prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Vid övrigaplanläggningsområden fortsätter arbetet med att rekrytera läkare ochhälsosköterskor som man undersöker andra möjligheter till temporäralösningar i avvaktan på att frågan om egna läkare skall kunna lösas. Inom ramen för företagsnämndsverksamheten har vägverketi enlighet med de riktlinjer som utformats av delegationen för förvaltningsdemokrati(DEFF) efter Kungl. Maj:ts medgivande påbörjat försöksverksamhet medmedbestämmanderätt för de anställda. Försöksverksamheten omfattar utbildnings- och företagshälsovårdsområdena där 1974:1 Bilaga 8 37 medbestämmanderättenutövas genom partssammansatta utskott inom företagsnämnderna. Beträffande organisationsutveckling kanframhållas att i januari1973 beslutat om en översyn av verkets organisation. Detta arbetebedrivs i samarbete med statskontoret. Målsättningen anges vara att verketsregionala funktioner i stor utsträckning bör bli styrande även för organisationoch omfattning av enheterna på central och regional nivå. Principiellteftersträvas att den centrala nivån begränsas till funktioner för verksledningoch övergripande styrnings-, planerings-och utvecklingsverksamhet. Det ekonomiskt administrativa informatio ns-och styrsystemsom används eller är under utveckling inom omfattar rutiner förplanering och budgetering, kostnads-ochprestationsredovisning inkl. rapportering, efterkalkylering, lönsamhetsbedömning,produktivitetsmätning och internprissättning m. m. Dessutom ingår som integrerad del av ekonomisystemet rutiner förstödfunktioner såsom löneuträkning, löneredovisning, lagerredovisning, maskinstatistiksamt kassabokföring. Informations- och styrsystemet ger underlag för ettdecentraliserat beslutsfattande. I vidareutvecklingen av systemet intareffektivitets- och produktivi-telsmätning samt resultatanalys avinternprestationer en central plats. Den successivt ökade centralisering somsker av databehandlingen ger härvid bättre analysmöjligheter och ger dessutomtillsammans med en ökad decentralisering av databearbetningen rationellareredovisningsrutiner. Utvecklingsarbetepågår beträffande utformning av grundprinciper för framtidaekonomisystem. Som ett led i vidareutvecklingen av vägverketsekonomisystem har utvärdering av nuvarande system gjorts samt en kravanalysgenomförts i syfte att fastställautformningen av framtida ekonomisystem. Kravanalysenomfattar kartläggning av såväl interna som externa informationsbehov. Medutgångspunkt från resultatet av dessa åtgärder skall bl. a. grundprinciperutvecklas för t. ex. budgetering, periodisering, värdering, fördelning som skall gälla åren 19751980. Denna del av utvecklingsarbetetberäknas vara slutförd . Preliminär tidpunktför anslutning till det gemensamma statligaredovisningssystemet System S är satt till . har en arbetsgrupp tillsatts med uppgift att finna för lämplig anslutningsforin till dettasystem. nedlagt utredningsarbete som bedrivits i samarbete medriksrevisionsverket har lett till att en enklare anslutningsform bestämts förvägverkets del. Inom vägverketpågår fortlöpande ett tekniskt utvecklingsarbetesom kan indelas i två huvuddelar, nämligen forskning och utveckling (FoU) ochproduktionsteknisk utveckling. 1974:1 Bilaga 8 38 arbete sker i huvudsak genomforskningsinstitut och konsulter medan denproduktionstekniska utvecklingen till största delen utförs genom utnyttjandeav egna resurser vid såväl centrala som regionala enheter. För att kunnavälja de väghållningsåtgärder som står i samklang med samhällsutvecklingenkrävs bl. a. en ingående kunskap om vägtrafiksystemets uppbyggnad ochegenskaper. I detta arbete ingår bl. a. att fastställade egenskaper som beskriver vägtrafikens och vägomgivningens standardsamt att kartlägga ohka former av inverkan på samhället i övrigt. En rad olikaprojekt pågår eller skall påbörjas som rör nyssnämnda område och som syftartill att bestämma olika väghållningsåtgärders effekter i fråga om restid,säkerhet m. m. Frågor i sambandmed restidsberäkningar har visat sig vara av komplicerad natur. Det har ansettsnödvändigt att utveckla en simuleringsmodell för beräkning i dator av de söktasambanden. Uppdraget har lämnats till statens väg- och trafikinstitut. Trafiksäkerheten ärett väsentligt område. En av angelägnaste uppgifter är attklarlägga hur vägarnas utformning och drift påverkar trafiksäkerheten samt attpå grundval därav utföra trafiksäkerhetsfrämjande väghållningsåtgärder. Somett led i detta arbete har påbörjats ett projekt som syftar tillanvisningar för regionalt trafiksäkerhetsarbete. har vidareigångsatts ett projekt rörande viltolyckor. Inom områdetvägbyggnadsteknik pågår ett flertal projekt. har fleraprovvägar utförts för att bl. a. studera möjligheterna att genom isoleringsåtgärder minska olägenheterna av ojämn tjällyftningoch av den uppträdande bärighetsnedsättningen under tjällossningsperioden.Förhållandevis goda resultat har uppnåtts genom att i väg-kroppen införa lagerav bark eller cellplast. Arbete pågår vidare beträffandedimensioneringssystemet för vägars överbyggnad, varvid även utländska systemavses studeras. Användningen av dubbade däck har successivttilltagit. Slitaget av beläggningar har därigenom ökat och blivit avsådan omfattning att den traditionellt uppbyggda beläggningsstandarden visatsig helt otillräcklig och ställt beläggningstekniken inför svårlösta problem.Samtidigt har ökad trafik förorsakat omfattande skador inte enbart i beläggningsskiktetutan även i underliggande bärlager. Dessa problem, jämsides med krav påtrafiksäkerhet och körkomfort, har ökat behovet av fortsatt forskning inomområdet bituminösa beläggningar. Även om slitageproblemetinte helt kan lösas genom innovationer inom beläggningstekniken bör slitagetkunna minskas genom att man successivt tillgodogör sig resultaten frånforskningsprojekten både vad gäller produktions-och beläggningsteknik liksom fortlöpande dokumenterad produktions- ochkvalitetskontroll. 1974:1 Bilaga 8 39 I takt medtrafikens förändringar måste även säkerhetsanordningarna, såsom vägräcken, viltskydd, bländskydd,skiljeremsor etc. förbättras. Eftersom påkörningsförsök visat att detkonventionella räcket med betongstolpe inte fungerar helttillfredsställande, övervägs att införa annan räckestyp som norm. Inom området förproduktionsteknisk utveckling utgör uppföljningen av maskintekniskaförändringar en betydelsefull del, bl. a. från rationaliseringssynpunkt. Isamband med metodutveckling av bergssprängning och krossning har stort intresseägnats åt miljöproblemen. För att uppfyllakraven på dammbekämpning har en tidigare undersökning av förekommandedammbekämpningsutrustningar kompletterats. Moddavröjning påsaltade vintervägar är ett problem som har varit föremål för omfattandeundersökningar . Modd på vintervägarna är till stort besvär förtrafikanterna varför det är nödvändigt att finna metoder för att lösaproblemet. Ett flertal maskiner har provats av vilka flera synes lämpliga. För bekämpning av buskvegetationen efter vägarnahar kemisk bekämpning tidigare använts då metoden är relativt billigoch effektivare än t. ex. mekanisk röjning. På grund av det numera gällandeförbudet att använda kemisk röjning har det varit angeläget att få framalternativ till denna metod. Olika typer av röjningsaggregat håller på attprovas. Själva röjningskostnaden vid mekanisk röjning med provade: aggregat ärav ungefär samma storleksordning som vid kemisk röjning. Erfarenheten sägeremellertid att varaktigheten av röjningen är sämre än då kemiska preparatanvändes, varför röjningskostnaden blir högre vid mekanisk röjning. 2.Vägverkets anslagsframställning för /75, m. m. Statens vägverkär en av de myndigheter, som deltar i pågående försöksverksamhet medprogrambudgetering. verksamhet är f. n. uppdelad på följandeprograminriktade anslag på driftbudgeten, nämligen Ämbetsverksuppgifter, Driftav statliga vägar. Byggande av statliga vägar. Bidrag till drift av kommunalavägar och gator. Bidrag till byggande avkommunala vägar och gator. Bidrag till drift av enskilda vägar m. m.. Bidragtill byggande av enskilda vägar samt Tjänster till utomstående. Ianslagsframställningen för /75 () harvägverket förutsatt att dessa anslag bibehålles. harsåledes åtta huvudprogram för sin verksamhet, där de sex väghållningsprogrammen är de väsentliga. För fem av dessa programredovisar tre programnivåer A, B och C. Innehåll, inriktningoch kostnad anges för varje program och nivå. 1974:1 Bilaga 8 40 om resp. program ett från budgetåret1973/74 () reellt oförändratanslag (OO %) och detta anslag minskat (O5 %), vilka för varjeprogram motsvarar de två lägsta alternativen enligt Kungl. Maj:ts anvisningarför myndigheternas anslagsframställningar. Vid beräkning avprogramnivå A för anslagen Byggande av statliga vägar och Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator har vägverketföljt principen att målsättningen enligt gällande flerårsplaner och fördelningsplan bör fullföljas. Detta innebärlikväl en sänkt produktionsvolym jämfört med . För anslagetByggande av enskilda vägar innebär programnivå A en oförändrad byggnadsvolym.Nivåerna B och C för byggnadsanslagen ger utrymme för ytterligare behövligaåtgärder av bl. a. regionalpolitisk karaktär. Vid beräkning avprogramnivå A för Drift av statliga vägar har utgångspunkten varit att sökahindra fortsatt nedslitning av vägnätet, medan nivå B ger möjlighet till vissåterhämtning av det enligt ackumulerade behovet av egentligtvägunderhåll och nivå C därutöver skapar utrymme för särskilda regionalasatsningar. Nivåerna A, B och C för Bidrag till drift av enskilda vägar täckeri olika grad redovisat behov. För anslagen Ämbetsverksuppgifter, Bidrag tilldrift av kommunala vägar och gator och Tjänster till utomstående finns förvarje program endast en nivå. Då verksamheten för skall bestämmas förår 1975 bör resursfördelningen till de olika programmen enligt vägverketövervägas med hänsyn till önskad inriktning av verkets totala verksamhet inomvarierande anslagsramar för verket som helhet. På grundval av de övervägandenoch bedömningar, som åligger , framlägger verket treverksamhetsalternativ. I samtliga alternativ prioriteras driftprogrammen. Vid bedömningen av totalanslag böräven verkets personalsituation beaktas. Kostnadsstegringarna satta irelation till minskade reella anslag har krävt neddragning avpersonal och maskinella resurser i snabb takt. Personalantalet har sålundasedan år 1966 minskat från omkring 13 700 till omkring 11 700 eller med ca 2000 fast anställda. Denna förhållandevis stora personalminskning har kunnat skeutan friställning bl. a. genom att särskilda åtgärder vidtagits för omplaceringvid alla uppkommande vakanser. De av begärda anslagsökningarna somuppjusterats med hänsyn till ökningen av lönekostnadspålägget fördelade på de olika programmen enUgt de tre verksamhetsalternativen framgårav följande sammanställning, som även anger prisomräkningens storlek inkl.höjningen av lönekostnadspålägget samt i förekommande fall programnivå. 1974:1 Bilaga 8 41 Föreslagen ökning till bud- B 3, Byggande av Bidrag till drift av föreslår således för /75enligt sitt lägsta verksamhetsalternativ (I) en total ökning med ca408,5 milj. kr., vilket skulle innebära en anslagstilldelning på driftbudgetenav ca 2 767 milj. kr. Enligt alt. II och III begärverket ytterhgare ca 155 milj. kr. resp. ca 208 milj. kr. Prisomräkningen harberäknats till ca 177 milj. kr. eller , varav ökningen avlönekostnadspålägget utgör 19,6 milj. kr. I likhet medföregående år hemställer att samtliga anslag anvisas för ett ochsamma kalenderår, dvs. kalenderåret efter det anslagen beviljats av riksdagen.Detta innebär utöver vad som framgår av redovisade sammanställningen ett medelsbehov för anslaget Ämbetsverksuppgifter av 3,5 milj, kr. och föranslaget Tjänster till utomstående av 6,1 milj. kr. avseende tiden 1 juli31december 1975, vidare för anslaget Bidrag till drift av kommunala vägaroch gator av 185 milj. kr. samt för anslaget Bidrag till drift av enskildavägar m. m. av 100,2 milj. kr. avseende bidragsdelarna för . Härigenomkan kommuner och enskilda väghållare redanföre verksamhetsårets början upplysas om de medel som kommer att ståtill förfogande under detsamma. Påkapitalbudgeten disponeras investeringsanslaget Vägmaskiner m. m. Vägverketföreslår en medelsförbrukning om 68,9 milj. kr. för detta anslag /75, vilket belopp skall jämföras med den för /74anvisade investeringsramen om 56,2 milj.kr. hemställer om en liknande omläggning av anslagsperiodenför investeringsanslaget som för driftsanslagen, vilket medför ett medelsbehovav 41,8 milj. kr. för tiden 1 juli31 . 1974:1 Bilaga 8 42 Anslaget är ettbudgetårsanslag och omfattar delposterna central administration (andel), översiktlig vägplanering, fastställande av arbetsplaner,försvarsuppgifter och järnvägsärenden. Målet för den översiktliga vägplaneringen är att ta fram, analysera och ställa sammanunderlag för statsmakternas utformning av samhällets vägpolitik samt attutreda och formulera de såväl långsiktiga som mera aktuella förutsättningarnaför verkets konkreta planläggning. Deefterfrågefaktorer som studeras kontinuerligt är framtida folkmängdsfördelning i landet med särskild hänsyntill regionalpolitiska målsättningar, bostadsbyggandets följdinvesteringar iväg- och gatubyg-gandet, arbetskraftspendlingens inverkan påtrafikutvecklingen, fordonsbeståndets utveckling per kommunblock,genomsnittlig körlängd per bil och år settur regional synvinkel samt lastbilstrafikens transportarbete ochstruktur. Verksamheten /73 har främst varit inriktad på att vidareutveckla de underföregående budgetår inledda utvecklingsprojekten. Vissa resultat avutredningsverksamheten framgår av de rapporter som publicerats i vägverketsmeddelandeserie (TÖ): Fordonstal ikommunblock (TÖ 120) och Vägutbyggnadsbehov för huvudvägnätet19731984 (TÖ 121). En inte obetydlig del av resurserna har avsettutvecklingsarbete som ligger till grund för verkets nya trafikräkningssystem. För den kommandefemårsperioden beräknas ett reellt oförändrat årligt medelsbehov av ca 1,2milj. uppgifter vid fastställande av arbetsplaner reglerasbl. a. i väglagen (1971: 948), i förvaltningslagen (1971: 290) och ivägkungörelsen (1971: 954). Efterfrågan inom detta område är beroende av omfattningen, lokaliseringen ochsvårighetsgraden av vägbyggandet. Med stöd av de erfarenheter somvunnits har konstaterats att de nya administrativarutiner, som föranleds av framför alltförvaltningslagen men även av väglagstiftningen, innebär påtagligt merarbetevid fastställelseförfarandet, varför en kostnadsökning med 110 000 kr.beräknas för /75. Medelsbehovet för detta budgetår för angivnaverksamhetsområde uppgår därmed till . försvarsuppgifter är måletatt bl. a. genom åtgärder beträffande fredstida arbetsplaner ochförändringsärenden, krigsvägsplaner,tillgodoseende av personal och materialbehov, försvarsutbildning ochsäkerhetsskydd initiera och samordna samt förbereda dess försvarsorganisation. Verketsinnehav av reservbromateriel syftar till att vid broskador i fred 1974:1 Bilaga 8 43 och vid krigsskador snabbt getrafiksäkra reservförbindelser med stör kapacitet. Verket begär för försvarsuppgifter för budgetåret1974/75 ca 3,8 milj. kr., vilket innefattar inhämtning av under tidigarebudgetår eftersläpande utbildning för det frivilliga driftvärnet till enkostnad av . För järnvägsärenden, m. m. väntas för den kommande femårsperiodeni stort sett samma arbetsuppgifter som . Ärendenas omfattning ökar dock på gmnd av snabbspårvägs-och tunnelbaneexpansionen samt avatt , som överlåtits till ,kommit under verkets tillsyn. För /75 begär verket . Sammanlagt begärs 6,7 milj. kr. under anslagetÄmbetsverksuppgifter för /75, innebärande en ökning medca 1,2 milj. kr., varav prisomräkningen utgör . Verket framhåller slutligen att en omläggning avanslaget Ämbetsverksuppgifter till kalenderår är önskvärd för atfeliminera det administrativa merarbete och de svårigheter i planeringsarbetetsom orsakas av att medel för ifrågavarande anslag f. n. tilldelas för budgetårmedan kalenderår är anslagsperiod förhuvuddelen av övriga verksamhet. Detta medför enengångsuppräkning för att täcka medelsbehovet för tiden 1 juli31 december1975 med 3,5 milj. kr. Drift av statliga vägar Anslaget är ett kalenderårsanslag och avserframförliggande kalenderår. äskande avser således . Drift av statligavägar omfattar dels åtgärder för trafikens framkomlighet och säkerhet, delsåtgärder för att bibehålla standarden på vägnätet, dels vissa förstärknings-och ombyggnadsarbeten av främst de sekundära och tertiära vägnäten. Av dessatre grupper har de två första, benämnda servicearbeten och egentligtvägunderhåll, av naturliga skäl fått sättas i främsta rummet vid dispositionenav tillgängliga medel. En utgångspunktför planeringen av driftåtgärderna på det statliga vägnätet har varitambitionen att bibehålla en i förhållande till trafikutvecklingen i stortoförändrad servicenivå. Det torde inte vara möjligt att i någon märkbarutsträckning minska omfattningen av snöröjning, halk-bekämpning, hyvling avgrusvägar, färjedrift etc. utan att detta skulle få menlig inverkan påframkomlighet och trafiksäkerhet. En tillfredsställande servicenivå torde varaen förutsättning för att såväl person- som godstransporterkan ske någorlunda planmässigt även vid svåra väderleksförhållanden, vilket ärav väsentlig betydelse för övriga samhällsfunktioner. Servicearbetena måste således enligtverket, vid samtliga planeringsnivåer,betraktas som fasta och motsvarar för en kostnad av 640 milj. kr. exkl.ökningen av lönekostnadspålägget. 1974:1 Bilaga 8 44 Oförändrad service förutsätter vidare viss nivå för detegentliga vägunderhållet vad beträffar behov som måste tillgodoses med bådekortsiktiga och mera långsiktiga åtgärder, t. ex. beläggnings-, oljegrus- ochgrusvägsarbeten. Detta krav är enligt verket uppfyllt i de redovisadeprogramnivåerna. utfördes en underhållsinventering för attfå bättre kännedom om tillståndet på och utvecklingen av vissakostnadskrävande delar av det egentliga vägunderhållet. Undersökningen, somredovisades anslagsframställning, omfattade asfaltbeläggningar ochdiken. Sammanfattningsvis anger med utgångspunkt från nämnda inventeringatt det ackumulerade behovet av egentligt vägunderhåll vid mitten av år 1974beräknas uppgå till 1 165 milj. kr., varav 625 milj., kr. Beloppet motsvarar eller drygt halva detasfaltbelagda vägnätet. För torrläggningsarbeten ingår 470 milj. kr. och förövrigt egentligt vägunderhåll 70 milj. kr. konstateras att detårliga slitaget av asfaltbeläggningar motsvarar eller ca 150milj. Det årliga dikningsbehovet omfattar väg och svarartillsammans med övrig torrläggning mot en kostnad av 30 milj. kr. Behovsinventeringen för sekundära och tertiära vägarvisar ett behov av förbättringsarbetenunder perioden 19751984 av ca 2 850 milj. kr. För att täcka detta behov skullekrävas 285 milj. kr. exkl. gemensamma kostnader. En begränsning avambitionen till att utföra av behovet (samma relationsom gäller det statliga byggandet) innebär en årlig insats av ca 170 milj. kr. I ett betydande antal fall medför förstärknings- ochandra förbättringsarbeten, som insattes på ett tidigt stadium, att i och försig angelägna nybyggnadsåtgärder kan senareläggas. Detta gäller såväl huvudvägnätetsom de sekundära och tertiära vägnäten. Det är därför angeläget attmedelstilldelningen till väghållningen blir sådan att utrymme finns förförbättringsåtgärder. Därtill kommer att dessa åtgärder är av stor betydelseför att skapa en balanserad sysselsättning. Arbetena utförs i storutsträckning , då alternativ sysselsättning ofta saknas. Kommunindelningsreformen har ökat kravet på godavägförbindelser mellan i första hand kommuncentra och övriga tätorter ikommunerna. Av betydelse för att erhålla fungerande kommuncentra är ett vägnätmed god standard. upplevs av trafikanten som störande bådemiljömässigt, med bl. a. dammproblem, och med hänsyn till restid. ärgrusvägen onödigt kostsam för väghållaren redan vid måttlig trafikintensitet.År 1974 beräknas av vägnätet som förbinder tätorter med mer än 200invånare med kommuncentra bestå av grusväg. 1974:1 Bilaga 8 45 Vidare pekar verket på behovet av tillfredsställandebärighet på vägnätet. Det vägnät som medger 10/axel- ochboggitryck har successivt kunnat utökasoch omfattar nu av det statliga vägnätet. Denna utveckling hardelvis inneburit ett risktagande från väghållarens sida. finner detangeläget att trygga fortvarigheten av det tunga vägnätet samt att ytterligareöka det för att landsdelar där järnväg saknas inte skall bli eftersatta. Verket anser det nödvändigt att snabbt tillgodoseovan beskrivna förbättringsbehov för att få bättre vägförbindelser mellan vissa tätorter och deras kommuncentra; varaktigaslitlager på högtrafikerade grusvägar; acceptabelbärighet på vägnätet för tunga, nödvändiga transporter. Behovet motsvarar en våglängd av och bör enligt åtgärdas inom längst en treårsperiod.Kostnaderna har beräknats till ca 585 milj. kr. eller 195 milj. kr. Hänsyn har härtagits till beräknade insatser . Ovanstående åtgärderinnebär enligt ett första steg mot en likvärdig standard på desekundära vägarna i landets olika delar. AMS görväsentliga insatser inom förbättringsområdet, vanligtvis med omkring 50 milj. kr. /72 ökade AMS-insatserna till i runt tal 140 milj. kr.och under /73 uppgick insatsen till ca 110 milj. kr. /74 beräknas den bli mindre. Omfattningen under budgetåret1974/75 kan nu inte förutses. Det bör emellertid enligt framhållasatt, oavsett AMS-insaisemas storlek /75, ändå behöver medel för förbättringsarbeten såatt en tillfredsställande sysselsättningsnivå kan upprätthållas förvägverkets anställda . programnivå A (exkl. 12,5 milj. kr. tillföljd av ökat lönekostnadspålägg) för uppdelad på olikakostnadsposter framgår av följande sammanställning. hyror maskiner, entreprenader m.m. 1974:1 Bilaga 8 46 En från år 1974reellt oförändrad anslagsnivå skulle innebära ett anslag på 1 116,5 milj. kr.Som ett minimialternativ framför programnivåA för en kostnad av 1 212,5 milj. kr. Denna nivå är enligt vägverketnödvändig för att en fortsatt förslitning av vägkapitalet inte skall ske. Iförhållande till i prop. 1973: 1 anvisade medel för utgör ökningen187,7 milj. kr. Programnivå A innebär i huvudsak att egentligtvägunderhåll i stort svarar mot det årliga slitaget; förbättringsarbetenutförs i sådan omfattning att av behovet av sysselsättningsutjämnandearbeten tillgodoses (resterande 30 %tillgodoses genom att arbeten utförs med medel från byggnadsanslaget). Programnivå A ärenligt verket ett vidmakthållandeprogram där någon återhämtning inte kan skeav det ackumulerade behovet av egentligt underhåll. Nivån innebär att det vidutgången av skulle finnas ett ackumulerat behöv av samma omfattning somår 1974. Programnivå B, somutgör verkets alt. I, innebär jämfört med programnivåA en kostnadsökning med 120 milj. kr. till 1 332,5 milj. kr. Ökningen läggshelt på det egentliga vägunderhållet för att planmässigt kunna återhämtadet ackumulerade behovet av detta underhåll . Programnivå C, somutgör alt. II och III, innebär att ytterligare 150milj. kan satsas på förbättringsarbeten för att under en treårsperiodåstadkomma den . beskrivna förbättringen av i första hand det sekundäravägnätet. framhålleratt en anslagstilldelning för , som innebär oförändrat reellt anslag,uppgår till 1 116,5 milj. kr. Denna nivå (OO %) ligger i runt tal 100 milj.kr. lägre än programnivå A som framförs som en miniminivå. Detta skulle bl. a.medföra att av det årligenuppstående beläggningsbehovet på ca 32 milj. m- kan åtgärdas.Kostnaderna för det eftersatta behovet skulle öka till omkring 660 milj. kr.Den sammanlagda kostnaden för inhämtning av det ackumulerade behovet avegentligt vägunderhåll skirlle vidare öka till ca 1 230 milj. kr. Ett otillräckligt egentligt vägunderhåll innebärenligt en övervältring av kostnader och medföratt endast de mest akuta behoven kan åtgärdas. Detta leder till dels högreframtida kostnad för de eftersatta åtgärderna, dels att vidtagna, enklareåtgärder måste upprepas.