prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Bestämmelserna för den särskilda skolenheten iKatrineholm bör fortsätta att gälla t. v. I övrigt torde i de flesta fallandelen timmar i den kommunala vuxenutbUdningen som enligt angivna bestämmelsertas i anspråk för särskUda tjänster ochfyllnadstjänstgöring rymmas inom den förordade ramen om avtimunderlaget. I den mån så är fallet bör dessa bestämmelser kunna upphävas.Kungl. Maj:t bör uppdra åt SÖ att kartlägga förhållandena och komma in medförslag om särskUda bestämmelser, om det skulle visa sig att ytterligareundantag behöver göras för vissa kommuner eller enskilda lärare. SÖ bör vidare få i uppdrag att,beträffande dem som fullgjort 1974:1 Bilaga 10 409 undervisningen i kommunalvuxenutbildning, undersöka i vad mån mina förslag på ett sådant sätt påverkarmöjligheten att få undervisa att det kan finnas behov av särskilda åtgärder. Det ärangeläget att statsbidrag tiU vuxenutbildning endast belastar anslagetBidrag till driften av kommunala skolor för vuxna. Detta kräver attstatsbidragsbestämmelserna förtydligas. Det ankommer på SÖ att däreftermeddela erforderliga anvisningar.. Jag hemställer att Kungl. 1. godkänna de riktlinjer beträffande lärarorganisationen för denkommunala vuxenutbUdrungen som jag förordat, 2. till Bidrag till driften av kommunala skolor för vuxna /75 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till studiecirkelverksamhetG 7. Jag har i samband medmin inledande översikt angående vissa frågor inom kulturområdet anmält att jagavser att senare föreslå Kungl. Maj:t att riksdag lägga fram ensärskUd proposition om den statliga kulturpolitiken. I denna proposition kommerbl. a. förslag beträffande bidrag till studiecirkelverksamhet ochstudieförbund att tas upp. Det är lämpligt att också förslagom studiecirkelverksamhet och studieförbund behandlas i detta sammanhang. Iavvaktan på detta bör anslagen Bidrag till studiecirkelverksamhet och tas upp med preliminärt beräknade belopp i riksstaten. Jaghemställer att Kungl. att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, för /75 beräkna 1. till Bidrag till studiecirkelverksamhet ett förslagsanslag av , 2. till Bidrag tid studieförbund ett anslag av . Bidrag till driften avfolkhögskolor 1972/73 Utgift 117 048 835 1973/74Anslag 135 000 000 1974/75 Förslag 135 000 000 Från anslaget utgårstatsbidrag till driftkostnader för totalt 108 folkhögskolor. Skolornasverksamhet omfattar dels vinterkurser, dels äm- 1974:1 Bilaga 10 410 Elevantalet vidvinterkurserna utgjorde under /73 13 554 och vid ämneskurserna33 885. Bidrag till driftkostnader för folkhögskolor utgår enligt kungörelsen(1966: 758) om statsbidrag till driftkostnader för folkhögskolor (ändradsenast 1972: 636) till löner m. m. åt lärare och rektor av defaktiska kostnaderna, till kostnader för kurativ verksamhet och studie- ochyrkesorientering samt till kostnader för viss annan personal med, beroende påskolans storlek, av ett indexbundet bidragsunderlag av 107 300 kr.för /74 samt till pedagogisk utrustning m. m. avett bidragsunderlag om . Utöver nämnda bidrag utgår avgiftsbidrag, dvs. bidrag till vissa avgifter enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (ändrad senast 1973:481) och förordningen (1968: 419) om allmän arbetsgivaravgift (ändradsenast 1973: 486), beträffande rektor och lärare. Efterskolöverstyrelsens (SÖ:s) prövning i varje särskilt fall kan från anslaget utgåäven bidrag till kostnader för personlig assistans åt handikappade elever vidfolkhögskolor. Från anslaget utgår även medel till försöksverksamhet med ökadlärartäthet för handikappade elever samt tUl försöksverksamhet med kurser för bl. a. psykiskt utvecklingsstörda, svårtrörelsehindrade och hörselskadade elever. Omfattningen avundervisningen vid folkhögskolor framgår avföljande uppställning. För höjning avlönekostnadspålägg beräknas . SÖ beräknar att den totala utbildningsvolymen för budgetåret1974/75 kommer att uppgå till ca , dvs. lika många sominnevarande budgetår. De kostnader för förskott och slutreglering, som skallbelasta förevarande anslag beräknar SÖ till . Härtill kommerkostnader för avgiftsbidrag och lönekostnadspålägg med . SÖ räknar med att handikappverksamheten vid folkhögskolornakommer att öka ytterligare. Förutsättningarna i detta hänseende har under desenaste åren blivit allt bättre i och med att många skolor vid om- eller nybyggnad av skollokaler och elevhem i överensstämmelse med av gjort uttalande anpassat dessatill de krav som 1974:1 Bilaga 10 411 undervisning av handikappadeställer. SÖ föreslår därför att 1 milj. kr. anvisas för fortsattförsöksverksamhet med ökad lärartäthet för handikappade elever, dvs. För /73 har . anvisats förkringkostna-der, som inte täcks på annat sätt, i samband med kurser för bl. a.psykiskt utvecklingsstörda, svårtrörelsehindrade och hörselskadade elever. Samma belopp har anvisats /74. I avvaktan på utvärdering av den pågåendeförsöksverksamheten föreslår SÖ en höjningav nu utgående belopp med . SÖ upprepar sitt tidigare framförda förslag om att varje folkhögskolages möjlighet att ta i anspråk lärartimmar inom den tilldelning som gällerför skolan för samordningstjänster inom vuxenutbUdning. SÖ anser det varaväsentligt att samarbetet mellan folkhögskolorna, studieförbunden och andraanordnare av vuxenundervisning utvecklas. Folkhögskolornas möjligheter tillsamplanering med andra former av vuxenundervisning och till konsulentverksamhetbör ökas. Eftersom antalet lärartjänster redan nu i allmänhet utnyttjas tilldet yttersta för undervisning föreslår SÖ att för varje lärartimme som tas ianspråk för samplanering eller konsulentverksamhet ett statsbidrag skall utgåsom motsvarar ersättningen till en lärartimme. SÖ beräknar att ca 7 000lärartimmar krävs för att täcka behovet i alla regioner och vid alla typer av folkhögskolor. Av dessa skulle 3500 vara omvandlade lärartimmar som inte medför någon extra kostnad och3 500 vara resursförstärkning. Kostnader för dessa timmar beräknas /75 uppgå tiU . SÖ föreslår med hänvisning till förslag, att övningslärareskall få möjlighet att inräkna handledning av studiecirkel i sin undervisningskyldighet. Denna möjhghet förehggersedan länge för ämneslärare vid folkhögskolorna. En sådan förbättringskulle också medföra att vissa undersysselsatta övningslärare kan få fulltjänst. Eftersom skillnaden mellan övningslärarens timarvode och statsbidragettill studiecirkeltimme efter hand minskat beräknar SÖ att kostnadsökningen under folkhögskoleanslaget kommer att bli mycketbegränsad. Under /75 beräknas medelsbehovet uppgå rill . Med hänvisning dels till utbildningsutskottets uttalande (UbU1973: 27) om att staten måste vara beredd att ta ett avgörande ansvar förfinansieringen av verksamheten vid den riksrekryterande folkhögskolan iHaparanda, dels till att nämnda skola icke kommer att erhålla någotlandstingsbidrag beräknar SÖ ett extra statsbidrag för täckande avlokalkostnader och övriga kostnader vid folkhögskolan i . SÖ beräknarmedelsbehovet tiU . SÖ föreslår att ytterligare två speciallärartjänster får inrättasför att bereda nu verksamma lärare en tryggare anställning inom skolformen.Förslagets genomförande medför enligt SÖ inga ytterligare kost- Prop.1974:1 Bilaga 10 412 nåder.Dessutom föreslår SÖ att 40 ordinarie ämneslärartjänster inrättas /75. Inte heller detta förslag medför enligt SÖ någonytterligare kostnad eftersom ordinarie ämneslärare har samma löneförmåner somicke ordinarie ämneslärare i befordringsgång. Totalt beräknar SÖ att deutbildningsinsatser som skall belasta förevarande anslag kommer att öka med ca3 . Samernas folkhögskola startade sin verksamhet år 1942med uppgift att bereda sameungdomar möjligheter till förbättradgrundutbildning, ökad kännedom om samenäringarna och samekulturen samt aktuellorientering om det svenska samhället. Huvudman för skolan var vid startenSvenska missionssällskapet Kyrkan och Samerna, som kunde tillskjuta medel tillverksamheten tack vare gåvor och donationer men framför allt genom att en årligrikskollekt till skolan togs upp i landets kyrkor. Fram till är 1968 tog skolan endast emot samiskaelever. Flertalet av dessa hade endast nomadskolans undervisning som grund.Allteftersom sameungdomarnas möjhgheter tiU utbildning inom det reguljäraskolväsendet förbättrades minskade elevantalet vid folkhögskolan i skapade ekonomiska problem för skolan. Dessa förvärrades genom att denårliga rikskollekt missionssällskapet förfogat över drogs in. Svårigheterna ledde till att missionssällskapet intelängre ansåg sig kunna stå som huvudman för verksamheten. I det läget vände sigSvenska samernas riksförbund (SSR) och Same-Ätnam till regeringen med begäranom ekonomiskt stöd och utredning om skolans fortsatta verksamhet. I maj 1970beviljade Kungl. Maj:t skolan ett bidrag på . för att täckadriftunderskott och förutsatte att representanter för SÖ, Norrbottensläns landsting, kommun, SSR och Same-Ätnam skuUe utreda frågan omskolans framtida huvudmannaskap. Efter utredningsarbete och förhandlingarskapades enighet om att som huvudmän för skolan skuUe ingå kommun,SSR och Same-Ätnam. Huvudmannaskapet skulle organiseras i stiftelseform. I maj1972 övergick skolan till den nya huvudmannen. Sedan folkhögskolan börjat vända sig även tillicke-samer förbättrades rekryteringsläget betydligt. /73 togskolan i vinterkurserna emot sammanlagt 74 elever, varav 33 samer. Dessutomarrangerades ett antal kortare kurser. För täckande av driftunderskott harskolan /73 beviljats sammanlagt . Maj:ts bemyndigande den 11 december 1970har sa-meutredningeni i uppdragatt utreda frågan om åtgärder till 'Landshövdingen , ordförande, hovrättsassessorn ,departementssekreteraren , rektorn ochrenskötaren . 1974:1 Bilaga 10 413 stöd för samernas språk och kulturm. Utredningen har överlämnat promemorian (Ds U 1973:2) Samernas folkhögskola med förslag tUl åtgärder till stöd för Samernasfolkhögskola i . I promemorianframhålls att Samernas folkhögskola i bör bibehållas och attverksamheten bör förstärkas. Som skäl härför anförs bl. a. att skolan utgör enmycket betydelsefull institution till stöd för strävandena att bevara ochutveckla den samiska kulturen. Med sin tvärkulturella utfomming skapar skolanförståelse och intresse för samekulturen bland den icke-samiska ungdomensamtidigt som de samiska eleverna konfronteras med samhällets kulturmönsteroch värderingar. Utredningenföreslår att kursverksamheten vidskolan i skall byggas upp kring en två- till treårig grundkurs med enårlig undervisningstid och med inslag av samiska ämnen someleverna fritt kan välja enligt egna önskemål. Vid sidan av grundkursen börkunna anordnas en specialkurs i samisk och nordisk slöjd medkonsthantverk för såväl samiska som andra elever, en ämneskurs i ekologi ihuvudsaklig överensstämmelse med den vid skolannu bedrivna försöksverksamheten, en ämneskurs avsedd att ge utbildningför turistnäringen samt ämneskurser vardera i samiskt språkpå olika nivåer samt kortare ämneskurser i samarbete med studieförbund, andraorganisationer, olika myndigheter och . För attförstärka lärarinsatsen för specialkursen i samisk och nordisk slöjd föreslårutredningen en till relationstalet 4,0 höjd lärartäthetför nämnda kurs. Skolan bör enligt utredningendimensioneras för 100 elever och , dvs. Under flera århar Samernas folkhögskola redovisat betydande driftunderskott. För täckande avdessa har särskilda medel utgått via statsbudgeten och dåvarande statenslappfond. Genom den föreslagna utbyggnaden av skolan för 100 elever anserutredningen att skolan skall kunna drivas inom ramen för tUlgängliga bidragfrån stat och landsting m. fl. Vid den föreslagna utbyggnaden beräknas detförfattningsenliga statsbidraget öka med . Utredningen förutsätterdock att statsbidrag i likhet med vad som f. n. gäller skall kunna utgå för atttäcka eventuellt uppkommande underskott intill dess skolan byggts ut i enlighetmed utredningens förslag. Av promemorian framgår vidare att utredningen, trotsatt Samernas folkhögskola har sin starkaste förankring inom samernas kärnområden, anser det vara en riksangelägenhetatt skolans fortbestånd garanteras. Utredningen harvidare funnit det nödvändigt att förutom föreslagen förstärkning av det ekonomiska underlaget föreslå vissa investeringar för att åstadkommaförbättringar på lokalsidan. Prop.1974:1 Bilaga 10 414 gällerdels byggande av elevhem, dels byggande av undervisningslokaler m. m. Vad gäller finansieringenav huvudmannens andel av byggnationen, , föreslår utredningen attkommunen och organisationema själva prövar olika finansieringsmöjlighetersåsom möjligheten att erhålla hos fonderadevattenregleringsmedel, lån hos enligt samma villkor som tillämpatsför skolans tidigare landstingslån eller engångsanslag ur samefonden. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avSÖ, universitetskanslersämbetet (UKÄ) efter hörande av rektorsämbetet viduniversitetet i , lantbruksstyrelsen efter hörande av lantbruksnämndernai , och , (), i , länsarbetsnämnden i ,länsskolnämnden i , styrelsen för samefonden samtfolkhögskoleutredningen. Vidare har yttranden avgetts av . , läns landstingskommun,läns landstingskommun genom dess utbildnings- och kulturnämnd,kommunstyrelsen i kommun, SSR, Same-Ätnam, Nordiska samerådetssvenska sektion. Stiftelsen folkhögskola, Samernas folkhögskolas styrelse efter hörande av lärrarråd och elevkår , Differentierade samernasStorumankonferenser (Storumangruppen) samt . Remissinstanserna instämmer med de i utredningenanförda skälen för att Samernas folkhögskola i skall bibehållas. Flera remissinstanser, bl. a. AMS, i Norrbottenslän, länsarbetsnämnden i , länsskolnämnden i län.Svenska kommunförbundet, SSR och Stiftelsen folkhögskola, delarutredningens uppfattning beträffande den framtida kursverksamheten vid skolan. SÖ, som i stort delar utredningensuppfattning, påpekar dock att rekryteringen till 34 veckors grundkurser av tvåeller varaktighet som i mycket stor utsträckning främst riktar sigtiU dem som vill skaffa sig behörighet minskat, såväl ihela riket som i . Orsakerna härtill är många, framhåller SÖ.Tveksamheten om möjhgheten att få anställning efter mer omfattande teoretiskastudier har ökat. Utbyggnaden av studieförbundens prioriterade studiecirklaroch den kommunala vuxenutbildningen har dessutom skapat flerutbildningsalternativ. I vissa områden, bl. a. i , har en expansionav AMU-center med filialer och en ökad andel grundutbildning inom dessa betyttatt man i minskad omfattning använder folkhögskolorna för sådan utbildning. Dennya gymnasieskolan, som ger samma slag av allmän behörighet som folkhögskolan,påverkar också den framtida rekryteringen till de långa fleråriga kurserna. Närdet gäller Samernas folkhögskola måste 1974:1 Bilaga 10 415 dessutom främst av alltkonstateras att den gmpp, varur sökande med intresse för samiska ämnen kanväntas komma, är både begränsad och vikande. Enligt SÖ:s uppfattning kanSamernas folkhögskola inte räkna med en omfattande rekrytering tilllängre behörighets-givande kurser. I sammanhanget uttalar vidarelänsstyrelsen i , länsskolnämnden i län samtStiftelsen folkhögskola att Samernas folkhögskola bör få en egenprofil som gör skolan unik och attraktiv. Samiska språket, samisk slöjd ochsamiskt konsthantverk bör vara de ämnen som ger skolan dess profil på sammasätt som musiken ger sådan profil åt och konstnärligutbildning ger profil åt Sunderbyfolkhögskola. Även den särskUda kursen i ekologi, som är tämligen ny,kan medverka härtill. Endast treremissinstanser kommenterar utredningens förslag rörande lärartätheten. SÖ framhåller att eftersomrekryteringssvårigheter kan förutses för vissa kurser med huvudsakligen samiskakursdeltagare, kan en ökning av lärartätheten för fler kurser komma att bliangelägen. En sådan ökning bör vara av schablonkaraktär och enhgt SÖ:suppskattning medföra att relationstalet 3,0 får gälla för samtliga kurser utomde beräknade långa behörighetsgivande kurserna. länslandstingskommun stöder utredningens förslag om att de särskilda statsbidragsbestämmelser som tUlämpas för viss musikutbildningäven bör kunna gälla för specialkursen i samisk och nordisk slöjd. föreslår att lärartäthetstalet 4,0 får tillämpas i de»samiska ämnena» (f. n. slöjd och samiska språken). Till utredningens förslag beträffande dimensioneringen av verksamheten vid skolan ansluter sig bl. a. länsskolnämndeni och Stiftelsen . Samernas folkhögskolas styrelse framhåller att det fordrasen radikal resursförstärkning om det skall gå att realisera den målsättning ochdet verksamhetsprogram som utredningen formulerar. SÖ anser att skolansstyrelse bör överväga om det kommer att finnas förutsättningar attorganisera tre årskurser vid skolan. Det kan enligt SÖ ifrågasättas om det inteär lämpligt att i stället organisera endast två årskurser med ca 25 elever iförsta och ca 20 elever i andra årskursen. SÖ framhåller vidare, att om manförutsätter att skolan får resurser att för kortkursverksamhet ta emot 30studerande parallellt med de längre kurserna av behörighetskaraktär och attden kan organisera kurser med ca 40 deltagare ,kommer antalet kursveckor att kunna uppgå tiU . AMS anser attdimensioneringen av skolans verksamhet främst måste bedömas utifrån tillgångpå och behov av folkhögskoleplatser i detaktueUa länet. Vid ställningstagande tiU en eventuell utbyggnad bör dock enligtAMS även de positiva effekterna för Jokkmokksområdet tillmätas betydelse. 1974:1 Bilaga 10 416 län anser att skolans framtidastorlek är en fråga av utbildningspolitisk natur. hänvisartill den relativt stora folkhögskoletätheten i . Till detta kommeratt den kommunala vuxenutbildningen expanderar kraftigt inom länet och får sessom ett likvärdigt och ofta mer närbeläget alternativ till folkhögskolan. Detförefaller troligt att rekryteringsbasen för folkhögskolornas kurser tillgrundskolenivå kommer att bh mindre . Detta gäller ocksåSamernas folkhögskola, och om intresset från samernas sida för studier viddenna folkhögskola inte blir större, kan det finnas farhågor för att denföreslagna utbyggnaden kommer att överstiga efterfrågan på utbildning, anserlänsarbetsnämnden. läns landstingskommun framhåller att eftersomdet inom den angivna ramen skall rymmas även kurser somförläggs till annan tid än vinterkurserna, behöver skolan enligt utbildnings-och kulturnämndens uppfattning inte byggas ut till 100 elevplatser utan kannöja sig med ett mindre antal. Nämnden finner det angeläget, att skolan får enverksamhet som från ekonomisk synpunkt är så förmånlig som möjligt, men anseren överkapacitet i fråga om elevplatser olämphg, särskilt med hänsyn till denavmattning i fråga om sökande till folkhögskolorna som kunnat spåras undersenare år. Same-Ätnam framhåller att man bör ha i minnet att om elevantaletutökas till ca 100 så utsätts skolan för större risk att få in elever medsociala och psykiska problem. Följden av detta blir enligt Same-Ätnam att ocksåundervisningen utsätts för större störningsrisker och ökade påfrestningar föralla personalkategorier och elever. I syfte att skapa bättre förutsättningaroch förebygga sociala konfliktsituationer kan det vara realistiskt att ävenkalkylera med anställande av en kurator, som helt kan ägna sig åt elevvården,ty rektor och lärare har varken tid eller adekvat utbildning att syssla med problemav denna elevvårdande karaktär. Många remissinstanser, bl. SÖ, iNorrbottens län, länsarbetsnämnden i , länslandstingskommun, läns landstingskommun samtLandstingsförbundet, biträder vad utredningen anfört om Samernas folkhögskolasom en r i k s a n g e 1 ä g e n h e t. Av nämndayttranden framgår bl. a. att frågan om insatser för samekulturen i första handär en riksangelägenhet och att kostnaderna för skolan i huvudsak bör bekostasmed statliga medel. Av läns landstingskommuns yttrande framgår attdet förhållandet att skolan måste anses som en riksskola automatiskt medförett ökat ekonomiskt ansvar från samhällets sida för skolans framtida existens.Av yttrandet framgår vidare att landstingens engagemang sannolikt främst kommeratt ske i form av ekonomiska bidrag. För vidkommande har landstingetnyligen reviderat bestämmelserna för stödjande av folkhögskolor.Enligt dessa bestämmelser skall stö- 1974:1 Bilaga 10 417 det till folkhögskolorna utgå iform av ett allt-i-ett-bidrag och vara maximerat tUl i princip 3 400 elevveckorför de större skolorna. För att maximeringen inte skall drabba skolorna alltförhårt har införts vissa övergångsbestämmelser att gälla t. o. m. utgången av år1976. För de mindre skolorna hit räknas Samernas folkhögskola utgår bidrag med samma belopp (. ), dock förhögst . Enhgt övergångsbestämmelserna utgår dessutombidrag med . iintervallet 1 per läsår. Därest folkhögskolan iJokkmokk byggs ut i enlighet med sameutredningens förslag innebär såledeslandstingets nya bidragsbestämmelser att det årliga bidraget t. o. kan utgå för högst för att därefter sjunkatill 1 700. SÖ framhåller att staten bör svara för vissa driftkostnader förSamernas folkhögskola utöver de bidrag som utgår till lärarlöner, visskringpersonal och pedagogisk utrustning. Detta särskilda bidrag bör bestämmasså att det uppgår till samma belopp som landstingsbidraget, menmaximeras att gälla högst . Kostnaderna härför kanberäknas till högst . Bidraget skall inte utgå i de faU avLandstingsförbundet föreslaget interkommunalt ersättningssystem träder ifunktion. Den verkliga kostnaden kan alltså förutses komma att ligga under denberäknade maximala. SÖ biträder också utredningens uppfattning om att statenunder skolans utbyggnadsperiod täcker eventuellt uppkommande underskott.Länsskolnämnden i anser att driftunderskott måste täckas medallmänna statsmedel och Stiftelsen folkhögskola framhåller att ominte landstingsmedel för täckande av driftunderskott kan erhållas itillräcklig omfattning, resterande medel bör kunna påräknas från allmännastatsmedel. Länsskolnämndeni och Stiftelsen folkhögskola anser bl. a. beträffande utredningens investeringsförslag att lokalsituationenvid skolan är av den arten att en utbyggnad är oundviklig och tillstyrkerdärför förslaget om utbyggnad i etapper. Liknande synpunkter anförs avSame-Ätnam och Samernas folkhögskolas styrelse. SSR hänvisar i frågan till deyttranden som avgetts av StiftelsenSamernas folkhögskola resp. Samernas folkhögskolas styrelse. Länsarbetsnämndeni uttrycker viss tveksamhet beträffande den planeradeutbyggnaden om ej denna kan kombineras med en samordning av vuxenutbildningeninom kommunen samt en utveckhng av det planerade samarbetet med och i . SÖ framhåller som sin uppfattning atten lokalbehovsprövning gällande Samernasfolkhögskola kan göras först efter överläggning med skolan om dentroliga volymen av undervisningen. Någraremissinstanser har synpunkter på hur finansieringen av byggprojekten skalllösas. i och Stiftelsen folkhögskolaanser att finansieringen i första hand bör 1974:1 Bilaga 10 418 ske genom statsmedel. Liknandesynpunkter framför i som menar att övervägandeskäl talar för att staten tar hela ekonomiska ansvaret för folkhögskolansverksamhet både vad gäller nödvändiga investeringar och framtida drift.Styrelsen för samefonden framhåller i sitt yttrande att styrelsen inte harnågon erinran mot att medel ställs till förfogande ur samefonden för attbekosta sameorganisationernas andel i investeringskostnaderna därest ingaandra finansieringskällor står till buds. läns landstingskommunframhåller, med anledning av sameutredningens synpunkter på möjligheten av lånvia , att det omfattande tiden t. o. m. kan beviljas bidrag tUl standardförbättringar.Dessa bidrag beviljas av och skall enligt den bedömning somförvaltningsutskottet gjort endast i undantagsfall utgå till investeringarsom motiveras av ökad verksamhet. SSR, Same-Ätnamoch Nordiska samerådets svenska sektion har i skrivelseden bl. a. gett sitt stöd tiU den föreslagna utbyggnadenav Samernas folkhögskola. Folkhögskolanhar en viktig funktion att fylla inom vuxenutbildningen. Antalet elever harunder senare år ökat kraftigt. Ökningen har framför allt gällt ämneskurserna.Antalet deltagare uppgick under läsåret1972/73 tiU sammanlagt 47 439.