeäldre bestämmelser kan under vissa Prop.1974:1 Bilaga 14 45 förutsättningarefterges, s. k. särskild eftergift. Sådan eftergift kan även beviljas i ställetför uppmstningsbidrag. Enligtbeslut av vårriksdag (prop. 1973: 1, bU. 13, CU 1973: 10, rskr 1973:110) skulle anslaget, 5 milj. kr., också utgöra en ram för beslut om bidrag ochsärskUd eftergift. har sedermera medgivit att beslut får meddelasinom en ram av 8 milj. kr. under /74 (prop. 1973: 170, CU 1973:31, rskr 1973: 342). Styrelsen anser att under budgetåret 197A/15 beslut omupprustnings-bidrag skall kunna meddelas intUl ett belopp av 5 milj. kr. ochföreslår därför att anslaget förs upp med nämnda belopp. Ramen för beviljande av upprustningsbidrag ochsärskilda eftergifter för innevarande budgetår, 5 milj. kr., vidgades enligtbeslut av höstriksdag (prop. 1973: 170, CU 1973: 31, rskr 1973: 342)tiU 8 milj. kr. Vidgningen föranleddes av att 3 milj. kr. av ifrågavarande ramtagits i anspråk redan före för beslut om lån för avhjälpandeav ekonomiskt trångmål, vilka inte rymdes inom den för /73faststäUda ramen för långivningen. För beslut om uppmstningsbidrag och särskildaeftergifter under /75 bör fastställas en ram av 5 milj. kr.Även medelsbehovet beräknar jag till 5 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. 1. medge att beslut omupprustningsbidrag och särskUda eftergifter av äldre lån meddelas inom en ramav . under /75, 2. till Upprustningsbidrag m. m. tillallmänna samlingslokaler för /75 anvisa ett reservationsanslagav . 1974:1 Bilaga 14 46 C PLANVÄSENDET C 1. 1972/73 Utgift 11699 350 1973/74Anslag 12 666 000 1974/75Förslag 14 270 000 Statens planverkär central förvaltningsmyndighet för ärenden om planläggning av bebyggelse ochom byggnadsväsendet. Det åligger verket att i anslutning tUl den allmännauppsikten över planläggningen ochbyggnadsväsendet ge råd och vägledning för planläggningen samt meddelaföreskrifter, råd och anvisningar för byggnadsväsendet ävensom att verka församordning mellan planverkets och andra myndigheters insatser på dessaområden. ledsav en styrelse. Chef för planverket är en generaldirektör. Inom verket finnsfem byråer: administrativa byrån, byggnadsbyrån, planbyrån, regionbyrån ochstadsbyrån. Beräknad ändrmg 1974/75 Handläggande personal Övrig personal därav utomnordiska resor Lokalkostnader Expenser ( 40 000) 4-1426 000 4- 2 000 -h 22 000 (4- 5 000) 4- 605 000 4- 418 000 (-) 605 000 157 000 Inkomster vidplanverket, som redovisas på driftbudgetens inkomstsida under uppbörd istatens verksamhet, beräknas för /75till , varav . från försäljning av publikationer. Löne- och prisomräkning , varav . Alternativ O har beräknats innebära en reducering av den nuva- Prop.1974:1 Bilaga 14 47 randemedelsramen med totalt , varav huvuddelen (.) beräknasfalla på anslagsposten lönekostnader. framhåUer att enanslagstiUdelning enligt detta alternativ skulle allvarligt försämra verketsmöjligheter att fullgöra sina åligganden. SärskUt torde verkets utåtriktadeverksamhet, som tar sig uttryck i publicering, skriftliga utlåtanden,personliga överläggningar och besvarande av telefonförfrågningar, komma attbli lidande. yrkar ytterligare medelför experter för att rationellt kunna bedriva uppgiften att utge föreskrifter,råd och anvisningar till plan- och byggnadslagstiftningen (. För förstärkning av skrivfunktionenvid verket yrkas en tjänst som kvahficerat biträde vid administrativa byrån(. För insamling av erfarenheter avtUlämpningen av Svensk Byggnorm, verkets typgodkännande verksamhet ochtillverkningskontroll behövs en tjänst som byrådirektör vid byggnadsbyrån(. För projekt avseende planekonomiskaredovisningar samt för att tUlföra verkets anvisningsarbeten relevant ekonomiskfackkunskap behövs en tjänst som avdelningsdirektör vid stadsbyrån (4-95 604kr. För att medverka vid planering ochutformning av utställningar i planverkets permanenta utställningslokal samt förlöpande arbetsuppgifter i anslutning härtill behövs en assistenttjänst (. För beaktande av funktionella ochmUjömässiga krav på bostäders och arbetslokalers utformning behövs en tjänstsom byrådirektör vid byggnadsbyrån (4-84242kr. Vunna erfarenheter av va-nämndensverksamhet visar att efterfrågan på nämndens tjänster har en sådan omfattningatt arbetsinsatserna måste mer än fördubblas för att ärendebalansen skallkunna hållas på godtagbar nivå. För att detta skall vara möjligt krävsbetydligt ökade personalresurser. för ändamålet(. Under anslagsposten Expenser beräknas ökningar av bl. a. kost naderna för publikationstryck och kopiering samt för bidrag till statens betong- och stålbyggnadskommittéer. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jagmedelsbehovet under anslaget tUl . Jag har därvid beräknat medelbl. a. för ytterligare ett kvalificerat biträde vid administrativa byrån (4).Vidare har jag beräknat ytterligare . för va-nämndens verk-, samhet(9) och . för publikationstryck (10); . av beloppet tillva-nämnden är motiverade av ett behov att avarbeta ärendebalansen. Jaghemställer att Kungl. att tUl för /75 anvisaett förslagsanslag av . Prop.1974:1 Bilaga 14 48 Bidrag till översiktlig planering m. m. 1972/73Utgift 321255 Reservation 10 593 088 1973/74Anslag 4 219 000 1974/75Förslag 3 228 000 Från anslaget bestrids enligt föreskrifterna ikungörelsen (1958:163) angående statsbidrag tUl vissa plankostnader och i prop.1947: 245 angivna grunder dels övergångsvis kostnader för upprättande avregion-plan i enlighet med byggnadslagstiftningens föreskrifter, dels vissaväg-föreningskostnader för genomförande av byggnadsplan. För innevarandebudgetår har Kungl. Maj:t föreskrivit att högst 1 milj. kr. av medlen underanslaget får användas till från allmän synpunkt angelägna planeringsföretag iandra former än sådana som byggnadslagen (1947: 385) anvisar. Här avses bidragtill kostnader för översiktlig planering huvudsakligen inom sådanaregioner som bedöms vara av särskilt intresse för den fysiska riksplaneringen. Regionplanering enligt byggnadslagen pågår f. n. iGöteborgs- och Kalmarregionerna. räknar med att det under innevarandebudgetår kan bli aktuellt att avlösa samtiiga utestående förskott med undantagav förskott som beviljats läns regionplaneförbund. Medelsbehovetför avlösning av förskott beräknas tUl sammanlagt . varav 257 000kr. för Sjuhärads-bygden, . Under /75 kan aktualiseras avlösning avbidragsförskott med . tUl läns regionplaneförbund. Detstatliga stödet för upprättande av regiohplan enligt byggnadslagstiftningentorde därmed vara avvecklat. Från ett stort antal kommuner föreligger förfrågningarom bidrag till olika planeringsföretag i andra former än dem byggnadslagen anvisar.Planverket fömtser att det under innevarande budgetår tillgängliga beloppetför sådana ändamål har taghs i anspråk före budgetårets utgång. räknar med att ett hundratal kommuner underbudgetåren 1974/751975/76 kan komma att framställa anspråk på statiigt stödtill sådan planering som påkaUas av den fysiska riksplaneringens riktlinjer.Verket föreslår att 4 milj. kr. får tas i anspråk för ändamålet under budgetåret1974/75. Sammanlagtbör anslaget tUlföras . 1974:1 Bilaga 14 49 I enhghet medbeslut av 1971 och riksdagar (prop. 1971: 1 bU. 14, CU 1971: 7, rskr1971: 35 samt prop. 1972: 1 bU. 14, CU 1972: 7, rskr 1972: 70) pågår f. n. enavveckling av det statiiga finansiella stödet till upprättande av regionplaner. Maj:t harunder innevarande budgetår beviljat förskott till med 385 000kr. Jag fömtser att förskott med . skall komma att beviljas även tillKalmarregionen under budgetåret. I likhet medplanverket bedömer jag att förskott under /75 skall aktualiserasendast beträffande . Detta förskott beräknas till . Som planverket haranfört kan det under innevarande budgetår bli aktuellt att genom bidrag avlösautestående förskott hos samtliga förbund med undantag av regionplaneförbundetför län (). Det sammanlagda medelsbehovet för dessaavlösningar har, i överensstämmelse med planverkets redovisning, beräknatstill . I likhet med planverket räknar jag med att avlösning avbidragsförskott till kan komma att ske under budgetåret1974/75. Anslaget /75 behöver för detta ändamål tillföras . Under den tidsom har förflutit sedan planeringsverksamhet påbörjades inom olikaregionplaneområden kan erfarenhetsmässigt inom något eller några områden hainträffat omständigheter av sådan beskaffenhet, t. ex. ändring i den kommunalaindelningen, att det förslutlig prövning av bidragsfrågan föreligger formella hinder för avlösningav beviljade och i sak alltjämt motiverade bidragsförskott. Det bör i sådanafall vara möjligt för Kungl. Maj:t under föratsättning att fråga är om falldär regionplaneringen bedöms bh till allmän nytta att besluta om avlösning av förskott även om bidragsvUlkoren inte ärformellt uppfyUda. bemyndigande härtill bör inhämtas. Under anslagetskall beräknas medel för stöd även till annan planering än den som bedrivs i regionplaneförbundens regi, huvudsakligensådan planering som hänger samman med den fortsatta fysiska riksplaneringen men också andra typer av planering av aUmänt intresse.Chefen för dåvarande har redovisat de närmare motiven ochformerna för denna bidragsgivning vid sin föredragning i anslutning tUl prop.1972: 111. Stöd avses i första hand kunna komma i fråga till planering iregioner där kommunerna har begränsade planeringsresurser men där övervägandenfrån rikssynpunkt föranleder omfattande planeringsinsatser. Prövningen om och ivilken utsträckning bidrag skall lämnasåvilar Kungl. Maj:t och sker efter förslag av planverket med hänsyn tillomständigheterna i varje särskilt fall. 4 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 14 50 HittiUs vunnaerfarenheter av arbetet med fysisk riksplanering visar att planeringsinsatserav den typ och omfattning som här avses behövs inom ett betydande antalkommuner med otillräckliga planeringsresurser för ändamålet. Detta behovunderstryks av att kommunerna i sin uppföljning av den fysiska riksplaneringenefter kommer in i ett aktivt planeringsskede. Jag beräknarmedelsbehovet för detta ändamål tUl 3 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. 1. bemyndiga Kungl. Maj:t att,utan hinder av bidragsvUlkoren, besluta om avlösning av beviljadeförskott till kostnader för regionplaneverksamhet, 2. till Bidrag till översiktlig planering m. m. för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1974:1 Bilaga 14 51 D LANTMÄTERI- OCH KARTVÄSENDET Sammanläggningav lantmäteriet och rikets allmänna kartverk Enligt beslut av1973 års riksdag (prop. 1973: 1 bU. 14, CU 1973: 3, rskr 1973: 36) skalllantmäteriet och rikets allmänna kartverk, med i princip oförändradearbetsuppgifter, föras samman till en gemensam organisation.Huvudmotiven för sammanläggningen är att åstadkomma en bättre samordning avkartverksamheten totalt sett, en bättre total kartförsörjning samt en bättresamordning mellan de statliga och kommunala mätnings- och kartverksamheterna ilänen. Det nya verket skaU, liksom det nuvarandelantmäteriet, ledas av en styrelse och vara organiserat på tre nivåer:ett centralorgan, i varje län enöverlantmätarmyndighet samt lokalt fastighetsbildningsmyndigheter. Riksdagsbeslutetinnebär vidare att centralorganet, som får benämningen statens lantmäteriverk,skall organiseras i fyra huvudenheter/avdelningar,en administrativ avdelning, en fastighetsavdelning, en kartavdelningoch en produktionsavdelning. Beslutet innefattar även vissa riktlinjer för denorganisatoriska indelningen av avdelningarna. Lantmäteristyrelsen och kartverket tillhör demyndigheter som enligt statsmakternas beslut skall omlokaliseras tillGävle. Flyttningen avses ske , dvs. efter det att dennya organisationen trätt i kraft. Inomcivildepartementet har, med utgångspunkt i de fastiagda riktlinjerna för dennya organisationen, utförts ett arbete för utformning av detaljorganisation m.m. för centralorganet. Arbetet har bedrivits inom en för ändamålet särskiltsammansatt arbetsgrupp med företrädare för lantmäteristyrelsen och kartverketoch med biträde av konsulter från StatskonsultAB. Arbetet redovisas i promemorian (Ds C 1973: 2) Organisation och innefattar förslag beträffande organisationensuppbyggnad i detalj, arbetsuppgifter samt personaluppsättning med fördelninginom organisationen. Förslaget till organisationens detaljuppbyggnad bygger på den i propositionen skisseradeindelningen av avdelningarna i enheter. Enheterna har delatsupp i ett antal "ärendegmpper" eller vad gäUer enheter inom produktionsavdelningen "produktionsställen". Uppdelningen grundar sig på studier och analysav samband i skilda hänseenden mellan olika arbetsuppgifter(verksamhets-, resurs- och målsamband m.m.). 1974:1 Bilaga 14 52 Administrativa avdelningen föreslås bestå aven personalenhet, en ekonomienhetoch en planeringsenhet samt en redovisningscentral. Inom varje enhetgörs en uppdelning på fyra ärendegrupper. Avdelningen får en planerings-,samordnings- och servicefunktion för verket i dess helhet.