prop · FX0344 · 1974-12-31 00:00:00 — Lagutskottetkonstaterar i sitt belänkande (LU 1973 r 29) all arvsrätlsreformgrundades på den principiella uppfattningen att en viss grupp människor intetill följd av sin börd skall vara sämre lottade än 1974: 44 77 andra.Av praktiska skäl kunde emellertid inte alla utomäktenskapliga barn tiUerkännassamma arvsrätt som barn födda i äktenskapet. Med hänsyn till den tidigarebristfälliga registreringen av utomäktenskapliga barn är det nämligen svårt ochi fråga om förhållanden för liden renlav omöjligt fördödsbodelägare att utreda om en avliden man har barn utom äktenskapet. För allfrågan om arvsrätt efter avlidna män inle skulle hållas svävande ända liUs denallmänna arvspreskriptionen inträdde måsle en särskild preskriptionsregelinföras. Någon motivering lUl varför preskriptionstiden knöts till just bouppteckningenanfördes inle i propositionen. Denna fråga blev inte heller föremål fördiskussion under riksdagsbehandhngen. Allarvsrällspreskriplionen knutils till bouppteckningen har enligl utskottetemellertid fört med sig vissa ölägenheter. Dödsboet har nämligen möjlighet altföranstalta om bouppteckning omgående efter dödsfallet. Bouppteckningen kan iandra fall komma att dra ut betydligt . Från den utomäktenskapligearvtagarens synpunkt innebär detta, alt han inle säkert kan beräkna närarvspreskription inträder, någol som måste anses vara till betydande nackdelför arvtagaren. Visserligen har han möjlighet alt säkerställa sin arvsrättgenom alt före dödsfallet begära anteckning i den dödes personakl. Sådananteckning har också genom barnavårdsmännens försorg i regel skett när delgäller bam som är födda utom äktenskapet eller . När del gällerbarn födda före delta år är del tveksamt i vilken ulslräckning anteckningskett. Enligl utskottets mening kan man befara all det alltjämt finns elt stortantal utomäktenskapliga barn som inle är antecknade i faderns personakt. Deti motionen gjorde påståendet, all del förekommit att utomäktenskapliga barngått miste om sin arvsrätt till följd av alt bouppteckning förrättats iomedelbar anslutning till dödsfallet, har enligt utskottet vunnit stöd i vadremissinstanserna anfört. Samtliga remissinstanser har också tillstyrkt allfrågan utreds. Utskottet understryker för sin del att det från principiellsynpunkt inte kan råda någol tvivel om att utomäktenskapliga barns arvsrättbör inskränkas av övergångsbestämmelser i så ringa grad som möjligt. Utskottetdelar därför den uppfattningen att, när de nuvarande övergångsbestämmelsemafåll en inle önskvärd tillämpning, dessa bör bli föremål för en översyn. Attsom föreslagit helt slopa inskränkandeövergångsbestämmelser anser utskottet emellertid inte möjligt. mening bör i stället den presumtive arvtagaren beredas inomvilken han har att framstäUa sina arvsanspråk. Mycket talar för all denna lidbör vara tre månder, som är den tid inom vilken bouppteckning i regel måsteförrättas. Annan preskriptionstid kan naturligtvis länkas, och flera olikaförslag har lämnats av remissinstanserna. Enligl utskottets mening bör frågannärmare utredas. 1974: 44 78 På grund av det anförda hemställer utskottet att riksdagenhos Kungl. Majrt begär en Översyn av ifrågavarande övergångsbestämmelser. Utskottetshemställan har bifalhts av (rskr 1973r 307). När det gäller de förslag om komplettering av personakter m.m. som har förts fram av anser utskottet att förslagenär väl värda att beaktas. Enligl utskottets mening bör detta lämpligen ske isamband med den förordade översynen av övergångsbestämmelserna. 3.4.2 Rätten till arv efter utomäktenskapUgt barn I samband med att frågan om preskription av vissa utomäktenskapligabams arvsrätt utreds anser utskottet att det även bör övervägas om denspeciella arvspreskriptionen kan utsträckas att gälla också vid bak-arvsfallen,dvs. vid arv efter utomäklenskapligl barn för fadern och dennes avkomlingar.Utskottet hemställer att hos Kungl. Majrt skall begära en översynockså av den nu berörda frågan. Utskottets hemställan har bifallits avriksdagen (rskr 1973r 307). 3.5.1 Utomäktenskapliga barns arvsrätt Fr. o. m. är barn utom äktenskap iprincip likställda med barn i äktenskap i arvshänseende. Utomäktenskapligabarn ärver sålunda fadern och dennes släktingar på samma sätt som bam iäktenskap. Som framgått av den redogörelsen gäller dock en särskildövergångsbestämmelse för det fall att barn utom äktenskap är fött före den 1januari 1970 och arvsrätt mellan fadern och barnet inte skulle ha förelegalenligt äldre bestämmelser. En sådan övergångsbestämmelse har ansetts motiveradmed hänsyn till att registreringen av utomäktenskapliga barn har varitbristfällig och att det därför är svårt och i vissa fall omöjligt att utreda omen avliden man har barn utom äktenskap. För att frågan om arvsrätt efteravlidna män inte skulle hållas svävande ända tills den allmännaarvspreskriptionen inträder infördes därför en särskild preskriptionsregel förden angivna kategorin barn. Regeln innebär att barnet och dess bröstarvingarärver fadern och dennes släktingar endast under förutsättning att annan dödsbodelägare,boutredningsman eller den som sitter i boet senast vid bouppteckningen fåttkännedom om arvingen eller anteckning om barnet före arvfallet gjorts ipersonakt för arvlåtaren eller annan från vilken arvingen härleder sin rätt. Den angivna övergångsbestämmelsen torde i allmänhet inteha medfört några ölägenheter, såvitt gäller yngre barn, dvs. barn som vidikraftträdandet fortfarande stått under barnavårdsnämndernasöverinseende. Beträffande sådana barn torde nämligen anteckning regel- 1974: 44 79 mässigtha gjorts i faderns personakt. Enligt den tidigare återgivnaövergångsbestämmelsen till kungörelsen om ändring barna-vårdsmannakungörelsehar det ålegat barnavårdsman att skyndsamt sörja för att anteckning görs ifaderns personakt, om faderskapet till barn utom äktenskap fastställts enligläldre lag utan att della antecknats i personakten. hardärjämte rekommenderat barnavårdsnämnderna alt vidta motsvarande åtgärd ifråga om sådana barn som inte har haft någon barnavårdsman. Del fårförutsättas att barnavårdsmännen och barnavårdsnämnderna har vidtagit ifrågavarandeåtgärder och att garantier sålunda har skapats för all yngre barn inte skall gåförlustiga sin arvsrätt efter fadern. Lägelär emellertid ell annat när del gäller äldre barn. I fråga om dessa torde det iåtskilliga fall förekomma att anteckning saknas i faderns personakt. Görs intesådan anteckning före arvfallel, blir barnens arvsrätt beroende av alt desenast för bouppteckningen är kända för någon av de övrigadödsbodelägarna eller för boutredningsman eller den som sitter i boet. EnliglÄB (se t. ex. 16 kap. 2 §) skall det vid bouppteckningen undersökas vilka somär berättigade till arv efter den döde. Som har framhållits i prop. 1969r 124kan det dock inte rimhgen komma i fråga att man vid boutredning efter män, somär i den åldern att de kan tänkas ha efterlämnat ulomäktenskapligt barn föttföre , skall behöva göra omfattande efterforskningar för att utröna ommannen haft barn uiom äktenskap. Arvsrätten för äldre utomäktenskapliga barnblir därför i många fall beroende av all barnet självt ger sig till känna fördödsbodelägare eller motsvarande. Eftersom barnet i sådant fall måste ge sigtill känna senast för bouppteckningen, får det stor betydelsenär denna förrättas. 1 § ÄB föreskrivs all bouppteckning skall förrättas sist efterdödsfallet, såvida inte på ansökan inom samma lid rätten med hänsyn till boetsbeskaffenhet eller av annan särskUd orsak förlänger tiden. Någon bestämmelse omhur snart efter dödsfallet bouppteckning kan förrättas finns inte. Hinderföreligger inte att förrätta bouppteckning efter dödsfallet, omboets tillgångar och skulder har hunnit bli tillfredsslällande utredda. Uppenbarligenfinns det överhängande risk för att barn utom äktenskap inte hinner ge sig lUlkänna, om bouppteckningen förrättas mycket kort lid efter dödsfallet. Enligtvad som har framkommit vid lagutskottets behandling av förevarande fråga hardet också i praktiken inträffat fall då utomäklenskapligl barn har gått förlustigtsin arvsrätt till följd av att bouppteckning har förrättats i nära anslutning tUldödsfallet. Jag delar utskottets mening all en sådan ordning inte är tUlfredsstäUande.Att ett ulomäktenskapligt barn på del angivna sättet går förlustigt sinarvsrätt strider mot de synpunkter som var vägledande vid 1969 års 1974: 44 80 reform,nämligen att utomäktenskapliga barn i princip skall likställas med barn iäktenskap i arvshänseende och att deras arvsrätt skall inskränkas så litet sommöjligt genom övergångsbestämmelser. Jag anser därför att den ifrågavarandepreskriptionsregeln bör ändras. Ilikhet med lagutskottet anser jag del inle möjligt alt, som föreslagit, helt slopa inskränkande övergångsbestämmelser.Risk skuUe i så fall föreligga för att okända barn kunde ge sig till känna långtid efter det att boet avvecklats och framtvinga att redan vidtagnadispositioner över kvarlålenskapen rivs upp. Detta skulle medföra enrättsosäkerhet för övriga dödsbodelägare som inte kan godtas. Enligl min meningtillgodoses en presumtiv arvtagare tUlräckligt, om han bereds en viss, intealltför kort lid inom vilken han har alt framställa sina arvsanspråk.Utgångspunkten bör vara liden för dödsfallet. Vad beträffar fristens längd harremissinstanserna uttalat sig för av eller längre. I någolfall har föreslagils en ettårsfrist. För egen del anser jag att fristen börsättas . Överensstämmelse nås härigenom med den lid inom vUkenbouppteckning normalt skall förrättas. I de fall då bouppteckning förrättassenare, bör dock, som ett par remissinstanser har påpekat, anmälan anses ha blivitgjord om den sker senast vid bouppteckningen. All, som kammarkollegiethar förordat, föreskriva en yttersla lidsfrist motsvarande den allmännapreskriptionstiden i 16 kap. 4 § ÄB anser jag onödigt. Ifråga om beviskravet vid anmälan bör det liksom åligga den som påslårsig ha rätt till arv att styrka alt dödsbodelägare, bouppgivare ellerboutredningsman inom föreskriven lid har fått kännedom om honom. Jag anserinte alt bevisfrågan har sådan betydelse alt man, som harifrågasatt, bör införa en möjlighet för den presumtive arvtagaren attalternativt göra anmälan hos den domstol som har att inregistrerabouppteckningen efter den avlidne. Skulle del vid registreringstUlfället varabekant för domstolen att ett utomäklenskapligl barn har gett sig till känna,åligger det domstolen all se till all bouppteckningen redovisar förhållandet.Om barnet ger sig till känna först efter det att bouppteckning har förrättatsmen före Iremånaderstidens utgång, blir reglema i 20 kap. 10 § ÄB om lUläggsbouppteckninglUl-lämpliga. Underhänvisning llll vad jag nu har sagt föreslår jag alt den ifrågavarandeövergångsbestämmelsen får det innehållet all, om utomäklenskapligl barn ärfött före och arvsrätt mellan fadern och barnet inte skulleha förelegat redan enligt äldre lag, så ärver barnet och dess bröstarvingarfadern och dennes släktingar endast under förutsättning all annandödsbodelägare, boutredningsman eller den som sitter i boel inom tre månaderfrån dödsfallet eller, om bouppteckningen förrättas senare, senast vidbouppteckningen fått kännedom om arving- 1974: 44 81 eneller anteckning om barnet gjorts före arvfaUel i vederbörlig personakt.Lagändringen bör träda i kraft möjligt. Har arvlåtaren avlidit föreikraftträdandet bör dock äldre beslämmelser aUtjämt gälla. Ävenom den nu förordade lagändringen vidtas, kvarstår uppenbarligen vissa riskerför att äldre utomäktenskapliga barn går förlustiga sin arvsrätt. Det kansålunda undanlagsvis inträffa all elt barn så sent får kännedom om fademsdödsfall att barnet inle hinner ge sig till känna före anmälningsfristensutgång. På lång sikt vore del därför önskvärt att alla fäders personaklerförsågs med anteckning om utomäktenskapliga barn. barnavårdsnämndhar i sill remissvar fört fram vissa förslag i denna fråga. Jag är emellertidför dagen inle beredd att la ställning till förslagen, utan de torde fåövervägas närmare inom Kungl. 3.5.2Rätten till arv efter ulomäktenskapligt barn Genombeslut har Kungl. Maj:l uppdragit åt familjelagssakkunniga(Ju 1970: 52) att överväga frågan om preskription av rätt till arv efter utomäklenskapliglbarn. Jaghemställer all Kungl. Maj;t föreslår allantaga inom upprättade förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i lagen (1969;621) om ändring i , 4. lag om ändring irättegångsbalken, 5. förordning om ändring iförordningen (1941r 416) om arvsskatt och gåvoskatt, 6. förordning om ändring iförordningen (1947r 577) om statlig förmögenhetsskatt, 7. lag om ändring ireligionsfrihetslagen (1951 r 680), 8. lag om ändring i barnavårdslagen(1960r 97), 9. lag om ändring i lagen (1962r381) om allmän försäkring, 10. lag om ändring i lagen (1964r167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 11. lag om ändring irennäringslagen (1971r 437). Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Majrt Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bUaga till delta protokoll utvisar. Propositionen ................................................... .. 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... .. 1 Förslag till lag om ändring i .......... .. 2 Förslag till lag om ändring i ............. 5 Förslag lUl lag om ändring ilagen (1969r 621) om ändring i 6 Förslag till lag om ändring irättegångsbalken...... 6 Förslag till förordning omändring i förordningen (1941 r 416) om arvsskatt och gåvoskatt 7 Förslag tUl förordning omändring i förordningen (1947r 577) om statlig förmögenhetsskatt 9 Förslag till lag om ändring ireligionsfrihetslagen (1951r 680) 10 Förslag tiU lag om ändring i bamavårdslagen(1960r 97) .. 10 Förslag till lag om ändring ilagen (1962r 381) om allmän försäkring 18 10.............................................................. Förslagtill lag om ändring i lagen (1964r 167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare .............. .. 18 Förslagtill lag om ändring i rennäringslagen (1971 r 437) .. 19 Utdrag av slalsrådsprolokoUet över justitieärenden 1 Inledning .................................................... .. 20 2 Åldersgränserför unga..................................... .. 21 2.1 Gällanderätt m. m...................................... 21 2.1.1 Myndighetsåldern ............................. 21 2.1.2 Andra 20-årsgränser ........................... 24 2.1.3 Andra åldersgränser för unga ................. .. 30 2.2 Departementspromemorian.......................... 35 2.2.1 Myndighetsåldem................................. .. 35 2.2.2 Andra 20-årsgränser ........................... .. 39 2.2.3 Andra åldersgränser för unga ................. 44 2.3 Remissyttrandena...................................... 46 2.3.1 Myndighetsåldern .............................. 46 2.3.2 Andra 20-årsgränser ........................... .. 51 2.3.3 Andra åldersgränser för unga ................. 57 2.4 Föredraganden ......................................... .. 59 2.4.1 Myndighetsåldern ............................. 59 2.4.2 Andra 20-årsgränser ........................... .. 63 2.4.3 Andra åldersgränser för unga ................. .. 69 3 Utomäktenskapligabarns arvsrätt m. m............... 72 3.1 Gällande rätt............................................. 72 3.2 Motionsyrkande ...................................... 74 3.3 Remissyttrandena....................................... . 74 3.3.1 Utomäktenskapliga barnsarvsrätt.......... , 75 3.3.2 Rätlen till arv efter utomäklenskapliglbarn. . 76 3.4.1 Utomäktenskapliga barnsarvsrätt ........ 76 3.4.2 Rätlen tiU arv efter utomäklenskapliglbarn 78 1974: 44 83 3.5.1 Utomäktenskapliga bams arvsrätt............ 78 3.5.2 Rätten till arv efter ulomäktenskapligtbarn. 4Hemställan ................................................ . 81