prop · FX0359 · 1974-12-31 00:00:00 — För attunderlätta tillämpningen av artikeln bör enhgt domstolen den närmare innebördenav begreppet "allmänna miljöskyddsinlressen" anges i konventioneneller genom motivuttalande. I anslutning till denna artikel påpekar domstolenatt bevakningsmyndighel enhgt konvenlionsförslaget inte kan föra talan omersättning eller allmänna avgifter. Svensk vattendomstol kan således inle påtalan av bevakningsmyndighet i grannland ålägga sökande i vattenmål att utgeavgift enligt 2 kap. 8 och 10 §§ vattenlagen till grannlandet, även omföretaget skulle ha sådan menlig inverkan i grannlandet, som omtalas i nämndaparagrafer. Den i artikel 5 upptagna föreskriften att prövningsmyndighel skallunderrätta grannlands bevakningsmyndighel om verksamhet som medför eller kanmedföra störning av betydelse i del landet kan enligl vattenöverdomslolensmening tolkas på det sättet all underrättelse inte skall ske, om störningenbedöms vara av enbart ringa betydelse. EnUgt domstolen skulle del vara enlämpligare ordning om underrättelseskyldighet förelåg så snart en verksamhetbefanns medföra eller kunna medföra störning av någon betydelse i annat land. Vattenöverdomstolenifrågasätter vidare om inte konventionstexten bör ändras så att det klartframgår att underrättelseskyldighet skall gälla även beträffande ärenden variremissförfarande används utan samband med kungörelse- eller ulställningsförfarande. Ianslutning till artikel 7 anför vattenöverdomstolen all en oriktig bedömningav bevakningsmyndigheten kan leda till alt en enskild intressent som berörs avmiljöskadlig verksamhet i grannland inte underrättas om att prövningsförfarandeinletts i verksamhetslandet. Det bör enligt vattenöverdomstolen åhggabevakningsmyndigheten att alllid underrätta enskilt intresse som berörs av miljöskadhgverksamhet. Ianslutning till artikel 10 tar vattenöverdomstolen och vattenlagsutredningenupp frågan om syn av domstol i annat fördragsslutande land. Bådaremissinstanserna anser att såväl vallendomstol som fastighetsdomstol harbehov av att kunna hålla syn i annat land. Sådan syn bör kunna hållas inlebara vid prövning av fråga om tillåtiighelen utan också vid prövning av frågaom ersättning i anledning av miljöskadlig verksamhet. Konventionsförslaget börenligt dessa remissinstanser kompletteras på denna punkt. promemorian föreslagits rörande sättet att införhva den föreslagnakonventionen med intern svensk rätt godlas av samthga remissinstanser. Kommitténsförslag att skaU anförtros uppgiften som svenskbevakningsmyndighet tUlstyrks av remissinstanserna. iNorrbottens län och finsk-svenska gränsälvskommissionen 1974: 59 21 anserdock all resp. kommissionen bör med stöd av artikel 9 bemyndigasalt envar för sitt område fullgöra uppgiften som bevakningsmyndighel. är det angeläget att i egenskap avbevakningsmyndighet får sådana uppgifter och resurser att berörda kommunersintressen kan beaktas. Överbefälhavarenförordar att den i promemorian föreslagna tUlämpningskungörelsen kompletterasmed en upplysning om alt del finns särskilda bestämmelser om tillträde tillmilitära skyddsföremål och skyddsområden. Enliglstatskontoret är del önskvärt att frågan om tillsynen av miljöskadligverksamhet blir reglerad på elt sådant sätt alt grannländernas miljöskyddsintressentillgodoses också i lUlsynsverksamheten. Konvenlionsförslagetöverensstämmer utom såvitt avser artikel 10 i allt väsentligt med nordiska miljöskyddskommillénsförslag för viUcel jag tidigare utförligt redogjort (avsnitt 3). Den svenskatexten är sålunda i övrigt oförändrad, medan vissa mindre redaktionellajämkningar gjorts i de danska, finska och norska texterna för att nå bättreöverensstämmelse med motsvarande svenska text. Företrädare för berörda länderhar efler initiativ från finsk sida enats om alt artikel 10 bör ha följandeändrade innehåll. Om del behövs för utredning om miljöskadlig verksamhetsskadeverkningar i annat land, skall bevakningsmyndigheten i det landet påbegäran av prövningsmyndighel i verksamhetslandet föranstalta om besiktning påplatsen. Vid sådan besiktning får prövningsmyndighelen eller sakkunnig sommyndigheten förordnar vara närvarande. Vid behov skall närmare föreskrifterangående besiktning varom nu är fråga utarbetas i samråd mellan berörda länder. Protokolletinnehåller följande kommentarer angående tillämpningen av konventionen. Vidtillämpning av artikel 1 skall utsläppande av fasl eller flytande avfall, gaseller annat ämne från mark, byggnad eller anläggning i vattendrag, sjö ellerhavet anses som miljöskadhg verksamhet endast om utsläppandet medför eller kanmedföra ölägenheter för omgivningen. artikel 3 fastslagna rätten för den som lider skada till följd av miljöskadligverksamhet i grannland all föra ersättningstalan vid domstol elleradministrativ myndighet i del landet skall i princip anses inbegripa rätt altpåkalla inlösen av faslighet. 1974: 59 22 Artikel5 skall anses gälla även i fråga om tiUståndsärenden i vilka remissförfarandetillämpas utan samband med kungörelse- eller ulställningsförfarande. Ländernaskall föreskriva tystnadsplikt för tjänsteman vid bevakningsmyndighet i frågaom yrkeshemhghet, driflanordning eller affärsförhållande som han fått kännedomom i samband med befattning med ärende angående miljöskadlig verksamhet i annatland. Sverigehar alltjämt fördelen av en i stor utsträckning ofördärvad miljö. Genom vårmiljölagstiftning kan de ölägenheter som vållas av miljöfarlig verksamhet inomlandet hållas under kontroll. Miljön hotas emellertid även av föroreningar ochandra störningar som sprids genom luft och vatten från andra länder, såväl denordiska grannländerna som längre bort belägna stater. Mellan slrandslaterpågår långt framskridna förberedelser i syfte att få till stånd en miljökonventionför . Också i vidare sammanhang deltar i internationelltsamarbete i syfte att få till stånd överenskommelser om åtgärder motmiljöförstöring. Del ligger emellertid i sakens natur alt överenskommelsermellan en större krets av stater ofta inte blir så långtgående som är önskvärtoch att ikraftträdandet dröjer. Inom varje land i förekommer verksamhetsom medför ölägenheter för grannland. Lika litet som man i varje enskilt landhar ansett sig böra avvakta en världsomfattande reglering av alla dessa frågorinnan nationell lagstiftning införts till miljöns skydd, lika litet bör det internalionellasamarbetet hindra en mer långtgående nordisk överenskommelse. Nordiska rådetrekommenderade vid sin 20re session att läggafram förslag till nordisk miljöskyddskonvention. Konventionen skulle syfta tillatt i nationell lagsliftning likställa grannländernas miljöskyddsinlressen meddet egna landets. Uppgiften alt utarbeta det avsedda konventionsförslagetanförtroddes en särskild kommitté, sammansatt av representanter för berördaländer. Kommittén som antog namnet Nordiska miljöskyddskommiltén avlämnade år1972 en preliminär rapport med bl. a. förslag till en miljöskyddskonvention mellanDanmark, , och . förordade därefteralt en konvention med i huvudsak det innehåll kommittén föreslagit skulleingås. Beslutet tillstyrktes av vid dess 21 ra session. MUjöskyddskommitlénssluthga förslag till miljöskyddskonvention framlades i slutrapporten(NU 1973r 5) Nordisk mUjöskyddskonvention. Efter remissbehandling avslutrapporten har företrädare för berörda departement i de olika länderna enatsom att miljöskyddskommilléns förslag till konvention kunde godlas utan annanändring än all artikel Prop.1974: 59 23 10borde ges föreslagen ny lydelse samt smärre jämkningar av redaktionellkaraktär göras i de danska, finska och norska texterna. Vidare har överenskommitsall ell protokoU innehållande vissa kommentarer angående tillämpningen bordefogas till konventionen. Konventionen och protokollet har undertecknats iStockholm den 19 febmari 1974. Konventionen syftar tillatt skapa en ordning enligt vilken varje lands myndigheler vid prövning av frågaom liUålhgheten av miljöfarhg verksamhet skall jämställa grannländernas miljöskyddsinlressenmed motsvarande intressen i det egna landet. Konventionen, som sålunda larsikte på tillållighelsprövning i varje särskilt fall av miljöskadliga anläggningar,är tillämplig på utsläppande av fasl eller flytande avfall, gas eller annatämne från mark, byggnad eller anläggning i vattenområde samt användning avmark, havsbotten, byggnad eller anläggning på annat sätt som medför eUer kanmedföra störning av miljön genom vattenförorening eller annan inverkan på vallenförhåUanden,sanddrift, luftförorening, buller, skakning, temperaturändring, joniserandestrålning, ljus eller annat sådant. Konventionen är även tiUämphg på ländernaskontinentalsockelområden. I den mån miljöskadlig verksamhet regleras genomsärskild överenskommelse mellan två eller flera länder, såsom den svensk-norskavaltenrällskonvenlionen och gränsälvsöverenskommelsen meUanFinland och , skall konventionen inle tillämpas. Enligtkonventionens grundläggande bestämmelse skall vid prövning av tillålligheten avmiljöskadlig verksamhet störning som sådan verksamhet kan medföra i annatfördragsslutande land likställas med störning i del egna landet. Den som drabbas avstörning från miljöskadlig verksamhet i annat land får enligt artikel 3 föratalan hos vederbörande domstol eller administrativa myndighet i del landetbeträffande verksamhetens tillåtlighet i samma ulslräckning som rättssubjekt iverksamhetslandet. gäller också talan om ersättning på grund av miljöskadligverksamhet. Varje land skall enliglkonventionen utse en bevakningsmyndighel som skall tillvarata allmännamiljöskyddsintressen i landet i samband med störning från rruljöskadligverksamhet i grannlandet. Finner prövningsmyndighel i tillståndsärende att miljöskadligverksamhet kan medföra störning av betydelse i grannland, skall handlingarna iärendet sändas till det landets bevakningsmyndighel för alt bereda dennatillfälle alt yttra sig. skall i den mån den anser detbehövligt av hänsyn till aUmänna eller enskilda intressen i del egna landetkungöra meddelanden från prövningsmyndigheten och verkställa den utredning omverkningarna i landet som den finner erforderhg. Kostnaden för bevakningsmyndighelensverksamhet betalas av hemlandet. Ett land kan även överlämna ål annanmyndighet alt fullgöra uppgifter som ankommer pä bevakningsmyndigheten. 1974: 59 24 Omdel behövs för utredningen av skadeverkningarna i annat land, kanprövningsmyndigheten i verksamhetslandet enligl artikel 10 påfordra attbevakningsmyndigheten i det andra landet skall föranstalta om besiktning påplatsen. Vid sådan besiktning får prövningsmyndigheten dier sakkunnig sommyndigheten utser vara närvarande. Ärfråga om tillstånd till miljöskadlig verksamhet som medför störning avväsentlig betydelse i annat land föremål för prövning av regeringen ellervederbörande departement i verksamhetslandet, skall samråd äga rum mellanländerna i frågan, om regeringen i del förra landet begär det. I sådana fallkan regeringen i vardera landet påfordra all en för ändamålet tillsattkommission skall avge yttrande i ärendet innan det avgörs. Konventionenträder i kraft efter den dag då samtiiga fördragsslulande statermeddelat alt erforderliga konstitutionella ål-gärder vidtagits. Konventionenskall inte tillämpas på mål eller ärende som vid ikraftträdandet är anhängigtvid domstol eller administrativ myndighet. Konventionen kan sägas upp genom skriftiigtmeddelande. Uppsägningen träder i kraft därefter eller som anges i meddelandet. Protokollet,som jag tidigare utförligt redovisat, innehåller kommentarer angåendetillämpningen av artiklarna 1, 3 och 5. Enligl protokollet skall vidareländerna föreskriva tystnadsplikt för tjänsteman vid bevakningsmyndighet ifråga om yrkeshemlighet, driflanordning eller affärsförhållande som han fållkännedom om i samband med ärende angående miljöskadlig verksamhet i annat land. Samtligaremissinstanser har ansett alt den miljöskyddskonvention för vilken jag nyssredogjort bör komma till stånd. Konventionen får ses som ett betydelsefuUt ledi ett intensifierat nordiskt samarbete på miljövårdsområdet. Konventionen stårockså i samklang med strävanden till internationellt samarbete på detta områdesom kommit till uttryck inom och . Det måste ansesfinnas ett klart praktiskt behov av en reglering av de frågor som behandlas ikonventionen. Behovet kan väntas öka efler hand som utvecklingen inom industri,bebyggelse och kommunikationer fortskrider. För de berörda länderna måsle delvara en fördel att ha tillgång till en procedur som klart reglerar hurgrannländernas mUjöskyddsinlressen skall beaktas. Konventionsförfarandet synesutformat på sådant sätl alt tillståndsprövningen inte behöver bli nämnvärtmera omständligt eller tidskrävande an om prövningen begränsats till nationellamUjöskyddsinlressen. Jag kan i allt väsentligt ansluta mig till kommitténsmotivering till artiklarna. I fråga om tillämpningen av artikel 10, som fåttsitt slutliga innehåll efler initiativ från finsk sida, vUl jag anföraföljande. Artikeln som kan tillämpas även när domstol är prövningsmyndighelhindrar självfallet inle att en domstol i stället väljer att begärabevisupptagning vid ul- Prop.1974: 59 25 ländsk domstol enligt gäUande i ämnet.Artikel 10 bör kunna användas så att prövningsmyndighelen förordnar ledamot attnärvara vid besiktningen. Har besiktning ägt rum i grannland enligl artikeln,torde sådana särskilda omständigheter anses föreligga att protokoll frånbesiktningen får åberopas som bevis vid domstol enligt 35 kap. 14 §rättegångsbalken. Som kommittén understrukit bygger konventionen påförutsättningen all miljöskyddsbeslämmelserna i de berörda länderna kommer allutvecklas någol så när paralleUt även i framliden. Jag övergår nu till alt ta upp några av de frågor somaktualiserats under remissbehandlingen av konvenlionsförslaget. Med anledning av vissa påpekanden från vattenöverdomstolenvill jag anföra följande. Det kan enligl min mening inte råda någon tvekan omatt utsläppande av kylvatten inbegrips i definitionen av miljöskadligverksamhet i artikel 1. Del torde också vara helt klart att utländska sakägare enhgtkonventionen är berättigade all erhålla ersättning för rättegångskostnader isamma utsträckning som svenska sakägare. Någol praktiskt behov alt kunnatvångsvis ta i anspråk egendom i grannland för att utföra skadeförebyggandeåtgärder där torde knappast föreligga utöver de möjligheter som finns i dellaavseende enligt svensk-norska vattenrättskonventionen ochgränsälvsöverenskommelsen mellan . Det i artikel 4 användabegreppet "allmänna miljöskyddsintressen" torde knappast komnia altvålla några svårigheter vid till-lämpningen av konventionen. Allmänna miljöskyddsinlressenträds för när t. ex. då miljöfarlig verksamhet medför ölägenheter av betydelseför befolkningen eller näringslivet i en ort eller för fiske eller sjöfarteller skadar skyddsvärda naturområden eller havsmiljön. Del förhållandet altprövningsmyndighetens underrättelseskyldighet enligl artikel 5 inträder närverksamhet kan medföra "störning av betydelse" i grannland i ställetför såsom vattenöverdomstolen föreslagit när "stöi-ning av någonbetydelse" uppkommer, torde enligl min mening inte få någon nämnvärdpraktisk betydelse vid tiUämpningen. Med anledning av vad vattenöverdomstolen iövrigt anfört i anslutning till artikel 5 vill jag erinra om att i protokoUettill konventionen har föreskrivits att artikel 5 skall anses gälla även i frågaom tillståndsärenden i vilka remissförfarande tillämpas utan samband medkungörelse- eUer ulställningsförfarande. Vad angår påpekande av vattenöverdomstolenall i artikel 7 borde föreskrivas skyldighet för bevakningsmyndigheten attalltid underrätta enskilda intressenter som berörs av miljöskadlig verksamhetvill jag framhålla all en väsentlig fördel med konventionen är de garantier somskapas för att ett lands myndigheler får kännedom om verksamheter i grannlandsom kan medföra miljöskador i del egna landet. Med konventionens uppläggningkan del las för givet att bevakningsmyndighet kommer att kungöra meddelandenfrån prövningsmyndighel på ve- Prop.1974: 59 26 Alt så sker torde emellertid i första hand vara en angelägenhet förbevakningsmyndighetens hemland vilken inle nödvändigtvis behöver regleras ikonventionen. Vattenöverdomstolenoch vallenlagsutrednmgen har ansett att såväl vattendomstol somfastighetsdomstol bör kunna hålla syn i annat land. Jag vill i denna frågahänvisa till den slutliga lydelsen av artikel 10 och vad jag anfört ianslutning därtill. Härigenom torde nämnda remissinstansers synpunkter liUstor del tiUgodoses. Medåberopande av vad jag sålunda anfört förordar jag all konventionen med därtillfogat protokoll godkänns. För att konventionen skaU bhgäUande i krävs särskild lagstiftning. I den promemoria som lagts framav de svenska ledamöterna i miljöskyddskommiltén föreslås i della hänseende atten särskild lag utfärdas i vilken förklaras att konventionens beslämmelser medundanlag av slutbestämmelserna skaU gäUa som svensk lag. Konventionens övergångsbestämmelsebör enligt promemorian tas upp som övergångsbestämmelse till lagen. Enliglpromemorian avses den föreslagna lagen skola gälla ulan hinder av vad som iannan miljöskyddslagsliftning föreskrivs rörande de frågor som regleras ikonventionen. Kommittén anser alt särskild föreskrift härom inte behöverinföras i nämnda lagstiftning bl. a. med hänsyn till konventionslagenskaraktär av speciallagstiftning. promemorian sålunda föreslagits om intern svensk lagstiftning med anledningav konventionen godlas av samtliga remissinstanser. Även jag biträder förslagel.I lagen bör även tas in en beslämmelse om lystnadsplikt för befattningshavarevid bevakningsmyndighel i överensstämmelse med del till konventionen fogadeprotokollet. Som tidigare nämnts träder konventionen i kraft eflerden dag då samtliga fördragsslulande stater har meddelat all erforderligakonstitutionella åtgärder har vidtagits. Lagen bör träda i kraft somkonventionen. Del bör därför överlämnas ål Kungl. Majrt att bestämma dagen förlagens ikraftträdande. För den händelse något av de nordiska ländema iframtiden skulle komma att uppsäga konventionen kommer denna, sedanuppsägningen trätt i kraft, all vara tillämplig bara i förhållandet mellan deländer som alltjämt är bundna av konventionen. Lagens tillämpningsområde blir isådant fall automatiskt inskränkt till all gäUa i förhållandet mellan Sverigeoch annat land som är bundet av konventionen. Skulle denna situation motförmodan uppkomma, torde det få ankomma på Kungl. Majrt alt kungörauppsägningen. Jagvill slulUgen nämna att jag ämnar föreslå Kungl. Majrt att utsenaturvårdsverket till bevakningsmyndighet och att meddela de övriga administrativaföreskrifter som behövs för tillämpningen av konventionen och protokollet. Prop.1974: 59 27 Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. 1. godkännamiljöskyddskonventionen mellan , , Norgeoch med därtill anslutande, undertecknat protokoll, 2. antaga inomjordbruksdepartementet upprättat förslag lUl lag med anledning avmiljöskyddskonventionen meUan , , ochSverige. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Majrt Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till delta protokoll utvisar. Miljabeskyttelseskonventionmellem , , og Regeringernei , , og , som anser det for yderst magtpå-liggende atbeskytle og forbedre milj0et, er blevet enige om f0lgender Vedmilj0skadelig virksomhed forslås i denne konvention udledning af fast eller flydendeaffald, gasarter eller andre stoffer fra jordbunden, bygninger eller anleeg i vand-l0b,s0er eller havet, samt anvendelse af jordbunden, havbunden, bygninger eller an-iKgpå andre måder, som medf0rer eller kan medf0re forslyrrdse af omgivdseme ved vandforureningeller anden form for påvirk-ning af vandforhold, sandflugt, luftforure-ning, sl0j,ryslelse, lemperaturforandring, ioniserende stråling, lys og lignende. Konventionener ikke anvendelig på mil-j0skaddig virksomhed, der konlrolleres gen-nem saerskilloverenskomsi mellem lo eller flere konlraherende stater. Ved pr0vningaf tilladeligheden af milj0-skadelig virksomhed skal den forslyrrdse, en sådan virksomhedmedf0rer eller kan med-fore i en anden konlraherende stat, side-slilles med forslyrrdsei hjemlandet. Norjan,Ruotsin, Suomen ja Tanskan välinen ympäristönsuojelusopimus Norjan,Ruotsin, Suomen ja Tanskan hal-litukset, jotka pitävät ympäristön suojele-mistaja parantamisla eritläin lärkeänä, oval sopineet seuraavästar YmpäristöUehaitalliseUa toiniinnalla tar-koitetaan lässä sopimuksessa kiinteän tai neslemäisenjälleen, kaasun lahi muun ai-neen pääslämislä vesislöön, järveen tai me-reen maalla,rakennuksesta tai lailteesta, sekä maan, merenpohjan, rakennuksen tai laitleen muulakäyllöä, joka aiheuttaa tai saattaa aiheuttaa hailtaa ympärislölle veden pilaantumisentai muun vesistöllisten olo-suhteiden muutoksen, hiekanolon. Urnan pilaantumisen,melun, lärinän, lämpölilan muutoksen, ionisoivan säleilyn, valon laikka muun sellaisenseikan johdosta. Yleissopimustaei sovelleta, milloin ympärislölle haitallisesla toiminnasta on sää-detty erikseenkahden tai useamman sopi-musvaltion välisellä sopimuksella. Ympärislöllehaitallisen toiminnan sallit-tavuutta harkittaessa on hai tia, jonka lällai-nentoiminla aiheuttaa tai saattaa aiheuttaa loisessa sopimusvaltiossa, otettava huomioonsamalla lavoin kuin hailla omassa maassa. Den,som udssettes for eUer kan blive ud-sat for forslyrrdse fra milj0skadelig virksomhedi en anden stat, kan rejse sag om virksomhedens lUladdighed, hemnder sp0rgsmålom skadeforebyggende foranslalt-ninger, ved vedkommende domstol eller administrativemyndighed i deri stal, hvor virk-somheden ligger, samt appellere domstolenseller den administrative myndigheds beslut-ning, alt i samme udstraekning ogunder samme forudsselninger som et retssubjekt i virksomhedslandet. Bestemmelsernei f0rste stykke anvendes på lilsvarende made, når del gaelder s0gsmål Jokaon joutunut tai saattaa joutua kärsi-mään loisessa sopimusmaassa lapahluvasla ympärislöllehaitallisesla toiminnasta, voi saattaa kysymyksen toiminnan salliltavuu-desla, mihinluetaan myös toimenpiteel hailtojen ehkäisemiseksi, käsitelläväksi siinä valtiossanostamalla kanteen asianomaisessa luomioistuimessa tai käänlymällä asianomai-senhallintoviranomaisen puoleen, sekä valit-taa luomioistuimen tai hallintoviranomaisenpäätöksestä samassa laajuudessa ja samoin edellytyksin kuin oikeussubjekti loiminta-maassa. Ensimmäisläkappaletta on vastaavasti sovellettava myös ympärislölle haitallisen MilJ0vernkonvensjon mellom , , ogSverige Regjeringene i , , og , somanser det svaerl viktig å ver-ne og forbedre milj0et, er blitt enige om f0lgender Med milj0skadelig virksomhet menes i denne konvensjon utslippav fast eller fly-lende avfall, gäss eller annet stoff fra grunn, bygning elleranlegg i vassdrag, sj0 eller i havet og bruk av jord, havbunn, bygning eller anleggpå annen måle som medf0rer eller kan medf0re forslyrrelse av omgivdse-ne gjennomvannforurensning eller annen innvirkning på vannforholdene, sanddrift, luflfomrensning,sl0y, ryslelse, temperatur-förändring, ioniserende stråling, lys eller annet lilsvarende. Konvensjonen kommer ikke lU anvendelse i den utstrekning milj0skadeligvirksomhet reguleres gjennom saerskUt overenskomst mellom lo eller flere konlraherendestater. Ved avgjprelse om en milj0skadelig virksomhet skaltillates skal de forstyrrelser en slik virksomhet medf0rer eller kan medf0re i annenkonlraherende stat likestilles med forslyrrdse i den stal hvor tillåtelsen skalgis. Den som er blitt rammet eller som kan bli rammet av forslyrrelsefra milj0skadelig virksomhet i annen konlraherende stat, kan reise sak ved vedkommendedomstol eller adminslrative myndighet i den staten om hvorvidl virksomhetenskal tillätes, hemnder s0ksmål om forebyggende lUlak mol , og kan få overpr0veldomstolens eller myndighetens avgj0relse i samme utstrekning og på samme vilkårsom rettssubjekter i den staten hvor virksomheten drives. Miljöskyddskonvention mellan , , ochSverige