prop · FX03109 · 1974-12-31 00:00:00 — slagsberäkningen skall även nu disponerade medel föromkostnader fördelas på ändamål och anslag. Medelstilldelningen föromkostnader bör till följd av föreslagen ökning av antalet tjänster räknas uppmed ca . Vidare bör för beställning av kemiska analyser beräknas ca50 . Lantbruksstyrelsenkan beräknas få behov av biträde från med vissa undersökningar.Det kan vara svårt för högskolan att vid hastigt påkommande behov av störreinsatser utföra önskade undersökningar inom ordinarie resursram. Utredningenföreslår därför att till styrelsens förfogande ställs ett belopp av ,för att bekosta brådskande undersökningar i samband med inspektionsverksamheten. Utredningensi det föregående redovisade förslag medför årliga merkostnader, exkl,kostnader för lokaler och utrustning, på sammanlagt ca 1 milj, kr. Ettgenomförande av utredningens förslag gör det nödvändigt att iordningställalokaler för växtskyddsverksamheten vid . Byggnadsstyrelsenhar på begäran av utredningen gjort preliminära kostnadsberäkningar förerforderliga lokaler vid och , I Alnarpbör den nuvarande institutionsbyggnaden för frukt- och bärodling kunna tas ianspråk för växtskyddets behov. Denna byggnad beräknas bli utrymd inom en näraframtid. Erforderlig ombyggnad samt tillbyggnad av laboratorielokaler ochväxthus jämte inredning och utrustning uppskattas til! 10,5 milj, kr. Vid Ultunabör enligt utredningens mening lokaler för växtskyddsverksamheten uppföras ianslutning till växtpatologiska institutionen, där även skogshögskolansmotsvarande verksamheter bör få lokaler. Kostnaderna för byggnad, inredning ochutrustning uppskattas till 7,7 milj, kr, varav 2,7 milj, kr, för inredning ocbutrustning. Utredningen förutsätter att den personal vid växtskyddsanstaltensom vid ett genomförande av föreliggande förslag måste flytta från Stockholmsområdetfår åtnjuta samma förmåner som medgivits vid tidigare beslutad utlokaliseringav statiig verksamhet. Tidpunkten för ett genomförande av utredningens förslagbör lämpligen anpassas till den tidpunkt då lokaler kan stå färdiga. Enligt vadutredningen erfarit siktar f, n, till att färdigställalokaler för skogshögskolans behov i anslutning till växtpatologiska institutionenvid , Det torde enligt uppgift också vara möjligt attvid samma tidpunkt ha lokaler färdiga för växtskyddsverksamheten pålantbruksområdet vid såväl som , Den närmare planeringen avomorganisationen bör därför ske med sikte på att växtskyddsverksamheten skallomorganiseras , Särskilt yttrande av experten I ett särskilt yttrande av experten framhålls attett genomförande av utredningens förslag om den statliga växtskyddsverksamhetensframtida organisation skulle tillgodose flera viktiga önskemål, Växtinspektionenoch rådgivningsverksamheten skulle få ökade resurser. Fältförsöksverksamhetenskulle också få en välbehövlig förstärkning och genom anslutning till riksförsöksverksamhetenfå ökade kontakter med övrig försöksaktivitet inom jord- och trädgårdsbruk.Samplanering mellan enheterna för högskoleundervisning, forskning och försök i växtpatologi och växtskydd skulle kunna ske på ett effektivare sätt än i nuläget.Insatserna från statens sida för växtskydd i skulle öka betydligt. Den av utredningen förordade långtgående splittringen av växtskydds-resursernainger dock enligt mycket starka betänkligheter. Han påpekar attplacering av växtinspektionens ledning vid lantbruksstyrelsen med Jönköpingsom stationeringsort i flera avseenden skulle medföra en stark isolering avinspektionsverksamheten gentemot andra växt-skyddsaktiviteter. Vidare vänderhan sig mot utredningens förslag att i stället för de i , ochKalmar förlagda filialerna av växtskyddsanstalten inrättas specialislbefattningarför växtskyddsrådgivning vid vissa lantbruksnämnder. Han betonar bl, a. attinnehavarna av sistnämnda befattningar under tjänstgöringen vid nämnderna inteskulle få tillräckligt allsidig träning i växtskydd, eftersom forskning ochförsök inte skulle ingå i arbetsuppgifterna. Dessutom motsätter han sig utredningens förslag att med utnyttjande av de resurser, som f. n. fiims vid v'äxtskyddsanstaltensfilial i för rådgivning på prognosområdet, inrättas enspecialistbefattning för växtskydd vid de sydligaste lantbruksnämnderna. Ettgenomförande av detta förslag skulle innebära att ingen befattning uteslutandeavsedd för prognosarbete skulle ingå i växtskyddsorganisationen, vilket vorehögst befänkligt, förordar en organisation enligt alternativ 3,vilket överensstämmer med ett av honom till utredningen framlagt förslag. I fråga om det framtida behovet av växtskydd liksom måletför den statliga växtskyddsverksamheten ansluter sig majoriteten avremissinstanserna till utredningens bedömningar. Utredningenssynpunkter beträffande möjligheterna till samordning av verksamheten vid defyra kontrollanstaltema tillstyrks eller lämnas utan erinran av samtligaremissinstanser med undantag av statskontoret, som anser frågan otillräckligtutredd. Utredningens förslag till organisation av den framtida växtskyddsverksamhetentillstyrks i princip eller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser,däribland statskontoret, RRV, lantbruksstyrelsen, , ,, , handelsträdgårdsmästareförbund.Svenska plantskolornas riksförbund. Enligt statskontoret gerförslaget goda organisatoriska förutsättningar för en effektiv planering avforsknings- och försöksverksamheten inte bara på växtskyddsområdet, utan ocksåpå växtodlingsområdet i dess helhet. Förslaget är fördelaktigt även frånrådgivningens och inspektionens synpunkt. Det tillgodoser på ett tillfredsställandes'ätt behovet av samordning och kontakter mellan de olika verksamhetsgrenarnainom växtskyddet. LRF framhåller att den föreslagna organisationen ger debästa förutsättningarna för en praktiskt slagkraftig växtskyddsverksamhet,. Svenska plantskolornas riks-förbimdoch har inget principiellt att invändamot organisationsförslaget utan anser att vissa väsentliga fördelar kan uppnåsmed den nya organisationen, eftersom en inte obetydlig växtskyddsverksamhet bedrivs utanför växtskyddsanstalten. finnerdäremot att utredningen ensidigt över-betonat de organisatoriska fördelarna avden föreslagna uppdelningen. , statens centrala frökontrollanstalt,statens plantskolenämnd, Föreningen , och tillstyrker i princip det av utredningen avvisadealternativet 3 till organisation av växtskyddsverksamheten, Växtskyddsanstaltenanser att ett fristående, med nära associerat växtskyddsinstitutmed allsidiga uppgifter på växtskyddets område skulle medge att fördelarna iden nuvarande organisationen tillvaratas. Angelägna rationaliserings- ochupprustningskrav kan tillgodoses liksom också önskemålet om ökad samverkan medlantbrukshögskolan. Skogshögskolan är inte benägen att helt tillstyrka någotav alternativen till organisation i dessas nuvarande utformning. Utredningens förslag att ansluta växtskyddsanstaltens forsknings-och försöksverksamhet till finner skogsstyrelsenändamålsenligt då härigenom skapas möjligheter för en lokalmässig samordning avden övervägande delen av landets forskningsresurser inom växtskyddet. Liknandesynpunkter framför som även framhåller attförstärkningen av forskningsinsatserna i största möjliga utsträckning måsteinriktas på utveckling av sådan bekämpning av växtsjukdomar och skadeinsektersom ger icke-kontaminerade livsmedel. framhåller attfördelen med samordningen ligger bl. a. däri, att redan i planeringen och sedan vid det praktiska genomförandet av projekten studiet av växtskyddsfrå-gornakopplas samman med de odlingstekniska åtgärderna. Härigenom kan växtskyddet fåen väsentligt vidgad försöksvolym att utgå från. kompletterashögskolans undersökningar med uppgifter om växlskyddsförhållandena i försöken,som vinner i fråga om säkerhet och informationsvärde. Att en så pass stor delav växtskyddsanstalten föreslås förlagd till medför enligt skogshögskolanatt möjligheter skapas för en lokalmässig samordning av verksamhet som är gemensamför skogsbruk och jordbruk. anser det angeläget att manvid en omorganisation av växtskyddsanstalten beaktar växtskyddets behov avnära samarbete med den forsknings- och försöksverksamhet som bedrivs vid iförsta hand lantbruks- och skogshögskolorna. Detta är även en förutsättningför att förbättra kännedomen om effekterna av olika växtskyddsmetoder. Utöverökad kunskap om enskilda bekämpningsmedel behövs enligt verkets meningfördjupade insikter om växtpatogenernas biologi. Enligt bör den nya organisationen ge bättre förutsättningar än tidigareför samplanering av grundforskning, målforskning och fältförsök på växtskyddetsområde. Genom att sammanföra forskningsresurserna vid växtskyddsanstalten ochlantbrukshögskolan till en forskningsenhet bör enligt ,och yrkesfruktodlares riksförbimdbättre förutsättningar finnas för att möta behovet av avancerad forskning på växtskyddsområdet.Svenska lantarbetareförbundet understryker särskilt växtskyddets betydelse fören b'ättre miljö i detta ords vidaste mening. Lantbruksstyrelsen förutsätter att resistensbiologin fårmöjlighet att anpassa sin verksamhet efter förädlingsverksamhetens aktuellabehov av resistensbiologisk kunskap inom olika områden. Statens plantskolenämndoch lantbruksliögskolan framhåller att i betänkandet har med rätta denresistensbiologiska forskningen tillmätts stor betydelse för växtskyddetsframtida utveckling. Nämnden anför att verksamheten har så gott somhelt inriktats på åkerbruksväxternas resistensförhållanden. Blandträdgårdsväxterna och inte minst i fråga om frukt- och bärslagen samt vedartadeprydnadsväxter föreligger stora, ännu ej tillgodosedda resistensbiologiskaarbetsuppgifter. LRF, , och framhåller också betydelsenav utökade insatser inom det resistensbiologiska området samt på utvecklandetav metoder för biologisk och s. k. integrerad bekämpning, anser att även om önskemålen i fråga om personal tillgodoses,bör en stor del av det grundläggande resistensbiologiska utrednings- ochforskningsarbetet uppenbarligen även liksom få genomförasav växtförädlarna själva. Den föreslagna avdelningen för resistensbiologitillstyrks också av . I fråga om bekämpningsmedel är det enligt statenslivsmedelsverks uppfattning viktigt att användningen av dessa begränsas tillvad som är oundgängligen nödvändigt. Samhället bör satsa på forskning med syfteatt åstadkomma alternativa metoder till bruket av kemiska bekämpningsmedel.Hit hör växtförädlingsforskning för att skapa resistenta sorter liksom ävenforskning rörande biologiska bekämpningsmetoder. framhålleratt provningen av kemiska bekämpningsmedel mot sjukdomar och skadedjur är ochkan förväntas bli en väsentiig del av verksamheten på växtskyddets område.Högskolan anser det nödvändigt att såväl denna provningsverksamhet som vidare-behandlingenav resultaten från provningen i särskild värdeprövnings-nämnd ägnas en uppmärksamhetsom kan leda till konkreta förslag för en effektiv verksamhet inom dettaområde. Det är enligt produktkontrollnämnden uppenbart att växtskyddsverksamhetenär av stor betydelse för vitala frågor inom bekämpningsmedelskontrollen ochatt en väl fungerande växtskyddsverksamhet aktivt kan bidra inte bara till ettbättre bekämpningsmedelsurval utan även till ökad säkerhet vid bekämpningsmedelshanteringenoch till ett ökat ansvar hos förbrukaren att inte onödigtvis använda kemiskamedel. delar denna uppfattning. Det är vidare enligt produktkontrollnämndensynnerligen betydelsefullt att den angivna växtskyddsverksamheten kan bedrivasunder sådana former att den blir attraktiv för kvalificerade forskare, vilketunderlättas vid en integrering i en större verksamhet såsom vidlantbrukshögskolan. LRF understryker att man noga måste överväga alternativaåtgärder till kemisk bekämpning. Samtliga remissinstanser tillstyrker eller lämnar utanerinran förslaget om att överföra växtskyddsanstaltens kemiska avdelning til!statens lantbrukskemiska laboratorium, I fråga om rådgivningsverksamheten anser lantbrukshögskolanatt den direkta växtskyddsrådgivningen till odlarna är nära knuten tillodlingstekniken i övrigt och att den därför huvudsakhgen bör ske genomlantbruksnämndernas försorg. Enligt handelsträd-gårdsinästareförbimd.Svenska plantskolornas riksförbund och yrkesfruktodlares riksförbundär informationen och rådgivningen på trädgårdsområdet klart underdimensionerad.Brister finns i utredningens förslag inom detta område. Medan forsknings- ochförsöksverksamheten och till viss del även inspektionen tillförts personellaresurser, har rådgivnings- och upplysningsverksamheten fått vidkännas betydandeeffektivitetsminskning. Utredningens förslag beträffande inspektion ochupplysning innebär enligt statens centrala frökontrollanstalt en icke godtagbarförsvagning. Miljövårdsaspekterna medger inte någon försvagning isammanhanget. Till särskilt stor fördel vid ett genomförande av alternativ 3skulle enligt statens växtskyddsanstalt vara att de resurser förrådgivningsverksamhet, som anstalten f. n, förfogar över, bibehålls i sinhelhet inom ett för allsidig växtskyddsverksamhet avsett institut. Vad prognostjänsten beträffar poängterar lantbruksliögskolanatt ett effektivt prognosarbete kräver att åtminstone en expert helt kan ägnasig åt detta specialområde. Då denna verksamhet bl, a, syftar till enbegränsning av bekämpningsmedelsanvändningen är det inte minst avmiljövårdsskäl av vikt att innehavaren av tjänsten odelat kan ägna sig åt den.En organisatorisk anknytning av tjänsten till övrig växtskyddsverksamhet ärnödvändig. Enligt statens växtskyddsanstalt leder utredningens förslag medhänsyn till den vikt som måste tillmätas prognosverksamheten till en allvarligförsvagning av växtskyddsarbetet. Statens plantskoleiiämnd framför liknandesynpunkter. Även skogshögskolan m. fl. remissinstanser understrykerprognosverksamhetens stora betydelse inom ett rationellt bedrivet växtskydd,, Svenska plantskolornas riksförbundoch anser att tjänsten bör knytas tilllantbrukshögskolan. Lantbruksstyrelsenframhåller att enmansfilialernas överförande till nämnderna inte enbart ärbetydelsefullt för rådgivningen utan även för att tillgodose behov av nödvändigintern service i inspektionsverksamheten som komplement tilllantbrukshögskolans service. Detta förutsätter dock att berörda nämndererhåller nödvändig utrustning och facklitteratur. Enligt statens centrala frökontrollanstaltbör filialerna stå under växtskyddsanstaltens direkta ledning. Statens växtskyddsanstaltanser att filialerna bör tillhöra den organisatoriska enhet, i vilkenverksamheten för växtskyddsförsök och -forskning ingår. Om filialerna förs övertill lantbruksnämnderna bör befattningshavarna erhålla samma möjligheter somhittills i fråga om laboratorieutrustning och odlingsmöjligheter. , skogshögskolan och M''. anser att filialerna börkvarstå inom växtskyddsorganisationen. och föreslår att växtskyddsfilialerna samordnas med övrigforskning och försöksverksamhet vid högskolorna, LRF tillstyrker utredningensförslag men anser det angeläget att befattningshavarna vid filialerna deltar iplaneringen och uppläggningen av försöksverksamheten i resp, jordbruksdistriktoch svarar för prognosverksamheten. Laboratorieresurser bör ställas tillförfogande. Liknande synpunkter framför handelsträdgårdsmästareförbund.Svenska plantskolornas riksförbund och . I fråga om inspektionsverksamheten framhåller lantbruksstyrelsenatt inspektionsverksamheten kommer att vara starkt beroende av den på växtskyddsområdetbedrivna rådgivningsverksamheten och att det ofta är samma personal somhandhar bägge dessa funktioner. Det är därför naturligt att den centralaenheten för växtinspektion som placeras vid styrelsen anförtros övriga växtskyddsfrågoroch därigenom blir en samlande enhet för växtskyddsuppgifterna i länt- finner det med hänsyntill förhållandena naturligt att ansvaret för det totala växtskyddet för skogsamlas på skogliga organ och att uppgiften således bör omfatta även den yttreinspektionen. Utförandet av inspektionen bör samordnas med inspektionen påövriga områden och kan således vara organiserad som utredningen föreslår.Statens livsmedelsverk avser att bygga ut kontrollen av bekämpningsmedel i grönsakeroch kommer därigenom att få ett ökat behov av att anlita växtinspektörer. Manmåste också räkna med ett ökat samarbete mellan den inre inspektionen inom växtskyddetoch livsmedelsverket. Den framtida placeringen av lantbruksstyrelsen i Jönköpingmedför enligt statens centrala frökontrollanstalt en isolering av växtinspektionengentemot andra växtskyddsenheter. Liknande synpunkter framför statensplantskolenämnd. Frökontrollanstalten finner det lättare att upprätthålla etteffektivt växtskydd, om upplysning och inspektion är knutna till en friståendeinstitution, Enhgt statens växtskyddsanstalt är växtinspektionen i sitt arbeteså nära sammankopplad med övrig växtskyddsverksamhet att den lämpligen böringå i en organisatorisk enhet med uppgifter på växtskyddets alla centralaarbetsområden. Eftersom inspektionsarbetet har ett betydande inslag avmyndighetsutövning bör dock i sådant fall verksamheten stå underlantbruksstyrelsens tillsyn. Ledningen av inspektionen bör förläggas tillSkåne. Enligtlantbrukshögskolans mening inger utredningens förslag beträffandeinspektionsverksamheten vissa betänkligheter. Om en tillräckligt starkserviceenhet upprättas vid högskolan kan dock både inspektionens behov avspecialistservice och det ömsesidiga behovet av kontakt till godoses på ettbetryggande sätt. Ett bibehållande av inspektionsverksamheten inom växtskyddsorganisationenanser skogshögskolan mest ändamålsenligt, LRF finner det angeläget att enutvidgning av inspektionsverksamheten görs så att kontroll av alla importeradelivsmedelsråvaror blir möjlig. anser att växtinspektionenkommer att fungera bättre om den blir förlagd till Skånedelen avlantbrukshögskolan samt ställs under lantbruksstyrelsens tillsyn. Sve riges handelsträdgårdsmästareförbund.Svenska plantskolornas riksförbund och yrkesfruktodlares riksförbundanser att det enda sättet att skydda den svenska odlingen från svårareskadegörare är en effektiv importkontroll. Frågan omden resistensbiologiska avdelningen bör placeras i eller ärenligt statskontoret beroende av hur stora kostnaderna blir för staten vid de ohkaalternativen. RRV finner att en förläggning till bör vara det mestfördelaktiga, inte minst statsfinansiellt. Statens centrala frökontrollanstaltframhåller att vid förläggning av enheter, som har till uppgift att undersökaoch yttra sig över nya växtförädlingsprodukter, i anslutning till annanväxtförädlingsverksamhet uppkommer frågan om kravet på full objektivitet.Anstalten framhåller även att en förläggning till utan tvekaninnebär en splittring av resurserna i jämförelse med en förläggning till ,, statens plantskolenämnd, handelsträdgårdsmästareförbund.Svenska plantskolornas riksförbund, ochW. förordar förläggning till , Växtskyddsanstalten, LRF,och anser attverksamheten bör lokaliseras till , Lantbruksliögskolan anser att resurser för nematodverksamhetäven bör finnas vid , LRF och framhålleratt den enda väg förutom anpassning av växtföljderna som synes någorlundalovande för att komma till rätta med nematodproblemen är just växtförädlingen.Det bör då även här vara naturligt att geografiskt samlokalisera verksamheternaoch förordar därför att även nematod-verksamheten förläggs till , I fråga omresurser och kostnader anser statskontoret att den föreslagna förstärkningen avresurserna för forskning och förvaltning på växtskyddsområdet inte är enförutsättning för omorganisationens genomförande. Statskontoret och RRV anseratt behovet av nya tjänster för växtskyddsverksamheten bör vägas mot andrabehov på myndighetsnivån och prövas i samband med och lantbruksstyrelsensordinarie anslagsframställningar. framhåUer att genomomorganisationen erhålls inte någon effektivitetsvinst på den administrativasidan, som inte kan erhållas vid en administrativ samordning mellan ettfristående v'äxt-skyddsinstitut och t, ex, . anser att förslaget till personalförstärkningar för denresistensbiologiska forskningen är glädjande men förslaget kan endast uppfattassom en etapp i ett fortlöpande utbyggnadsprogram. ifrågasätterom de beräknade resurserna för växtskyddet är tillräckliga för attmiljövårdsaspekterna skall kunna tillgodoses. Högskolan uppfattar de avutredningen framlagda kostnadsberäkningarna mera som ett underlag förställningstagandet i själva principfrågan om växtskyddsverksamhetensorganisation än som ett konkret förslag beträffande den framtidaanslagstilldelningen till verksamheten. Skogshögskolan anser att de nyatjänsterna i betydande grad kommer att bidra till ett mer slagkraftigt växtskydd, LRF understryker nödv'ändigheten av att man tillskapar nyaresurser i enlighet med utredningsförslaget. Förbundet fäster uppm'ärksamhetenpå att därutöver möjlighet ges till bidrag över försöksanslagför att intensifiera försöksverksamheten inom ämnesområdet, handelsträdgårdsmästareförbund.Svenska plantskolomas riksförbund och yrkesfruktodlares riksförbimdframhåller att de personella resurser som tillförs serviceenheten är alldelesför begränsade. De står inte i rimlig proportion till det behov av expert-och service-hjälp, som kommer att finnas där. Förbunden finner det angelägetatt ytterligare en trädgårdstjänst inrättas. I fråga om inspektionsverksamhetenanser förbunden att en personalförstärkning krävs för att göra denna effektiv.Utsädesföreningen konstaterar att utredningen i viss utsträckningtillmötesgått kraven på resursförstärkning av resistensbiologin. W. att utredningens förslag till förstärkningar av resistensbiologin är ettminimikrav, som inte får underskridas. Sjukdomar och skador på växtligheten vållar årligenavsevärda förluster. Angreppen förorsakas av såväl djur t, ex, insekter, nematoder,kvalster och sorkar som växter t, ex, svampar, bakterier och virus. Skadornakan också vara av fysiogen art såsom köldskador och immissionsskador. Det ärsvårt att ange omfattningen av skadegörelsen. Enligt vissa internationellaberäkningar uppgår de årliga förlusterna genom angrepp av insekter och kvalstertill av den potentiella världsskörden. Förlusterna genom angrepp avväxter uppskattas till av denna skörd. För med dessförhållandevis välutvecklade växtskydd beräknas förlusterna genom insekter och kvalsterbegränsa sig till . Förlusterna genom växtsjukdomar tycks varaungefär lika stora över hela världen. försöker man på olika sätt skyddasig mot dessa angrepp. En exakt kalkyl över lönsamheten av växtskyddsinsat-sernaär svår att göra. Vinsten genom bekämpning av vissa särskilt betydelsefullaskadedjur inom svenskt jordbruk och trädgårdsnäring har dock beräknats tillöver 100 milj, kr, . Bekämpning av potatis-bladmögel och utsädesburnasvampsjukdomar uppskattas ge en motsvarande årlig vinst. Vidare kan nämnas attenligt gjorda uppskattningar 1015 7c av värdet av den tillvaratagna skördeninom jordbruk och trädgårdsskötsel räddas genom olika slag av växtskyddsinsatser.Detta motsvarar en bruttovinst av 400500 milj, kr, . Statens insatser inom jordbruks- och trädgårdsnäringarnauppgår på växtskyddsområdet till ca 10 milj, kr, , I fråga om näringarnasegna kostnader för växtskyddsåtgärder är endast känt att de årliga inköpen av växtskyddsmedelbelöper sig på ca 65 milj, kr. Totalt torde kostnaderna för växtskyddsåtgärderuppgå till ca 100 milj, kr, . är centralt statligt organ föruppgifter på växtskyddets område. Anstaltens uppgift är att bedrivavetenskaplig forskning i samråd med samt praktiska försök.Verksamheten skall företrädesvis avse problem av mera omedelbar praktiskbetydelse för jordbruket och trädgårdsnäringen. dessutom utföra kontroll och inspektion på växtskyddetsområde samt lämna råd och anvisningar i ämnen som tillhör anstaltensämnesområde. Huvudanstalten är belägen i och dessutom finns filialeri Äkarp, Röbäcksdalen, , och , De tre sistnämnda är s, k, enmansfilialer.Vid huvudanstalten finns, förutom kansli, zoologiska, botaniska och kemiskaavdelningar, inspektionsavdelning samt upplysningsavdelning. Anstalten har 110anställda. Verksamheten drar en årlig kostnad av ca 8 milj. kr.