prop · FX0340 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1974 Prop. Maj:ts proposition angående vissa anslag ur kyrkofonden,m. m.; given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet överutbUdningsärenden, föreslå att bifalla de förslag om vars avlålandetill föredraganden hemställt. Propositionensforsla avsnitt rör frågor om anslag ur kyrkofonden. Sålunda föreslås att vissakostnader för inredning av domkapitelhuset i skall stanna slutligt påkyrkofonden. Vidare föreslås anslag tiU två nya sliflsadjunktsliänsler förverksamhet bland inflyttade finskspråkiga personer. Förslag läggs fram om avlönmgsbidragtill ännu en sjömanspräst och om uppräkning av bidragen. Uppräkning föreslås avbidraget tUl kyrkomusikerutbildningen vid , anslaget tillfortbildningskurser för präster m. m. och bidraget lUl Lutherska världsförbundetssvenska sektion. Elt särskilt anslag på . föreslås liU kostnader förKyrkomas världsråds femte generalförsamling. Anslag föreslås också tUlstipendier till bhvande präster för utbUdning i finska och sanuska språken. Idet andra avsnittet framläggs förslag om fördelningen meUan vederbörandepastorat och skola samt kyrkofonden av kostaadema för avlöningsförmåner åtorganister med fyUnadstjänstgöring som musiklärare. Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans May.t Konungen istatsrådet . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , . anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöterfrågor om vissa anslag ur kyrkofonden, m. m., och anför. 1974: 40 3 I. Yissa anslag ur kyrkofonden Genombeslut uppdrog Kungl. Maj:l åt alt inreda domkapitelhuseti . För ifrågavarande ändamål anvisades . från anslagetInredning och utmstning av lokaler vid universiteten m. m. (1973/74: VIII E62). Vidare medgav Kungl. Maj:t att ur kyrkofonden förskottsvis fick utgå . Sistnämnda belopp avser kostnader som bör betalas med kyrkofondsmedel.Jag förordar därför att det förskotterade beloppet skall stanna slutligt påkyrkofonden. Inrättande av nya stiftsadjunktstjänster förfinskspråkiga personer i , m.m. Förkyrklig verksamhet bland finskspråkiga personer i finns inrättade fyratjänster som förste stiftsadjunkt, nämligen en för stift medEskilstuna som stalioneringsort och med skyldighet att tjänstgöra även iLinköpings stift, en för med som stalioneringsort ochmed skyldighet all tjänstgöra även i stift, en för medMalmö som stalioneringsort och med skyldighet att tjänstgöra även i Växjöstift samt en för med som slationeringsort och medskyldighet all tjänstgöra även i och . Iskrivelse , nr 29, anhöll kyrkomötet, under åberopande avförsta tillfälliga utskottets betänkande nr 2 vari utskottet tänkt sigantingen att särskilda kyrkoherdetjänster för finskspråkiga personer inrättaseller att nuvarande organisation med förste stiftsadjunktstjänster förändamålet utökas att Kungl. Maj:l skulle föranstalta om en utredning föråstadkommande av en effektivare organisation för den andliga vården av de finsklalandei huvudsak efter de av utskottet i belänkandet angivna allmänna riktlinjerna. Yttrandenöver kyrkomötets skrivelse inhämtades från kammarkoUegiet, statskontoret,samtliga domkapitel, för svenska och finska kyrkan församhngsarbele i . Kammarkollegiet,som i likhet med flertalet av de övriga remissinstanserna förordade enutökning av nuvarande organisation med stiftsadjunkter för finskspråkiga, framhöllatt vid utredningen i första hand borde klarläggas den finskspråkigabefolkningens lokalisering inom de olika stiften. Genombeslut uppdrog Kungl. Maj:t åt kammarkollegiet alt verkställautredning i ärendet i huvudsak enligt de riktlin- 1* 1974. Prop.1974: 40 4 jer,som uppdragils i kammarkollegiets yttrande. Med anledning av uppdraget harinom koUegiet utarbetats en den II dagtecknad promemoria rörandeorganisationen av den andliga vården för finskspråkiga personer i . I promemorian angesantalet finskspråkiga ha uppgått tiU i stift 20 000,8 500, stift 18 000, Stiängnäs stift 23 000, Västeråsstift 28 000, stift 6 500, 14 000, 25 000, Karisladsstift 6 000, 2 500, stift utom 6 000, Visbystift 150 och 40 000 eller för samthga stift ca 198 000. Viduppskattningen av antalet finskspråkiga i landet har beaktats dels all en delav de finska medborgarna har svenska till modersmål, dels all en del svenskamedborgare är finskspråkiga. Antalet finskspråkiga i , som uppskattastill inemot 30 000, är emellertid inle inräknat i dessa siffror. Underförsta minskade antalet finska medborgare i med ca 3500. Minskningen beräknas fortsätta . I promemorianframhålls att i ärendet framförda önskemål om egen stiftsadjunktstjänst för samtiigastift utom mot angiven bakgrand inte kan biträdas. med fyra stiftsadjunkter för ändamålet fördelade på nio stiftanses emeUertid otillräcklig. Ipromemorian föresläs därför att ytterhgare tvä tjänster som förste stiftsadjunktskall inrättas för kyrklig verksamhet bland finskspråkiga i , nämligenen för stift med som stalioneringsort och en för stift medSkövde som stalioneringsort och med skyldighet att tjänstgöra även i Karisladsstift. Vidareframhålls att del i ett flertal stift finns finsklalande församlingsprästersom vid sidan av tjänsten i det egna pastoratet biträder med gudstjänster ochandra kyrkliga förrättningar på finska språket även på andra platser inomstiftet. Vid resa för sådant ändamål föreslås reseersättning utgå urkyrkofonden. Kammarkollegiethar inhämtat yttranden över promemorian från samtiiga domkapitel församhngsarbele i . Domkapitlen iUppsala, , . och för i sina yttranden framönskemål om nya tjänster som förste stiftsadjunkt för finskspråkiga i resp.stift. församlingsarbete i föreslåratt nya sådana tjänster skaU inrättas i , , ochStockholms stift. Kammarkollegietanser sig med tanke på det alltför ringa finskspråkiga befoUcningsunderlaget inlekunna biträda önskemålen från domka-pitien i , och omegna stiftsadjunklsljänsler för resp. stift. Däremot tiUstyrker koUegiet attutöver de i promemorian föreslagna tjänsterna för och stift skallinrättas en gemensam tjänst för och stift. 1974: 40 5 attytterligare tre tjänster som förste stiftsadjunkt inrättas för kyrklig verksamhetbland finskspråkiga i . I fråga om placeringen av de föreslagnatjänsterna framhåller kollegiet all Kungl. Maj:t liksom bör bestämma stalioneringsorti samband med beslut om tjänsternas inrättande. Vidareföreslår kollegiet all finsktalande församlmgspräst, pastorats-adjunkt ellervikarie för sådan präst, som inom sitt hemstifl tas i anspråk för kyrklig förrättaingbland finskspråkiga personer utom del egna pastoratet, vid resa för sådantändamål skall få uppbära resekoslnadsersältning och traktamente som förtjänsteresa samt att sagda ersättning skall bestridas ur kyrkofonden. Denstora tillströmningen av invandrare från till i slutet av 1960-lalelhar ökat behovet av särskilda prästtjänster för verksamhet blandfinskspråkiga. KammarkoUegiels utredning visar all det nuvarande antalet sådanatjänster är otUlräckligt. I så gott som samtliga remissyttranden överutredningen understryks behovet av ökade resurser för den andliga vården avfinskspråkiga. har emeUertidsituationen förändrats och utflyttningen från av finländska medborgarevarit större än inflyttningen. På grand av osäkerheten beträffande denframtida utvecklingen är del svårt att bedöma hur stort behovet av särskildaprästtjänster för finskspråkiga kommer all vara på . Jag är därförendast beredd alt föreslå all två nya förste stiftsadjunklsljänsler inrättas.Behovet av tjänster får fortlöpande övervägas. Del ankommer på Kungl. Maj:tatt bestämma stationeringsorter och Ijänslgöringsområden för dessastiftsadjunkter. Avkammarkollegiets utredning framgår vidare alt det i flera stift finnsfinsktalande präster som vid sidan av sin egen tjänst biträder vid kyrkhgaförrättningar bland finskspråkiga personer i stiftet. I enlighet med karmnarkollegielsförslag bör ur kyrkofonden få bestridas resekost-nadsersältaing och traktamentevid resor som företas på grund av sådana förrättningar. Urkyrkofonden utgår f. n. till sjömansvårdsstyrelse 19 bidrag omvartdera . för avlönande av präster som är anställda istyrelsens tjänst i utlandet. Sjömansvårdsstyrdsenanhåller om ytterhgare elt avlöningsbidrag. Som grund för detta yrkandeåberopar styrelsen särskilt dels att styrelsen från fr. o. m. övertagit ansvaret förverksamheten vid sjömanskyrkorna i 1974: 40 6 ochLiverpool, dels att den försöksverksamhet i som styrelsen påbörjat 1972utvecklats positivt och beräknas fortsätta. Vidare anhåller styrelsen altvarje lönebidrag räknas upp med . för bestridande av social- ocharbetsgivaravgifter. Styrelsen anhåller också om retroaktivt tillägg för lidenden 1 januariden med sammanlagt . Styrelsen uppger bl.a. alt den nu bedriver verksamhet på 39 platser utomlands. På 23 av dessa ledsarbetet av svensk präst. Kammarkollegieterinrar om att kollegiet tidigare tillstyrkt en begäran om lönebidrag för tjänstensom sjömanspräst i . I fråga om lönebidrag för tjänsten somsjömanspräst i finner kollegiet, med hänsyn till besöksfrekvensen iBeirut av nordiska, i första hand svenska fartyg, att sk"älen för bifallär starkare än föregående år, då kollegiet av-stjTkle en begäran om lönebidrag liUdenna tjänst. Kollegiet tillstyrker därför all bidrag ur kyrkofonden utgår tillytterligare en i sjömans-vårdsstyrelsens tjänst anställd sjömanspräst.Kollegiet har inte heller något att erinra mot bifall till styrelsens anhållanom uppräkning av bidragen och om retroaktivt tiUägg. Denverksamhet som sjömansvårdsstyrdsen bedriver är av mycket stor betydelse. Medhänsyn härtill saml till omfattningen av denna verksamhet tillstyrker jag allbidrag får utgå lUl ytterligare en sjömanspräst fr. o. m. . Medhänsyn till höjningen av den allmänna arbetsgivaravgiften bör varje bidrag den1 räknas upp med . Vidare förordar jag attersättning för för den inträffade höjningen får utgå medett sammanlagt belopp av . 4.Bidrag till kyrkomusikemtbildningen vid Förinnevarande budgetår har anvisats ett anslag av högst . urkyrkofonden som bidrag till bestridande av kostnaderna för den kyrkomusikaliskalinjen vid . Direktionenför anhåller för /75 dels om eU anslagpå , vUkel belopp motsvarar de beräknade kostnaderna för avlöningarål lärare efter avdrag av elevavgifter, dels om elt enligl principen förstatsbidrag till den sociala utbildningen vid beräknat liUäggsanslagnär de löne-och arvodeskostnader som föranleds av ändrade avtal kan framräknas. Kammarkollegieterinrar om alt anslag tUl förevarande ändamål har utgått ur kyrkofondenalltsedan budgetåret 1961/62. Då utgjorde bidraget , vilketmotsvarade av lönekostnaderna efter avdrag av elevavgifter. Därefterhar bidraget ökat undan för undan. 1974: 40 7 slagetför innevarande år motsvarar av de beräknade lönekostnaderna.Kollegiet kan inte tillstyrka del begärda högre anslaget motsvarande samtligalönekostnader efter avdrag av elevavgifter. Däremot anser kollegiet att detfinns skäl för en höjning av bidraget i proportion till beräknadekostnadsstegringar, dvs. Medhänsyn till ökade kostoader för lärarlöner och limarvodenförordar jag att bidraget höjs med . Någottilläggsanslag är jag däremot inle beredd all tillstyrka. Anslagtill anlitande av biträde vid handläggningen av kyrkliga ärenden Medstöd av 12 § 3 lagen (1970: 940) om kyrkliga kostnader utgår ur kyrkofondenanslag enligl Kungl. Maj:ls och bestämmande för anlitande av biträdevid handläggningen av kjrrkhga ärenden inom vederbörande slalsdepartement. Förinnevarande budgetår är anslaget uppfört med . För nästa budgetårräknar jag med elt lika stort medelsbehov och förordar därför all ettoförändrat anslag av . anvisas för ändamålet. Anslagtill kostnader för Kyrkomas världsråds femte general församling Enligl12 § 5 lagen (1970: 940) om kyrkhga kostnader utgår ur kyrkofonden anslag lUlextra utgifter med ett av Kungl. Maj:t och rUcsdagen bestämt belopp för år.Beloppet får efter Kungl Maj:ts bestämmande användas lUl kyrkliga ändamål.Anslaget, som för del kyrkliga området motsvarar anslagen till extra utgifterunder riksslatens särskUda huvudtitlar, är uppfört med . Ärkebiskopenhar i egenskap av ordförande i hemställt om bidragtill bestridande av vissa kostnader i samband med Kyrkornas världsråds femtegeneralförsamling i den 22 juliden . För all läcka kostnadernaför generalförsamlingen, vilken väntas. få 3 000 deltagare, varav ungefär 800delegater från mer än 260 medlemskyrkor i Över 90 länder, har anhåUit alt medlemskyrkorna skall svara för eninsats motsvarande hälften av det årliga bidraget till Kyrkornas världsrådsallmänna budget. Del svenska bidraget liU den aUmänna budgeten för 1974beräknas bli . Ärkebiskopen anhåller därför om ett anslag på 70 000kr. till kostnader för Kyrkornas världsråds femte generalförsamling. 1** 1974. 1974: 40 8 Ärkebiskopenhar vidare meddelat att som medlemskyrka tilldelats sjudelegatplatser vid generalförsamlingen samt anhållit att, fömtom bidrag tillkostnaderna för generalförsamlingen, elt anslag på . måtte beviljasför sju delegaters resa och uppehälle. Vidtidigare generalförsamlingar med Kyrkornas världsråd har bidrag anvisats urkyrkofonden. Till kostnaderna för den fjärde generalförsamlingen, som höUs iUppsala , anvisades sammanlagt . Bidrag bör också utgåtill kostnader i samband med Kyrkornas världsråds femte generalförsamling . Del belopp som behövs är så stort att det inte kan bestridasinom ramen av del ordinarie anslaget till extra utgifter. Jag föreslår därföratt vid sidan av anslaget till extra utgifter för nästa budgetår anvisas ett särskUlanslag av högst . till bestridande av kostnader för generalförsamlingenoch delegater i denna. 7.Stipendier till blivande präster för utbildning i finska och samiska språken Påriksstaten ar för innevarande budgetår uppfört ett anslag på . tillstipendier tiU blivande präster för utbUdning i finska och samiska språken(1973/74: VIII C 6). Ur anslaget utgår tre stipendier avsedda för blivandepräster inom stift. Varje stipendium uppgår till . för år ochutdelas för högst i sänder med . för varje termin. Stipendiumfår dock utgå med . för termin, när det bara finns två stipendiater. i Luleåframhåller all behovet av präster nied kunskaper i finska eller samiska språkenär mycket stort i stift. har noterat ett stigande intressehos de teologie studerande att utbilda sig i något av de två språken. De långaoch svåra studier det här är fråga om är emellertid kostnadskrävande. Domkapitietföreslår därför alt anslaget höjs tiU , fördelat på tre stipendier om4 . Medhänsyn till att kostnaderna för ifrågavarande stipendier avser ett kyrkligtändamål föreslår jag att kostnaderna fr. o. m. nästa budgetår bestrids urkyrkofonden. 1 enlighet med domkapitiets förslag bör för ändamålet anvisas ettanslag av . Prop.1974: 40 9 Anslagför anordnande av teologiska fortbildningskurser för präster m. m. /54 utgår ett årligt anslag ur kyrkofonden för studiebidrag åtpräster vid tjänstledighet i vissa fall och för anordnande av vissa leologiskafortbildningskurser för präster. Anslaget, som har kommit all användashuvudsakligen till teologiska seminarier och kurser för prästerna ute istiften, utgår fr.o.m. med högst . Underde har en allt livligare fortbUdningsverksamhet ägt rum i de olikastiften. Del är i regel stiftens präslsällskap som anordnar kurser ochteologiska seminarier. Kostnaderna för denna verksamhet är långt större änanslaget. Densakkunnige för utredning av frågan om de praktisk-teologiska övningsinstitulensframtida ställning m. m., vilken enligt sina direktiv (riksdagsber. 1970: U 50)även haft att överväga frågan om prästernas fortbildning, har i sitt betänkande(SOU 1971: 89) Praktisk prästutbildning lagl fram förslag om en fastareorganiserad fortbildning. I avvaktan på ett slutligt ställningstagande tilldetta förslag, som f. n. bereds inom departementet, föreslår jag att anslagethöjs med . med verkan fr. o. m. nästa budgetår. /55 utgår ett årligt bidrag ur kyrkofonden till svenska sektion för bestridande av dess medlemsavgift tillvärldsförbundet. Bidraget utgår fr. o. m. /73 med . (prop.1972:30, KrU 1972: 12, rskr 1972: 104). svenska sektion anhåller om höjning av bidraget tiU 180 000kr., motsvarande ca tre fjärdedelar av medlemsavgiften. Sektionen framhålleratt den har myckel stora svårigheter att skaffa medel till denna typ avutgifter. Delnu utgående bidraget på . angavs vid sin tillkomst täcka bortåthälften av medlemsavgiften. Denna har höjts frånomkring . Jag tiUstyrker att bidragethöjs med . Därmed skulle bidraget täcka drygt hälften avmedlemsavgiften. Jag förordar således alt det årliga bidraget till Lutherskavärldsförbundels svenska sektion fr. o. m. nästa budgetår får utgå med 130 000kr. Prop.1974: 40 10 10.Bidrag till kyrklig verksamhet i /69 utgår ett årligt bidrag ur kyrkofonden till kostnader för enpräst med huvudsaklig tjänstgöring bland svenskar i . Bidraget utgår /72 med . 1971: 33, KrU 1971: 11, rskr 1971:130). Statsrådet kommeri proposition om vissa pensionsfrågor, m. m., att föreslå att denna prästtjänstfr. o. m. ansluts till statens allmänna tjänslepensionsreglemente(1959:287) SPR. Därvid förutsätts alt kostnaderna för pensioneringen skallbestridas genom särskilda pensionsavgifter. Pensionsavgifterna beräknas motsvara10 % av lönen. Del ur kyrkofonden utgående bidraget till tjänsten bör medanledning härav räknas upp med . Underåberopande av vad jag har anfört i detta avsnitt hemstäUer jag, att Kungl. 1. besluta att det förut angivna ur kyrkofonden förskotteradebeloppet för imedning av domkapitelhuset i skall stanna slutiigt påkyrkofonden, 2. medge att ur kyrkofonden fr. o.m. t. v. får utgå medel för avlönande av ytterligare två förstestiftsadjunkter, avsedda för den finskspråkiga befolkningen i , 3. medge att ur kyrkofonden får bestridasresekostnadsersättning och traktamente vid resor som finsklalande präst företarpå gmnd av kyrkliga förrättningar bland finskspråkiga i det stift där prästentjänstgör, 4. medge att ur kyrkofonden tiUsvenska kyrkans sjömansvårdsstyrelse får utgå dels för liden den 1januariden ytterligare avlöningsbidrag med sammanlagt , dels fr. o. m. den 1 juh1974 t. v. 20 bidrag om vartdera . för budgetår för avlöning avpräster, som är anställda i styrelsens tjänst i ullandel, 5. medge alt ur kyrkofonden /75 får utgå bidrag till med högst . till bestridande av kostnader för utbildning av kyrkomusiker vid , 6. medge alt ur kyrkofonden /75 får utgå medel med högst . för anlitande av biträdevid handläggningen av kyrkliga ärenden inom vederbörande slalsdepartement, 7. medge alt ur kyrkofonden /75 får utgå bidrag med högst . till bestridande avkostnader för Kyrkornas världsråds femte generalförsamling i och försvenska kyrkans delegater till denna, 1974: 40 11 8. medge all ur kyrkofonden fr. o.m. t. v. får utgå medel med högst . för budgetår tillstipendier till blivande präster för utbildning i finska och samiska språken, 9. medge att ur kyrkofonden fr. o. m. den 1 juh 1974t. v. får utgå medel med högst . för budgetår för studiebidrag ålpräster vid tjänstiedighet i vissa fall och för anordnande av vissa teologiskafortbildningskurser för präster, 10. medge att ur kyrkofonden fr. o.m. t. v. får utgå bidrag med . för år till svenska sektion, 11. medge att ur kyrkofonden fr. o.m. t. v. får utgå bidrag med . för budgetår tillkostnader för en präst med huvudsaklig tjänstgöring bland svenskar i . n. Kostnadsansvaret för avlöningsförmåner åt organister medfyllnadstjänstgöring Genomkungörelse (1973:681) om ändring i kyrkomusikerstadgan (1950: 375) blev densedan länge förefinlhga möjligheten all till orga-nistljänsl knytafyllnadstjänstgöring som lärare i musik vid vissa statliga eller statsunderstöddaläroanstalter kompletterad med en motsvarande möjlighet vid kommunalmusikundervisning tiU vUken inte utgår statsbidrag. gjordes vissajusteringar i behörighetsvillkoren för organisttjänst. Berörda ändringar varkonsekvenser av den reformerade högre kyrkomusikemtbUdning som på grundval avstatsmakternas beslut och 1971 (prop. 1970: 25 s. 106, SU 1970: 108, rskr1970: 274, prop. 1971: 31 s. 27, UbU 1971: 5, rskr 1971: 112) medddas vidmusikhögskolorna. Fördelningen mellan pastorat (som primärt svarar förkyrkomusikemas avlönande) och kommun av kostnaderna för orga-nisttjänsl med fyUnadstjänstgöringenligl det nytiUkomna allemalivet anges i kyrkomusikerstadgan skola reglerasgenom avtal mellan pastoratet och kommunen. I anslutning härtill har uppkommitfråga huravida pastoratet, för det faU alt kommunen därvid betalar ersättningför fyU-nadstjänstgöringen efter en lägre lönenivå än som svarar mot organist-tjänstenslöneklassplacering, bör få bidrag direkt ur kyrkofonden med vad som felar ifull lön på samma sätt som f. n. gäUer beträffande organists fyUnadstjänstgöringvid statlig eller statsunderstödd läroanstalt. Denna fråga har ansetts böraövervägas mol bakgrund av de nuvarande reglema om finansieringen av sistaämndatyp av fyllnadstjänstgöring. Det har därvid visat sig all dessa regler, som huvudsakhgentUlkom år 1950, delvis är föråldrade och behäftade med oklarheter.En närmare redogörelse härför lämnas i den inom upprättadepromemorian (Ds U 1973: 18) Kostnadsansvaret i fråga om organister och toiträdandekyrkomusiker med fyllnadstjänstgöring. I promemorian belyses rättsläget påområdet samt ges förslag till vissa ändringar. Vidare behandlas i promemorianbehovet av kompletterande finansieringsbeslämmelser för organisttjänsl medfyllnadstjänstgöring vid musikundervisning. Några bestämmelser i dettaavseende föreslås ej komma till stånd. Efter remiss har yttranden över promemorian avgelts avkammarkollegiet, statskontoret, , statenspersonalpensionsverk, , samtliga domkapitel,organisationskommittén för högre musikutbildning. , och församlings- ochpastoratsförbund. har bifogat yttranden av länsskolnämndernai , och . Några domkapitel har överlämnatyttranden av pastoratskyrkoråd och liknande lokala organ. I lagen (1947: 275) om kyrkomusiker (ändrad senast 1970:941) fastslås att för kyrkomusikens uppehållande skall för varje territoriellförsamling finnas anställd kyrkomusiker. Närmare bestämmelser om kyrkomusikerorganisationenfinns i kyrkomusikerstadgan (1950: 375, omtryckt 1973: 681) här betecknad Kmst.En grundtanke i denna organisation är att man för all kunna bilda kyrkomusikerljänstermed full tjänstgöring replierar på en organisatorisk samverkan mellan kyrka ochskolväsen. Enligl Kmst är stiften indelade i kyrkomusikerdistrikt.Varje församling skall i regel utgöra ett distrikt. I varje distrikt skallfinnas en organisttjänsl eller en kantorstjänst. Den senare är antingen entjänst som kyrkomusiker och lärare i vissa delar av (skolkantor)eller en självständig kyrkomusikalisk tjänst (kyrkokanlor). Kantorstjänslernaär avsedda för mindre distrikt. Organisttjänsl är en självständig kyrkomusikalisktjänst, som i princip får finnas endast i distrikt med mer än 5 000 invånare.Till organists tjänståligganden hör förutom medverkan vid gudstjänster ochkyrkliga förrättningar m. m. att meddela fri musikundervisning ål ungdom femlimmar . Med organisttjänsl kan vidareförbindas skyldighet till fyllnadstjänstgöring som lärare i musik vid ettderaav följande slag av skolformer, nämligen statlig eller statsunderstöddläroanstalt, som står under inseende av eller särskilt förordnadtUlsynsmyndighet (13 § I Kmst) eUer musikundervisning till vilken ejutgår statsbidrag (13 § 2 Kmst). Vid sidan om huvudtjänsten kan i kyrkomu- 1974: 40 13 sikerdistriktdär arbetsuppgifterna så kräver inrättas en eller flera tjänster sombiträdande kyrkomusiker. Även dessa kan åläggas fyllnadstjänstgöring och frimusikundervisning. Organisttjänst är ordinarie eller extra ordinarie. Ärtjänsten förenad med fyllnadstjänstgöring enligt 13 § 2 Kmst, kan den dockendast vara extra ordinarie. I vissa fall kan organist ha extra tjänst cHerarvodestjänst. Biträdande kyrkomusiker har extra ordinarie eller extra tjänsteller arvodestjänst. Vad som i fortsättningen sägs om organister gäller itillämpliga delar också om biträdande kyrkomusiker.