prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — Till småhus med äganderätt skall enliglbostadsstyrelsens förslag inte utgå några räntesubventioner. Beträffande säkerhet för den ytterligareskuldökning som uppkommer för hus med ränte- och paritelslån som en följd av bostadsstyrelsensförslag om sänkning av kapitalkosinadsnivån anser styrelsen alt krav på sådaninte bör ställas. Den ökade kreditrisk som uppkommer, där realsäkerhet fördelar av skuldökningen saknas, bör accepteras, säger styrelsen. Utredningarna har i sammanhanget föreslagit enutökning av uteslående lån lill vissa bosladsrällsföreningar. Förslagettillstyrks av HSB och Slockholms kooperaliva bosiadsförening ek. Densenare framhåller i sammanhanget att förening därvid bör likställas medbostadsrättsförening. Negativa till förslaget är däremot bostadsstyrelsenoch länsbosiadsnämnden i Slockholms län. som anseratl några skäl fören sådanåtgärd inle har anföris av utredningarna. Utredningarnas förslag om a n n u i t e t s 1 å n ivissa fall tillstyrks av länsbostadsnämnderna och länsstyrelserna I Jönköpingsoch samt . Hyresgästernas riksflirbund säger sig inte ha någrainvändningar att göra men vill vänta med all la slutlig slällning lill dess attfrågorna om finansieringsunderiag och totalfinansiering har slutbehandlats. anför kritik mol vissa delar avförslaget. Sålunda anser styrelsen alt det saknas bosladssociala motiv förattbegränsa småhusägarnas valfrihet genom atl hänvisa dem uteslutande till lån medomfördelning. Lån med nominella villkor bör alltså liksom vara ettalternativ för dem, menar styrelsen. Dock bör lånevillkoren så till vidaförbättras all annuitetslån med amoriering bör erbjudas i stället förlån med rak amoriering och amorteringstid. En sådan förändring skulleenligl styrelsens uppfattning öka de statliga lånens attraktivitet och därmedderas konkurrenskraft gentemot övrig långivning. påpekar vidare att utredningarnasförslag innebär att amorteringstider skulle accepteras förlokaler. Detta föranleder styrelsen atl avstyrka förslaget omatt lån inomlåneunderlaget,som ej omfattas av utjämningsunderiag, skall kunna utgå i formav annuitetslån med löplid. Styrelsen föreslår i stället lån med rakamortering och högst löplid med hänvisning bl. a, till all de lokalerfrågan gäller i regel är kommersiella. Hyreskalkylen för dem lorde i allmänhelbaseras på en avskrivningslid på högsl . anför liknandesynpunkter Kommunen menaratt en förlängning av lånens löptider möjligen skullekunna övervägas belräffande sådana bostadskomplement som har en flexibeluiformning. Bostadssiyrelsen och har uttalat sinanslutning till utredningarnas förslag om all annuiteiens räniedel skall varabunden i 5-årsperioder remissorgan har anmält avvikande mening,Bosladsstyrelsen tillägger all ränlan i här avsedda fall bör följa den allmännalånemarknadsränian och subventioneras endast när del rör sig om en fördjupningav lån avseende bosläder och lokaler som ingår i underlaget för omfördelning. 4Bostadsskattekommittén 4.1 Gällande beskattningsregler En bostad innehas i regel med antingen äganderätt,bostadsrätt eller hyresräll. Äganderätt lill en fastighet medför de längsigående möjligheterna för innehavaren all disponera över bostaden. Medäganderätt kan i slor utsträckning jämställas tomträtt,som aren nyttjanderättlill faslighet i allmän ägo för i princip obegränsad lid. En väsentlig skillnadär dock att tomt-räilshavaren har att utge en åriig avgäld. Bostadsrätt är den rätt i bostadsrättsförening somtillkommer medlem på grund av upplåtelse till honom av nyttjanderätt lilllägenhet i hus som tillhör föreningen. Sådan upplåtelse sker på obegränsad lid.Bostadsrälishavaren förfogar över del förmögenhelsvärde som bostadsrätten kanrepresentera och för tillgodogöra sig detta genom överlåtelse avbostadsrätten. Vid upplåtelsen erlägger medlemmen en grundavgift. Genomårsavgifier bidrar han lill atl läcka föreningens löpande utgifier. Hyresrätt lill lägenhet grundar sig på avtal mellanhyresvärd och hyresgäst. Avtalet innebär att hyresgästen mot ersäitning fårdisponera lägenheten. I motsats lill vad som är fallet med äganderätt ochbostadsrätt representerar hyresrätten inte något legalt förmögenhelsvärde. Skallerällsligi föreligger principiella skillnadermellan de olika bostadsformerna. Den ägda bostaden anses enligtkommunalskattelagen (KL) utgöra eller ingå i förvärvskälla. Intäkten ochulgifien för bostaden skall beräknas enligt reglerna för inkomstslaget annanfastighet. Resultatet av inkomstberäkningen, och därmed bosladsinnehavei,påverkar den boendes skall. Även bostadsrätt är i skattelagarna principielltsetl Ittformad som en förvärvskälla, hänföriig lill inkomstslaget kapital. Intäktenutgörs av hyresvärdet av bostaden och kostnaderna av avgifierna lillföreningen utom kapitaltillskott. Medlemmen beskattas inte för hyresvärdet avlägenheten, annal än om lägenheten är uthyrd. i princip underkastad schablonbeskattning. Hyresrättutgör enligt KL inle förvärvskälla, ulan förhyrning av bostad betraktasskattemässigt såsom helt likställd med annan konsumtion. För inkomslbeskallningen av bosladsfasligheter harfastighetstaxeringen väsentlig betydelse, främst genom alt taxeringsvärdetligger till grund för den schablonmässiga inkomstberäkning, som sker för vissabostadsfastigheter, och genom att den bildar underlag förgarantibeskaltningen. Taxeringsvärdena kommer även lill användning i vissafall när det gäller att fastställa avskrivningsunderiag för byggnader och vidrealisationsvinstbeskattningen samt kapitalbeskattningen. Taxeringsvärdet skall sättas till belopp sommotsvarar 75 96 av taxeringsenhetens marknadsvärde. delpris som taxeringsenheten sannolikt skulle betinga vid en försäljning, skallbestämmas med hänsyn till del allmänna prislägel vid ingången av året före taxeringsåretsom det kommer till uttryck i den officiella fastighetsprisslalisliken.Taxeringsvärdet uttrycker taxeringsenhetens lolala värde. Vidfastighetstaxeringen redovisas emellertid även särskilda delvärden. För annanfastighet redovisas delvärdena markvärde och byggnadsvärde. Taxering av faslighet sker dels vid allmänfastighetstaxering, som skall verkställas , och dels vid särskildfastighetstaxering, som kan ske under vissa i lagen närmare angivnaförutsättningar, de år när allmän fastighetstaxering inte äger rum. 4.1.2Beräkning av inkomsl av annan fastighet Reglerna om beräkning av inkomst av annan fastighetfinns i 24-26 KL med anvisningar. Inkomstberäkningen, som i princip grundas påen kon-tantmässig redovisning av intäkter och utgifter sker antingen på konventionelltsätt eller enligt en särskild schablonmelod. Den konventionella metodeninnebärati inkomstberäkningen sker med hänsyn till fastighetsägarens verkligaintäkter och koslnader. För egna hem och bl. a. allmännyttiga bostadsföretagsfastigheter beräknas däremot fr. o. m. taxering inkomsten efter enschablonmelod enligl vilken såsom intäkt tas upp viss proceni av fastighetenstaxeringsvärde. A andra sidan medges avdrag endast för vissa kostnader, bl.a.gäldräntor. Inkomstberäkning enligt konventionell metodtillämpas främst för hyresfastigheter i enskild ägo. Beräkningen syfiar såsomför förvärvskällor i allmänhet till atl få fram ett netto mellan faktiskaintäkter och kostnader. I korihel sker beräkningen enligl följande. Som intäkt upptas dels hyror och andra kontantaintäkter av fastigheten, dels hyresvärdet av lägenheten, som ägaren använt försin, sin familjs eller sina personliga tjänares räkning. Hyresvärdet beräknasmed ledning av i orten gällande hyrespris eller, om möjlighet till sådanjämförelse saknas, efier annan lämplig grund. Om fastighet används i ägarens rörelse ansesfastigheten ingå i rörelsen och någon särskild redovisning avfaslighetsinkomslen sker inte. Används fastighet delvis i rörelse och delvislill egen bostad eller för ulhyrning görs uppdelning mellan den del avfastigheten som används i rörelsen och den övriga delen. Avdragfår göras för kostnader för drifien av fasligheten, reparationer ochunderhåll av byggnad, värdeminskning av byggnad och maskiner och andrainventarier som hör till fastigheten saml ränlor och lomträttsavgäld ellerliknande avgäld. Avdrag för värdeminskning av byggnad beräknasenligt avskrivningsplan på byggnadens anskaffningsvärde. 1 anskaffningsvärdetinräknas kostnad för till- eller ombyggnad som nedlagts efter förvärvet avbyggnaden. Del årliga värdeminskningsavdragel beräknas normall efter 1,5 96 förbyggnader av slen och liknande material och efter 1,75 96 för träbyggnader. Förvärmepannor, hissmaskiner och jämförlig maskinell utrustning medges avdragefter högre procenttal än för byggnaden i övrigl. Även beträffande lösa inventariermedges värdeminskningsavdrag. Inkomstberäkning enligt schablonmetoden innebär ihuvudsak att intäkten av fastigheten beräknas lill viss proceni avfastighetens taxeringsvärde året näst före taxeringsåret samt att avdrag intemedges för andra kostnader än ränta på lånat kapital som nedlagts i fastighetenoch för lomträttsavgäld eller liknande avgäld. Schablonmetod för inkomstberäkningen tillämpas ifråga om fastighet som vid beskattningsårets utgång är inrättad lill bostad åten eller två familjer med personliga tjänare saml fastighet som tillhörbosiadsförening, bostadsaktiebolag eller allmännyttigt bostadsförelag. Villaschablonen för en- och ivåfamiljsfastighelerinnebär följande. Som intäkt av fastigheten las upp ett belopp som motsvararför hell år räknat 2 96 av den del av fastighetens taxeringsvärde ellermotsvarande värde som inte överstiger , 4 96 av den del somöverstiger . och 8 96 av den del som överstiger225 . Intäkten kan nedsättas under vissa närmare angivna förutsättningar.Som exempel kan nämnas att fastigheten inte kunnat utnyttjas på grund aveldsvåda eller därmed jämföriig händelse eller till följd av ägarensavfiyttning från orten eller annan sådan särskild omständighet. Förutom för ränta på lånat, i fastigheten nedlagtkapital samt lomträttsavgäld eller liknande avgäld åtnjuter fysisk person, somblivit för året näst före taxeringsåret eller för taxeringsåret mantalsskrivenpå fastigheten, etl extra avdrag med, räknat, , dock högstmed del belopp som skall upptas som intäkt av fasligheten. Äger denskattskyldige endast del av fastigheten skall avdraget nedsättas i motsvarandemån. Har fastighet delvis använts i ägarens rörelsetillämpas schablonmeloden bara på den del som inle kan anses belöpa på den irörelsen använda fastighetsdelen. Schablonmetoden är tillämplig även omfastigheten eller fastighetsdelen, utöver utrymmen för bostad åt en eller tvåfamiljer, innehåller något enstaka rum för uthyrning eller i ringa omfattningkan användas förannat ändamål än som bostad. Schablonmässig inkomstberäkning skall tillämpasäven beträflände fastighet som nyttjas endast viss del av året ellertillfälligt, såsom sommarstuga och liknande, eller som ulan alt användas stårlill ägarens förfogande. Detsamma gäller beträffande fastighet som uthyrs tillstadigvarande bostad. Däremol är metoden inte tillämplig beträffandefastighet eller fastighetsdel, vilken i icke endast ringa omfattning brukar iförvärvssyfte utnyttjas på annat sätt än för ulhyrning till stadigvarandebostad eller såsom bostad för ägaren. Från tillämpning av metoden undanlasexempelvis fastigheter som brukar uthyras lill sommargäster meni övrigl bebos av ägarna, sommarstugor som regelbundet uthyrs ,fastigheter vilka till viss del upplåts för upplagsplats, för rörelse e. d.samt fastigheter vilka utnyttjas för odling eller tillgodogörande av alstereller naturtillgångar från fastigheten. En faslighet anses i endast ringaomfattning utnyttjad för sådant ändamål, som här avses, om den därigenomförvärvade årliga bruttointäkten uppgår till högst . eller överstigernämnda belopp men inte 2 proceni av fastighetens taxeringsvärde. Beträffande fastigheter tillhöriga bostadsföreningar och bostadsaktiebolag samt allmännyttiga bostads företag gälleratt som inläkt av fastighet som tillhör bostadsförening ellerbostadsaktiebolag eller allmännyttigt bostadsföretag upptas 3 96 avfastighetens taxeringsvärde eller motsvarande värde. eller bostadsaktiebolag förståsekonomisk förening eller aktiebolag, vars verksamhet uteslutande ellerhuvudsakligen beslår i all åt föreningens medlemmar eller bolagets delägarebereda bostäder i hus, som ägs av föreningen eller av bolaget, I fråga om nytillkommande bostäder blir schablonenför bostadsföreningar och bostadsaktiebolag tillämplig endast påbostadsrättsförening. Det finns emellerlid en del äldre ekonomiska föreningaroch aktiebolag, som upplåter bostäder lill medlemmar eller delägare,beträlTande vilka föreningsschablonen är tillämplig. har meddelat anvisningar (nr1967:7 p. 3) om gränsdragningen mellan sådana bostadsföreningar ochbostadsaktiebolag som ovan avses ("äkta" och "oäkta"bostadsföretag). För att ett förelag skall anses som "äkta" krävsdels att företagets fastighet (fastigheter) inrymmer minst trebostadslägenheter, dels atl minst 60 96 av hela taxeringsvärdet för företagetsfastighet (fastigheter) belöper på de till medlemmar eller delägare medbostads- eller hyresräll upplåtna bostadslägenheterna. För etl "äkta"bostadsföretag beräknas inkomsten av samtliga dess fastigheter enligt schablon.Har företaget dessutom en villafastighet skall däremot inkomstberäkningen fördenna ske efier villaschablonen. För medlem eller delägare i bostadsförening ellerbostadsaktiebolag medför bostadsinnehavet normalt inga omedelbaraskattekonsekvenser bortsett från atthan kan lå belala rörmögenhelsskall för värdet av bostadsrätten. Om medlemeller delägare upplåter bostaden till annan skall han dock i vissa fallbeskattas för inkomsl av upplåtelsen. är bolag, föreningeller slifielse, som av bosladsstyrelsen eller länsbostadsnämnd erkänts somsådant företag. Enligt bostadslånekungörelsen (1967:552) för bolag ellerslifielse, som arbetar utan enskilt vinstsyfie samt under samverkan med ochtillsyn av kommunen, om vissa ytteriigare förutsättningar är uppfyllda, avlänsbostadsnämnden godkännas som allmännyttigt bostadsföretag. Ulöver de tidigare redovisade skattereglerna somrört förvärvskällan annan fastighet finns ytteriigare beslämmelser av betydelseför bostadsbeskattningen. Först kan nämnas att en bostad kan ingå iförvärvskällan jordbruksfastighet. Till intäkt av jordbruksfastighet hänförsbl. a. åriiga värdet av bostad som den skattskyldige tillgodogjori sig för sin,sin familjs och sina personliga tjänares räkning. Värdet av bostadsförmånenberäknas med ledning av hyrespriset i Orten eller, om sådant saknas, efierannan lämplig grund, såsom hyrespriset i kringliggande orter. Riksskatteverketmeddelar åriigen anvisningar för värdering av bostadsförmån på orter utanegentlig hyresmarknad. Från bruttointäkten får avdrag göras för bl. a. kostnadför reparalion och underhåll saml värdeminskning av bostadsbyggnad. Även garantibeskaltningen har belydelse förbeskattningen av olika boendeformer. Denna beskattning ingår som ett led i denkommunala inkomstbeskattningen. För skattepliktig fastighet beräknasgarantibelopp lill 2 96 av fastighetens taxeringsvärde. Garantibeloppel upptasinom den kommun där fastigheten är belägen såsom skattepliktig inkomst förfastighetens ägare eller därmed jämställd. Vid beräkning av inkomsl avförvärvskälla, vari ingår faslighet för vilken garantibelopp skall upptas sominkomst för den skattskyldige, för avdrag göras med belopp motsvarandegarantibeloppet (procentavdrag). Avdrag medges inle för underskott som uppståttgenom atl procentavdrag överstigit nettointäkten av förvärvskällan. Dentaxerade inkomsten kommer därför alltid alt uppgå lill minsl garanlibeloppelssloriek. Den som innehar bostad i en egen fastighet kan viden försäljning av fastigheten komma all beskattas för realisationsvinst.Beskattning kan ske oavsett hur fastigheten förvärvats eller hur deninnehafts. Reglerna är dock så utformade all mer ordinära vinster går fria. Harfastigheten innehafts mindre än , är hela realisationsvinstenskattepliktig. Vid längre tids innehav beskattas av vinsten. Vid beräkningav realisationsvinsten får avdrag ske för eriagd köpeskilling, inköps- ochförsäljningskostnader m. m. Förbättringskostnader, liksom i fråga omschablontaxerade fastigheter även sådana koslnader för reparalion och underhållav fastigheten som gjori attegendomen vid avyttringen är i bättre skick än vid förvärvet, är avdragsgillaför år då de uppgått lill . Omkostnadsbeloppei skall minskas medavdrag som åtnjutits för värdeminskning av byggnad och lasta inventarier Deltagäller dock inte för år då åtnjutet avdrag understigit . Vid längre tids innehav, liksom vid vissa benifikaförvärv, får den skattskyldige i stället för köpeskilling vid vinstberäkningenefier eget val använda vissa särskill angivna alternativa ingångsvärden. Köpeskillingen eller motsvarande värde liksomavdragsgilla förbättrings-eller därmed jämföriiga reparations- ochunderhållskostnader omräknas efter det allmänna prislägel när avyttringenskedde. Omräkningen sker med ledning av en indexserie, grundad påkonsumentprisindex och levnadskostnadsindex med 1914 som ba.sår.Omräkningstalen fastställs av . avyttrade fastigheten omfattat byggnad, som i huvudsak varit avsedd atlanvändas för bostadsändamål får från lörsäljningsvinsten dras ytterligare ellbelopp - del s. k. fasta tillägget - av . för varje påbörjat kalenderårsom bostadsbyggnaden funnits på fastigheten . Finns del merän en bostadsbyggnad på fastigheten beräknas avdrag endast för huvudbyggnaden. Särskilda regler finns även för den skattemässigabehandlingen av ränlor som finansierats genom statligt lån. Bestämmelsernahärom är intagna i punkt 5, tredje stycket av anvisningarna till 25 v KL,Bestämmelserna innebär, att ränla på statligt bostadslån eller räntelån skall,till den del räntan lagts till låneskulden, anses belald då den debiterats. 1den mån ränta på bostadlån eller annat statligt lån erlagts med hjälp avräntelån anses ränlan betald då ränielånei betalats ut. 4,2Bostad.sskattekommitténs förslag Kommittén påpekar inledningsvis att, lill följd avunderhandsdirektiven från regeringen, vilka innebar atl förslag i huvudfrågornaskulle avges på ett långl tidigare stadium än som ursprungligen varit avsett,man inte har kunnat slutföra alla planerade undersökningar rörande ekonomin förbosläder i olika upplålelseformer. De framlagda förslagen har därför fåttgrundas på elt delvis ofullständigt utredningsmaterial. För bedömning av huvudfrågan, alltså möjlighelernaatt åstadkomma en neutral beskattning av bostäder i olika upplålelseformer, harkommillén bl.a, upprättat kalkyler för boendekostnaderna, skatteeffekternadärvid inberäknade, i egna hem av olika sloriek och åldrar i ett antalrepresentativa orter. Kalkylerna har kompletterats med kalkyler för upplåtelserav mot- svarandehus med hyresrätt och bostadsrätt. En viss jämförelse har sedermera kunnat skemed den av boendeutredningen anordnade småhusundersökningen. Kalkylerna avser egna hem om 80. 120 resp. 200 m'bostadsyta, färdigställda , 1960 och 1950 i ,, och . Hänsyn har tagits till varierandeläneformer. Strävan har varit att lä fram fastigheter som är av genomsnittligtyp för de olika grupperna. Arbetet med kalkylerna gjordes föratt få underlagför en jämförelse mellan resultaten av nuvarande villaschablon och av entaxering efier strikt konventionell metod, där intäkterna består iförmånsvärdet av bostaden med biutrymmen, trädgård m, m, efier hyresläget påorten och avdragen ulgöres av samtliga kostnader, 1 samband härmed uträknadesskatteeffekten av nuvarande schablonmetod. Kostnadsposterna har i regel varit självklara.Kommittén har i kalkylerna även medtagit ränta på eget kapital ochvärdeminskning, avses motsvara den uteblivna inkomst somvillaägaren skulle ha fått om kapitalet innestått pä bank. Såsom kostnad förfastigheten har dock endast räknats del belopp som kvarstår efier beskattningav räntan efier genomsnittlig mar-ginalskaltesats, 60 96, Vidkommande avdrag för värdeminskning på byggnadhar detla, framhåller kommillén, beaktats vid bestämmande av intäktsprocenteni nuvarande villaintäktschablon. Vid beräkning av statskommunalt bostadsbidrag ålegnahemsägare ingår också värdeminskning på byggnad i en schablonmässigtbestämd kostnadspost. Kommittén påpekar att mot ett hänsynstagande tillvärdeminskning på byggnad på egnahemslåsiighel har invänts att någonvärdeminskning i verkligheten inte äger rum; ägaren kan i regel efier några årsälja fastigheten med god förtjänst. Kommillén framhåller här bl, a. attvinsten till betydande del hänför sig lill tomten och således i den delensaknar iniresse i sammanhanget. Priserna på egna hem beror också på olikaförhållanden som påverkar tillgäng och efierfrågan och man erinrar här särskiltom kommunernas byggnads- och markpolilik, som i hög grad är bestämmande förmöjlighelerna att göra realisationsvinster på egna hem. Än vidare hindrar inteden omständigheten, alt nominella vinster kan göras på en egnahemsbyggnadunderen stor del av dess livslängd, att det i huset nedlagda kapitalelsuccessivt förbrukas och atl huset lill slut når det stadium då det måsle i eneller annan form renoveras eller, om så inle sker, får elt negativt värde,genom atl belasta lomtvärdel med rivningskosinaden, 1 kalkylerna har värdeminskningenberäknats enligl skatterältsliga regler och upptagits lill 1,75 96 avanskalTningsvärdet för byggnaden. Kalkylerna ger enligl kommittén också visstmaterial för en jämförelse mellan kostnaderna för en egnahemsfastighel ochkostnaderna för en lill utrymme,ålder och standard jämföri ig hyreslägenhet, åt minstone i vad angårStockholmsområdet. Förmånsvärdena där är nämligen beräknade med ledning avtillgänglig hyresstalistik. Förmånsvärdet anger alltså kostnaden i hyra för enjämförlig hyreslägenhet. I fråga om villorna har man i allmänhet räknat med nominellalån. 1 ett par exempel förekommer visserligen paritelslån, men della har inleinverkat på kalkylen, därför alt minskningen i kontanta utgifier för ägarenmotsvaras av en skuldökning. 1 ett hyreshus verkar däremol paritetslånesystemetså, att hyran sänkes med ett belopp motsvarande den amortering och den räntasom skjutils på framliden, och nya flerfamiljshus är så gott som undantagslöstparitelsbelånade. För en korrekt jämförelse bör hyran ifierfamiljshuslägenheterna höjas med etl belopp motsvarandeparlietslåneeffekten, vilken enligt kommittén inte lorde undersliga 2 000 000kr per lägenhet. En huvuduppgifi för kommittén har varit att föreslåsådana regler, att beskattningen blir i möjligaste mån neutral för de olikaboendeformerna. Två viktiga anvisningar har dock lämnats i direktiven. Rätlentill gäldrän-teavdrag skall kvarstå för egnahemsägarna, och förslagen får inleleda till påtagliga generella skärpningar av boendekostnaderna för hushåll medmåttliga bruttoinkomster. Kommittén påpekar beträffande frågan om neutralitetalt man varken kan eller bör åsladkomma neutralitet i den meningen, attreglerna formellt blir i alla avseenden identiska. Hänsyn måste nämligen tagaslill innehållet i de civilrättsliga regler som gäller för besittningen avbostaden. Den eftersträvade neutraliteten bör enligt kommittén i ställetinnebära, att beskattningen inte får sådana ekonomiska verkningar all enbesittningsform framstår som påtagligt mera gynnad av skattelagstiftningen ände övriga. Konkurrensen mellan olika bostadsformer bör inte styras avbeskattningen, så atl utfallet av skattereglerna blir avgörande för valet avbostad. Bedömningen får emellertid inte avse ett enda eller ett fåtal år utangöras i ett längre tidsperspektiv. Den bör inte heller strikt begränsas lillinkomstbeskattningen av bostadsinnehavet, utan viss hänsyn får också lagasexempelvis lill realisationsvinstbeskattningen och förmögenhetsbeskattningen.Viktiga i detta sammanhang är även samhällets bostadssociala ochbostadspolitiska åtgärder. Vid beskattningens utformning kan man enligtkommittén däremot inte beakta kommunernas bostadspolitik, dvs, inriktningen påsmåhus resp, fierfamiljshus, subventioner av mark- och exploaieringskostnadero, d.