prop · FX03137 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1974 Prop.1974:137 Maj:ts proposition angående ändrat huvudmannaskapför stifts-och landsbiblioteken i , , och ; givenden . Kungl, Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden, föreslå attbifalla de förslag om vars avlåtande till föredragande departementschefenhemställt, 1 propositionen begärs bemyndigande för Kungl, Maj:t attgodkänna avtal mellan staten och vederbörande kommuner om ändrat huvudmannaskapför stifts- och landsbiblioteken i , , och ,Avtalen innebär att nämnda kommuner övertar huvudmannaskapetför biblioteken, vilka även i fortsättningen skall fungera som länsbibliotek iresp. All statlig egendom som hör till den övertagna verksamheten skallutan vederlag överlåtas till den nye huvudmannen. Med hänsyn till de ökadeekonomiska åtaganden som övertagandet innebär för kommunerna erhåller varderaLinköpings, och kommuner övergångsersättning med 1,5 milj, kr,och kommun övergångsersättning med 2,5 milj. kr,. Utdrag av protokollet över utbildningsärcnden hålletinför Hans Majrt Konungen i statsrådet . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omundrat huvudmannaskap för stifts- och landsbiblioteken i , ,och och anför. På Kungl, Maj:ts uppdrag har statskontoret utarbetatrapporten för stifts- och landsbiblioteken (statskontoretsten-di 1970), Efter remiss har yttranden över' rapporten avgetts avkammarkollegiet, , , kungl, ,universitetskanslersämbetet (UKÄ), (), forskningsbiblioteks-rådet,styrelserna för stifts- och landsbiblioteken i , , ochVäxjö, i , i ,i , i , domkapitleni , , och , för , . , i , Sverigesakademikers centralorganisation. , () samt Svenska bibliotekariesamfundet, UKÄ hari sin tur inhämtat yttranden från i och högskoleenheten iLinköping, Länsstyrelserna har bifogat yttranden från berörda kommuner eller iförekommande fall från sammanläggningsdelegerade, Kungl, Maj:t uppdrog åt statensförhandlingsnämnd alt förhandla med , , och Växjökommuner samt landstingskommunerna i Östergötiands, , Västmanlandsoch om överförande av stifts- och landsbiblioteken till kommunalhuvudman, har med skrivelse för prövningoch godkännande underställt Kungl. Maj:t fyra avtal om ändrat huvudmannaskapför stifts- och landsbiblioteken i , , och . 2 Stifts- och landsbiblioteken Stifts-och landsbibliotekens nuvarande organisation går tillbaka på förslag frånbibliotekssakkunniga i betänkandet (SOU 1924: 7) angående läroverks- ochlandsbibliotek om att förbättra läroverksbibliotekens ställning samt om attinrätta s, k, landsbibliotek, I syfte att tillförsäkra de gamla stifts- ochläroverksbibliotekens samlingar av äldre böcker och handskrifter en sakkunnigvärd och presentation inrättades stifts-och landsbibliotek i (1926),(1938), (1952) och (1953), I fråga om ansvar och ledninghar stifts- och landsbiblioteken en speciell ställning med såväl stat somprimär- och landstingskommuner som huvudman. Det statiiga huvudmannaskapet ären konsekvens av bibliotekens ställning som statliga institutioner. Kommunernasvarar för den direkta administrationen och finansieringen avfolkbiblioteksverksamheten och för lokalerna. För verksamheten vid stifts-och landsbiblioteken har Kungl. Maj:t utfärdat särskilda instruktioner,nämligen instruktionen (1928:461) för stifts- och landsbiblioteket i (omtryckt 1972: 459, ändrad 1974: 639), instruktionen (1938: 20) för stifts-och landsbiblioteket i (omtryckt 1972: 460, ändrad 1974: 640),instruktionen (1953: 44) för stifts- och landsbiblioteket i (omtryckt1972: 461, ändrad 1974: 641) samt instruktionen (1953: 712) för stifts- ochlandsbiblioteket i (omtryckt 1972: 462, ändrad 1974: 642). Enligt dessainstruktioner skall biblioteken tillgodose såväl vetenskaplig forskning som folkligabildningssträvanden. Biblioteken skall bl, a, förvara och tillhandahålla degamla bok- och handskriftssamlingarna, köpa in nyare vetenskaplig litteraturför att underlätta studiearbetet inom resp, kommun, köpa in populärvetenskapliglitteratur och skönlitterära arbeten för en större allmänhet samt förmedla bok-och handskriftslån från och till andra offentliga bibhotek och arkiv. Stifts-och landsbiblioteken skall också i sin egenskap av länsbibliotek för resp, läntillhandahålla litteratur som inte finns hos folkbibliotek inom länet, lämnafolk- och skolbibliotek råd och anvisningar i fråga om bibliotekens skötsel,verka för ett rationellt biblioteksväsen, höjd biblioteksstandard och ökatläsintresse samt medverka i boklåneverksamhet även utom länet. Stifts-och landsbiblioteken fullgör sålunda dels folkbiblioteksuppgifter inom resp,kommun, dels länsbiblioteksuppgifter i samma mån som länsbiblioteken i övrigalän och dels de forskningsbiblioteksuppgifter som bl, a. följer av attbiblioteken innehar de gamla bok- och handskriftssamlingarna. Bibliotekenbedriver numera även en omfattande allmänkulturdl verksamhet vid sidan av denrena bokhanteringen. Bibliotekenstår under överinseende av kungl, och har, i fråga om verksamhetensom länsbibliotek, stått under överinseende av SÖ, SÖ;s uppgifter i dettaavseende har numera övertagits av statens kulturråd.Biblioteken leds av särskilda styrelser bestående av, förutom landsbibliotekarien,företrädare för domkapitel, kommun och landsting samt kommunens gymnasieskola.Styrelsen utser inom sig ordförande. Tjänsten som landsbibliotekarie tillsättsav Kungl, Maj:t efter förslag av biblioteksstyrelsen. Kostnadernaför stifts- och landsbiblioteken bestrids till större delen av stat och kommun.Därtill kommer landstingsbidrag samt donationsmedel och särskilda bidrag. Destatliga bidragen utgår över riksstaten från anslagen Stifts- ochlandsbiblioteken: Förvaltningskostnader och Stifts- och landsbiblioteken:Bokinköp och bokbindning m, m. Förvaltningskostnadsanslaget avser i förstahand avlönande av en landsbibliotekarie, två bibliotekarier och en assistentvid varje bibliotek. Dessutom utgår för länsverksamheten ett statsbidrag på , till varje bibliotek ur anslaget Bidrag till folkbibliotek.Biblioteken kan även, i likhet med folkbiblioteken, söka statligt bidrag tillsärskilda lokala insatser. Ett varierande antal arkivarbetare tjänstgör vidbiblioteken. Biblioteken har även tjänstebrevsrätt. Kommunerna betalarlokalkostnader och större delen av kostnaderna för personal, bokinköp ochbokbindning. Landstingsbidragen avser främst personalkostnader förlänsavdelningarna. som infördes i och med tillkomsten av Linköpingsbiblioteket är1926 blev sedermera genom länsbibliotekens utveckhng, expansionen inom utbildningsväsendetoch den ökade kommunala satsningen på folkbiblioteken mogen för en översyn, I prop,1967: 1 (bil, 10 s, 57, SU 1967: 52, rskr 1967: 150) uttalade dåvarande departementschefenatt han fann det motiverat att en översyn av frågan om huvudmannaskapet förstifts- och landsbiblioteken kom till stånd, I regleringsbrev 1967/68 (B 30)uppdrog Kungl, Maj:t åt statskontoret att göra en översyn av frågan omhuvudmannaskapet för stifts- och landsbiblioteken. Statskontoret överlämnade ijanuari 1970 rapporten för stifts- och landsbiblioteken(statskontoret stencil). Statskontoreterinrar om att bakgrunden till valet av organisationsform för stifts- och landsbibhotekenutgjordes av ett gemensamt intresse hos stat och kommun av en lokalmässig ochekonomisk samverkan för att kunna upprätthålla en viss vetenskapligbiblioteksservice och tillgodose folkliga bildningssträvanden. Genom årenhar emellertid förutsättningarna förändrats i olika avseenden, bl, a, tillföljd av utvecklingen inom utbildningsväsendet. Statskontoret finner attfrågan om huvudmannaskapet måste prövas utifrån de likheter som finnsmellan verksamheten vid stifts- och landsbiblioteken och de kommunala Vad gäller biblioteksservicensomfattning, personalens kvalifikationer samt möjligheterna att vårda ochtillhandahålla äldre samlingar skiljer sig stifts- och landsbibliotekeninte nämnvärt från kommunala länsbibliotek. Statskontoret anser att motiven för ett särskilt statiigtengagemang i stifts- och landsbiblioteken har bortfallit till följd av dekommunala länsbibliotekens utveckling. Som ytterligare skäl för ett kommunalthuvudmannaskap anför statskontoret att berörda kommuner numera har bättreförutsättningar att själva finansiera sin biblioteksverksamhet och att deskulle få ett inflytande över bibliotekens verksamhet som svarar mot derasekonomiska åtaganden. Avsevärda administrativa och praktiska förenklingarskulle kunna uppnås i både bibliotekens och de kommunala förvaltningarnasarbete. Med hänsyn till att särskilda biblioteksenheter inrättats föruniversitetsutbildningens behov både i och skulle ett fortsattstatiigt engagemang i stifts- och landsbiblioteken enligt statskontoret ocksåkunna innebära en mindre ändamålsenlig dubblering. För ett fortsatt mellan stat och kommun delathuvudmannaskap kan man enligt statskontoret anföra att biblioteken harspeciella förutsättningar att, jämfört med de kommunala länsbibliotekeii,'betjäna högre utbildning och forskning. Ett skäl för fortsatt direkt statligtengagemang skulle också vara att de gamla bok- och handskriftssamlingarna harett sådant kulturvärde att de bör förvaras, vårdas och tillhandahållas vidstatliga institutioner. Statskontoret finner inte dessa skäl för ett fortsattdelat huvudmannaskap övertygande. Med den ringa omfattning och lokalaanknytning stifts- och landsbibliotekens vetenskapliga biblioteksservice har,jämfört med övrig verksamhet, bör denna inte tillmätas avgörande betydelse förhuvudmannaskapets utformning. Inte heller kan enligt statskontoret självaförekomsten av de gamla bok- och handskrifts- ' samlingarna utgöra etttillräckligt motiv för att fortsättningsvis behålla dessa bibliotek såsomstatliga institutioner. Statskontoret föreslår sålunda att stifts- ochlandsbiblioteken kom-munaliseras och ombildas till reguljära kommunbibliotekmed statsbidrag såsom övriga länsbibUotek, personellaengagemang i stifts- och landsbiblioteken torde få avvecklas efter förhandlingarmellan staten och vederbörande kommuner. Vidare föreslås att den statsanställdapersonalen överförs till och inordnas i en kommunalbiblioteksorganisation. De samlingar som byggts upp med statsmedel sedan stifts-och lands-biblioteksorganisationens tillkomst bör enligt statskontoretöverlämnas till vederbörande kommun utan vederlag. Enligt statskontorets meningbör även de äldre bok- och handskriftssamlingarna, som förvaratspå orten och ofta har en stark lokal anknytning, i fortsättningen förvaras ochvårdas vid kommunens bibliotek. I fråga om böcker ellerhandskrifter som ur nationell eller kulturhistorisk synpunkt bedöms ha ettalldeles särskilt värde bör det dock övervägas om detta material skalltillföras ett statligt bibliotek, I övrigt bör enligt statskontoret även deäldre samlingarna utan vederlag kunna övergå i ägo. Det bör enligtstatskontorets mening uppdras åt kungl. att närmare utreda fråganom de äldre samlingarnas framtida förvaring och vård. Statskontoretsförslag om att samthga stifts- och landsbibhotek ställs under kommunalt huvudmannaskaptillstyrks av alla remissinstanser utom styrelsen för stifts- ochlandsbiblioteket i , i . kommun,i , sammanläggningsdelegerade i kommun ochdomkapitlet i . Flera remissinstanser understryker att statens ekonomiskaoch personella engagemang kan avvecklas först efter direkta förhandhngar mellanstat och kommun. Kungl.biblioteket tillstyrker en kommunalisering av stifts- och landsbibliotekenendast under förbehåll att får i uppgift att närmare utreda deäldre samlingarnas framtida förvaring och vård, att splittring av samlingarna uiidviksoch betryggande garantier skapas för deras fortbestånd inom regionen, samt attbiblioteket bemyndigas utfärda föreskrifter beträffande övervakning av dessaäldre boksamlingar. Skarakommun framhåller att Skarabibliotekets verksamhet inte kan likställas medlänsbibliotekens och att Skarabiblioteket inte heUer helt kan jämföras medövriga stifts- och landsbibliotek. Kommunen anser att måste få ensärbehandling. Länsstyrelseni anser det inte vara av avgörande betydelse förhuvudmannaskapets utformning att den lokala folkbiblioteksverksamhetenexpanderat . Genom sina goda kontakter både med de vetenskapligabiblioteken och med folkbiblioteken utgör vidare stifts- och landsbibliotekenen för informationen dem emellan värdefull förbindelselänk. Iflera remissyttranden berörs de ekonomiska konsekven serna av en övergång till kommunalt huvudmannaskap. Styrelserna för stifts- och landsbiblioteken i och anser att ert sådan övergång medför ett mycket vittgående ekonomiskt ansvar och att ett kommunaliseringsbeslut .föratsätter att huvudmannen erhåller fullstän dig ersättning för samtliga förlorade statsbidrag och förmåner. Liknande synpunkter anförs av sammanläggningsdelegerade i . kommun, i och sammanläggningsde legerade i kommun. anser det självklart att slopandet av statsanslagen tillstifts- och landsbiblioteken måste föregås av individuella förhandlingar medkommunerna. Därvid måste beaktas de kommunaleko- nomiska konsekvenserna ochdiskuteras lämpligaste tidpunkt resp. övergångsperiod för omläggningen avbibliotekens finansiering. Särskild upp--märksamhet måste ägnas åthuvudmannaändringen i . Enligt kommunförbundets mening bör reformen interubba den nuvarande kostnadsfördelningen mellan stat och kommun påbiblioteksområdet. Besparingen bör i någon form komma verksahihetsområdettillgodo. Landstingsförbundetframhåller att berörda landsting inte utan vidare är beredda att överta statensengagemang i ekonomiskt hänseende. anser att det statligastödet till biblioteksverksamheten skall ges i samma proportioner som förnärvarande. SÖförutsätter att dess framställning om höjda statsbidrag tUl länsbibliotekenbeaktas, om förslaget beträffande kommunalisering av stifts-ochlandsbiblioteken genomförs. SÖ ifrågasätter också om inte särskild hänsyn till vid de kommande förhandlingarna. Forskningsbiblioteksrådetoch SAB framhåller att samma lösning bör eftersträvas beträffande iSkara som i fråga om de tre övriga stifts- och landsbiblioteken. Avvecklingenav det statliga engagemanget i bör dock ske långsammare än på övrigaorter. Stifts-och landsbiblioteken och de berörda länsstyrelserna och kommunema har erinratom ätt biblioteken utöver direkta anslag över riksstaten har andra förmånersom måste beaktas; Sorn statiiga institutioner erhåller de helt statligtavlönade arkivarbetäre. Flera remissinstanser understryker också värdet avtjänstebrevsrätten, vilken med hänsyn till den ständigt ökande intérurbanalåneverksamheten kommer att bli allt värdefullare för biblioteken. Stifts- ochlandsbiblioteken har också rätt att automatiskt och utan kostnad erhålla détstatliga och akademiska trycket. Statskontoretsförslag om att de nyare samlingarna utan vederlag skall överlämnas till vederbörande kommun samt att kungl, skall närmare utreda de äldre samlingarnas framtida förvaring och vård diskuteras av flertalet remissinstanser. Vad beträffar de nyare samlingar na lämnas förslaget genomgående utan erinran. I fråga om de äldre samlingarna är meningarna delade. ' Kungl.biblioteket anser att utredningen inte insett vilka stora värden som de fyrastifts- och landsbibliotekens samlingar av handskrifter och äldre böckerrepresenterar. Det Vore enligt kungl. förhastat att fatta beslut omen-kommunalisering innan mån dragit upp riktiinjer för vården av dessavärdefulla äldre samlingar. Riksarkivetanser att man i första hand bör eftersträva att de äldre bok- ochhandskriftssamlingarna inte skingras utan såvitt möjligt även efter kommunaliseringeni sin helhet förvaras hos sina mivarande ägare. bör det företes mycket starka skäl för att visstmaterial skall brytas ut ur nuvarande bibliotek. Styrelsernaför de fyra stifts- och landsbiblioteken understryker det naturliga i att såvälgamla som nya samlingar behålls på orten och förblir i de nya kommunalabibliotekens vård. Flera remissinstanser, däribland styrelsen för stifts- ochlandsbiblioteket i , domkapitlen i , och , SÖoch akademikers centralorganisation motsätter sig bestämt tanken påatt vissa äldre samlingar skulle "tillföras ett statligt bibliotek".Forskningsbiblioteksrådet, SAB och Svenska bibliotekariesamfundet finner inteheller ytterligare utredningsarbete vara motiverat. Det betonas av bl. a.forskningsbiblioteksrådet och SAB att gränsen mellan äldre och nyare samlingarblir godtycklig och att stifts- och landsbibliotekens samlingar bör betraktassom enhetiiga bok- och handskriftsbestånd. Iflera yttranden påpekas att tillkomsten av universitetsfilialer i och Linköpinghar skapat stor efterfrågan på de vetenskapliga samlingarna och attutvecklingen kan väntas ställa än större krav på stifts- ochlandsbiblioteken i dessa kommuner. Enligt styrelsen för stifts-ochlandsbiblioteket i har stifts- och landsbiblioteken en kontinuitet isina samlingar med vilken länsbiblioteken inte kan mäta sig. De förtjänardärför enligt styrelsen att mer jämställas med välutrustade lånecentraler änmed länsbibliotek. har de speciella förutsättningar att fyllauppgifter som bas för högre utbildning och forskning. Styrelsen för stifts- ochlandsbiblioteket i ifrågasätter om inte utredningen underskattar detmaterial som står till förfogande för forskningen vid landsbiblioteket.Styrelsen framhåller också att de vetenskapliga samlingarna inte är avslutadeutan kontinuerligt växer. Detta gäller även äldre litteratur och handskrifter. Fleraremissinstanser, däiib\aT\d i , för ,, SAB och Svenska bibliotekariesamfundet framhåller värdetav att de överlämnade böckerna och handskrifterna förvaras och görstillgängliga på ett sådant sätt att de kan bli föremål för forskning ochstudier. SÖframhåller för sin del att stifts- och landsbiblioteken har speciella föratsättningarjämfört med länsbiblioteken, att betjäna forskning och högre utbildning endasti fråga om den smala sektor av modern forskning som behöver utnyttja de äldresamlingarna. mån samlingarna inte kvarstannar i statlig ägo eller överförs till annat statiigtbibliotek på orten, bör de enligt kungl. för framtiden varaunderkastade kungl. Styrelserna för stifts- ochlandsbiblioteken är angelägna om att framhålla den stora betydelsen av att hahaft kungl, som tillsynsmyndighet. Rätten att konsultera kungl,rörande bokvård, katalogisering, konservering m,m, har varitytterst värdefull och styrelserna önskar även ifortsättningen ha ett nära samarbete med kungl, bibhoteket. iKronobergs län och kommun anser att kungl, bör varatillsynsmyndighet även för de nya länsbiblioteken, SABavstyrker bestämt att de blivande länsbiblioteken blir underkastaderiksbibliotekariens inspektion; Domkapitleti anser i hkhet med utredningen att det kan behövas en centralrådgivning rörande vissa äldre bok- och handskriftssamlingar i landet. Dennafråga bör enligt överbibliotekarien vid högskolan i vidare utredas,SÖ framhåller att behovet här mindre rör sig om central rådgivning än om encentral bokvårdsinstitution, dit samtliga bibliotek i landet skulle kunna sändaäldre verk för reparation och allmänt underhåll. 5 Avtal mellan staten och vederbörande kommuner Iprop, 1973: 1 (bil, 10 s, 101) uttalade dåvarande departementschefen att hanämnade föreslå att statens förhandlingsnämnd fick i uppdrag att ta uppförhandlingar med berörda parter om en kommunalisering av stifts- ochlandsbiblioteken, Kungl, Maj:t uppdrog åt statensförhandlingsnämnd att föra förhandlingar med , , ochVäxjö kommuner samt landstingskommunerna i , ,och om överförande av stifts- och landsbibliotekentill huvudman. har med skrivelse till Kungl. Maj:t den 26 juni 1974överlämnat separata avtal mellan staten och vederbörande primärkommuner omändrat huvudmannaskap för stifts- och landsbiblioteken. Vid de förhandlingarsom föregått de överlämnade avtalen har representanter för samtliga berördakommuner och landstingskommuner deltagit. Det har förutsatts att de ekonomiska konsekvensemaav kommunernas övertagande av huvudmannaskapet för biblioteken blir föremålför lokala förhandlingar mellan resp. kommun och landstingskommun. Avtalengäller under förbehåll av godkännande av Kungl, Maj:t och kommunfullmäktige iresp. , , och kommuner. Avtalen har godkänts avkommunfullmäktige i samtliga kommuner genom beslut som vunnit lagakraft. Avtalen,som torde få fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 14, följer ihuvudsak förslagen i statskontorets rapport för stifts- ochlandsbiblioteken. Detta innebär att primärkommunerna övertar huvudmannaskapetför resp, bibliotek , som de av Kungl, Maj:tutfärdade instruktionerna för stifts- och landsbiblioteken upphävs. Allstatlig egendom som hör till den övertagna verksamheten över- låtsutan ersättning till den nye huvudmannen. Bibliotekens tjänstebrevsrätt upphörmed utgången av . Föratt trygga personalens ställning har i avtalen tagits in bestämmelse om att dearbetstagare som finns upptagna i till avtalen fogade förteckningar skall om deså önskar beredas anställning hos kommunen. Om arbetstagare med ordinarie tjänstönskar kvarstå i sin statliga anställning är han skyldig tjänstgöra hoskommunen varvid kommunen svarar för lön och övriga förmåner. Samtiigaarkivarbetare vid stifts- och landsbiblioteken har helt avlönats av staten.Det har därför funnits skäligt att staten även i fortsättningen skall bestridahela lönen för de arkivarbetare som var anställda vid resp. bibliotekavtalsdagen, vilket innebär ett avsteg från de av godkända grundernaför avlönande av arkivarbetare vid kommunala bibliotek. Löneförmånerna församtliga arkivarbetare som anställs efter denna dag skall däremot bestridasenligt dessa grunder. Medhänsyn till att de statiiga bidrag som utgått till stifts- och landsbibliotekenupphör, vilket innebär ökade ekonomiska åtaganden för kommunerna, har parternaenats om ett övergångsbidrag på 1,5 milj. kr. till envar av ,och kommuner samt på 2,5 milj, kr, till kommun. Det högrebidraget till kommun har föranletts av att de statliga bidragen till stifts-och landsbiblioteken haft en relativt sett mycket större betydelse för dennakommun än för de Övriga, Det har vid förhandlingarna förutsatts att bibliotekenäven i fortsättningen skall fungera som länsbibliotek i resp, län och attbidragen för länsverksamheten, som så länge biblioteken varit stifts- ochlandsbibliotek legat lägre än till övriga länsbibliotek, fr, o, m, budgetåret1975/76 skall utgå med samma belopp som tiU övriga länsbibliotek. Frånkommunernas sida har framförts önskemål om att även i fortsättningen få vändasig till den hittillsvarande tillsynsmyndigheten, kungl. , framförallt när det gäller frågor som rör vården av de äldre samlingarna. har för sin del framhållit att samma behov lär föreligga ävenför befintiiga länsbibliotek som har liknande samlingar. Fråganom ett ändrat huvudmannaskap för stifts- och landsbiblioteken måste bedömas motbakgrund av den uppgiftsfördelning och det därmed följande ekonomiska ansvaretmellan stat och kommun som råder på biblioteksområdet. De vetenskapligabiblioteken och annan biblioteksservice för högre utbildning och forskningbetraktas numera som en i huvudsak statlig uppgift. Folkbibliotekens verksamhetdäremot finansieras nästan helt med kommunala medel. Statens insatser på folkbiblio- teksområdethar koncentrerats till utbildning av bibliotekarier och viss annan personalsamt till olika former av utjämnande insatser och i samband därmed vissrådgivande verksamhet. Stifts- och landsbiblioteken intar i detta hänseende enmellanställning. Såsom statiiga institutioner har de stått direkt under Kungl.Maj:t som deras verksamhet byggt på betydande ekonomiska åtagandenfrån berörda kommuners sida. Stifts-och landsbiblioteken fick sin nuvarande organisationsform (prop, 1926: 48, SU 1926: 58, rskr 1926: 111), Bakom den valda lösningen låguppfattningen att det fanns ett gemensamt intresse hos stat och kommun attsamverka lokalmässigt och ekonomiskt för att kunna upprätthålla en vetenskapligbiblioteksservice och tillgodose folkbildningsbehoven.