prop · FX03126 · 1974-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj:ts skrivelse nr 1974 Skr.1974:126 Kungl.Maj:ts skrivelse med överlämnande av årsredovisning för ; givenden . Maj:t viU härmed, under åberopande avbilagda utdrag av statsrådsprotokoUet över industriärenden, tUl riksdagenöverlämna årsredovisning för för . Utdragav protokollet över industriärenden hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , ASPLING, GEUER, , , , ,, , , , , . Chefen för industridepartementet, statsrådetJohansson, anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöterfråga om överlämnande till av årsredovisning för ochanför. Den årliga redovisning tUl avverksamheten hos som förutskickades i prop. 1969: 121 bör,liksom föregående år (skr. 1973: 133), ske genom alt bolagets nu föreliggandeårsredovisning för det senast förflutna verksamhetsåret överlämnas tillriksdagen. Ars-redovisningen torde få fogas tUl statsrådsprotokollet i dettaärende som bilaga. Jag hemställer sålunda att Kungl. Maj:t tillriksdagen överlämnar årsredovisningen för för . Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skall avlåtasskrivelse av den lydelse bilaga tUl detta protokoll utvisar. Fakturering i milj. kr. positioner och skatter i i % av faktureringen Investeringar i milj. kr. Löner i milj. kr. bokslutsdispositioner och skatter (milj. (16,4) (33,0) (20,0) (18,0) (48,4) (11,6) (3,7) (1,9) (24,3) (9,2) (3,6) (74,9) (41,8) (34,7) ' Statsföretagsgruppens första verksamhetsår efterbildandet av . ' 1973 tillkom och AB HusqvarnaBorstfabrik. Resultaten i flertalet av företagen inom gmppenpåverkades positivt av goda konjunkturer även om förhållandena varierademellan olika branscher. Den intemationella konjunkturen var i stort sett bättreän den svenska, vilket gynnade de exportinriktade företagen. Efterfrågan påkonsumentvaror och tjänster utvecklades dock inte så positivt som man hadehoppats vid . Störningen inom oljehandeln under årets sistamånader medförde problem ifråga om energiförsörjning och kraftigtstegrade priser på oljebaserade produkter. Den befarade konjunktumedgången haräimu inte inträffat och det är tveksamt om den kommer att påverka näringslivet1974. Flertalet av koncernens bolag noterade 1973 förbättraderesultat och uppnådde väl budgeterade mål, Företagsgmppens samlade vinst förebokslutsdispositioner och skatter ökade från 263 milj, kr. 1972 tiU 406 milj.kr, eUer . Markanta resultatförbättringar uppnåddes av ,och . Antalet förlustföretag minskade ytterligare under1973, reducerades förlustema i de företag som haftsärsldlt stora problem, bl. a, NJA, och , De samlade investeringarna i anläggningar låg ävenunder 1973 på hög nivå, 856 milj. kr., vilket var 75 mUj. mindre än underföregående år. Totalt uppgick investeringarna till 2 527mUj, kr,, varav 1918 milj, kr,, , inom stödområdet, investerade 339 milj. kr.Investeringarna omfattade fortsatta arbeten på den nya transportnivån på 540 mi , Dagbrytning i Konsuln i påbörjades och i samband därmed togsden nybyggda krosstationen i bmk. I påbörjades uppborr-ningen avblodstensmalmema i Stora Malmlagret och transportnivån drevs framunder dessa delar. Arbetena med ny bangård och ny lossningsstation i Narvikfortsatte. I togs den nya sikt-stationen för kulsinter i drift. Vid NJA fuUföljes Investeringsprogram 70. Underåret togs den nya masugnen i bruk liksom stränggjutningsanläggning m. m.Uppförandet av koksverket och ombyggnaden av den gamla masugnen påbörjades. beslöt om ettutbyggnadsprogram som bl. a. innefattar en stor nybyggnadsdocka. Likaså fattadeASSLs styrelse beslut om att uppföra en spänplattefabrik i samt att somett ledi rationaliseringen av sågverksamhelen i méllansverige bygga ut sågverket iValåsen. Vid Kabis anläggning i har den år 1972påbörjade utbyggnaden av den farmaceuliska fabriken i det närmaste slutförtsoch vissa delar kunnat tagas i bmk. Den likaledes under föregående år påbörjadeutbyggnadsetappen av Vitmms anläggning avslutades. Kabi förvärvade under åretden fastighet i , i vilken ACO bedriver produktion. I förvärvet ingick anläggningarna i och ,Dämtöver innebar uppgörelsen med att MoDoKemi arrenderar vissaanläggningar i . Arbetet med att konsolidera och struktureraföretagsgruppen fortsatte . Statsföretag förvärvade CoronaverkenAB:s aktier i och . Härigenom blevdet möjligt att samordna och effektivisera verksamheten i dessa företag. /1974 har dessa aktier överförts till . Likasåförvärvade Tobaksbolaget som tillverkar kemisk-tekniska produkter av Kabi. Därigenom kommer Tobaksbolagets verksamhet inom konsumentvamsektornatt breddas. Statsföretag sålde sina aktier i tillCoronaverken. Eftersom verksamheten i Staros har nära anknytning tUl andraföretag inom Coronaverken, bör möjlighetema tUl utveckUng av Staros härigenomvara goda. Kabis anläggning i är landets enda förjäsning av bas-penicillin. Viss del av produktionen har bl. a. sålts tUl ABAstra samt på export. Då det visade sig önskvärt för både Kabi och Astta att förbättraförutsättningarna för tUlverkning av penicillinpreparat beslutades undervåren, att etablera ett gemensamt ägt företag i för framställning avantibiotika i bulk. Detta bolag, AB , kommer alt uppföra enberedningsfabrik för att löntillverka Kabis och Astras behov avpenicUlinpreparat. förvärvade ochsamordnade detta företag med dotterbolaget , som därigenomförstärkte sin marknadsandel och blev det dominerande wellpappföretaget i landet. tecknade under åretsamarbetsavtal med , ägt av och iVästtyskland, Avtalet innebär ett förbättrat utnyttjande avproduktionsresur-sema. giftatt leverera ånggeneratorer till . Dessakommer att legotiUverkas hos Uddcomb, Svetab etablerade samarbete med ,, för tUlverkning av bilhjul i , Verkstad utökade sin verksamhet inomtransportsektom genom förvärv av , som tUlverkar lastmaskiner förcontainers. De anställda är nu representerade i styrelserna förde dotterföretag som faller under "Lagen om styrelserepresentation för deanställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar". Dessutom utnyttjade deanställda i sex bolag erbjudande att utvidga denna möjlighetäven till företag med färre än 100 anstäUda. Den snabba utvecklingen av deanställdas representation i styrelserna medförde ett ökat behov av konferensermed uppgift att underlätta för dessa styrelseledamöter att bättre möta sin nyauppgift. Genom utbyggnad av det representativa systemet idotterföretagen skapades ökade förutsättningar för vidgat medinflytande. I deflesta företagen inom koncernen påbörjades arbete i syfte att samordna detrepresentativa systemet och linjeorganisationen. Genom fast-stäUdariktiinjer för "Samråd och information om företagets ekonomi iStatsföretagsgmppens företag", som framtogs av en arbetsgrupp medrepresentanter för koncernföretagen och de anställdas organisationer, ladesgrunden för förbättrad ekonomisk information i första hand tiU de anställdasrepresentanter i styrelse och företagsnämnd, men successivt även till övrigaanställda. Genom gemensam personalplanering inomföretagsgruppen förbättrades möjlighetema för personalclearing i samband medväsentligt ändrat behov av personal i olika företag. Deima personalclearingskedde i samverkan med för statsägda bolag. var i medeltal 36 999 personeranställda, vilket var en ökning sedan föregående år med 1 977 personer. Det varfrämst i NJA och Svetab (ca 650 respektive 550 personer) som personalen ökade,medan minskningar i huvudsak skedde i med ca 580 personer. harca 890 personer tUlkommit i samband med förvärv av MoDoKemi och HusqvarnaBorstfabrik, Även om det är svårt att ha en bestämd uppfattningom konjunktur-utveckUngen , bör mah dock kunna räkna med relativt småförändringar . Därefter kan en avmattning ske inomvissa branscher och framför allt på vissa marknader. Enligt föreliggande resultatbudgeter väntaskoncernens samlade överskott före dispositioner och skatter om intedramatiska konjunkturförändringar inträffar också 1974 stiga med . Den kraftiga resultatförbättringen beror delvis påinflationistiska prisstegringar. Överskotten såväl 1973 som 1974 innehållerprisstegrings-vinster på inneliggande varulager och återspeglar sannolikt intei tillräcklig utsträckning behovet av ökade avskrivningar tUl följd av prisstegringenpå nya anläggningar. Under de glada , då denekonomiska tUlväxten i världen var ofantligt mycket större än under någottidigare årtionde och då även tillväxttakten var rekordartad, inträffade enexplosion även på järnmalmsmarknaden. såg sina egna rikmalmer sina ochkastade sig över i sådan skala, att även export i stor stUblev möjlig. Olika industrUänder grep in med investeringar i Västafrika.Brasilien hade som järmnahnsexploatör slitit ut barnskorna och tog sats inför1970-talets produktionssprång i gamla stora fyndigheter och i nyfunnajältereserver, I släpptes gmvlejonen ut ur den bur, som hetteexportförbud på järnmalm. Nya friska män med framtidsvisioner och utanupplevda besvikelser bakom sig ritade upp miljardprojekt. Men bankmännen varförsiktiga, I många fall måste de nya gmvbolagen visa upp långtidskonlrakt påmalm från anläggningar, som man ännu inte kunnat börjat bygga, innan bankmännenlättade på pungen. Den förhandlingssitsen var inte angenäm för gmvbolagen ochjärnverken såg sin chans och gjorde fina kontrakt. Det skrevs tUl och medkontrakt till fasta priser och utan valutaklausuler, som om inflationoch växelkursäventyr inte fanns. Så kan konkurrens se ut. Det gick bra till . Visserligen varkonjunktursvängnuigarna besvärliga, men med dem måste man ju leva. Mot slutetav märkte man dock vissa symptom på balansbrist. Många gruvor hadefått så stor försäljning, att det inte lönade sig att pressa ut ytterligarekvantiteter genom prissänkningar, eftersom hela den redan placerade kvantitetenkunde bli prismässigt lidande. Malmema visade sig inte vara fullt så enkla frånkvalitetssynpunkt, som de schablonmässiga geologiska förundersökningarna antytt.Masugnsfolket ställde nya och skärpta krav. Strejkeroch klimatbesvär, vattufloder eller ökensand, blev streck i räkningen.Fartygen anlände "värre än slumpmässigt" och växte i storlek ochhamnkapaciteterna måste ökas för surt förvärvade slantar. Expansionstempotmattades och 1969 uppstod en lätt malmbrist, inte i den meningen att detförelåg något totalt underskott men så, att det var svårt att få lag på rättkvalitet i den önskade transportrelationen. Så kom en ovanligt lång lågkonjunktur. Det hargrovt mätt varit fyråriga konjunkturcykler på malmmarknaden efter kriget, mennu kom i följd, 19701972, som var mer eller muidrelågkonjunkturbeto-nade. Efter de magra åren kommer de feta. Under de tre magraåren hade malmproducenteraa tappat litet kondition, ungefär som en , sombara tränar men inte tävlar. Då det starka uppsvinget kom 1973 började gruvornaför första gången på mycket länge sniffa en säljarens marknadsvind. Del var enlätt bris men det var ljuvligt. hade många gruvor under 1972 och 1973fått så mycket kallt stål de tålde. Den ena valutakrisen avlöste den andra. Desom sålt i dollar och det hade nästan alla gjort och som hade en stadighemmavalula, gjorde jätteförluster. Somliga hade åtagit sig cif-försäljningutan att ha säkrat sitt tonnage och fick uppleva ödesdigra frakthöjningar. Detberättades om en båtlast, som gav lägre fob-pris än Gellivaremalmen betingade1889. Nåja, en del dollarförluster gott-gjordes frivilligt av köpama ochvalutor och frakter kan ju röra sig både upp och ner. Men det var allvarligare än så. Vissa stora nyagruvprojekt tedde sig knappast lönsamma vid rådande prisnivå. Om denna intehöjdes, skulle investeringarna hämmas, så att en kännbar malmbrist måste uppståi nästa högkonjunktur. Inflationen kräver nämligen då och då justeringar avprisnivåer. Höjningarna måste komma , om man vill ha fram mera malm,ty gruvorna som investerare påminner mer om elefanter än om geparder. Det tarlång tid att komma från ett förprojekt till produktion vid start i ett nyttområde. Köparna visade därför förståelse för att deras egen framtid måstetryggas genom prismedgivanden. Så blev då prishöjningarna på malmmarknaden för1974 de procen-tueUt räknat högsta sedan Koreakrisen. I det läget kommer vissagruvor att göra stora vinster, välbehövliga för självfinansiering av delar inya storprojekt. Andra kommer att fylla kassahålen, som uppstått genominflation och andra belastningar, ligger aUtjämt långt under 1950-taletspriser vid mer än tredubblade löner och en mängd andra kostnadsökningar. Menvi har åtminstone tiUs vidare slutat åka utför. För ögonblicket längre är deti dag svårt att tänka är sjöfrakterna höga och dollam dyr och det är bra föross. Men hur går det med konjunkturen? At vilket håll det går 1974 vet vi, mennär och hur djupt och hur länge? Kostnadsläget ute i världen gör, att maliriprisnivånknappast återvänder till det gamla bottenläget. Gmvbolagen tycks ha kommit ursin Slurm- und Drangperiod. SåtUlvida betecknar 1974 en vändpunkt. De på sikthögre oljepriserna ökar våra kostnader men håller sjöfrakterna uppe och gynnaross sålunda på försäljningssidan i jämförelse med långväga konkurrenter. Mycketmer vet vi inle om framtiden. Vi är stolta över alt vi har klarat de svåra årensom ligger bakom oss så hyggligt, att både och Dagens Nyheteri ledande artiklar har skrivit, att måste misskötas för att gå dåligt, Norrbollens verksamhet har under1970-talet präglats av snabb expansion. försäljning har ökat från338 milj. kr. 1970 tUl 655 milj. kr, 1973 och beräknas bli ca 1 000 milj, kr.1974. Ökningen 1973 var . Antalet anstäUda har ökat från 3 1972 tiU4 1973. Expansionen är en följd av betydande investeringar.Investeringsprogram 70 har tUl en kostnad av 550 mUj. givit en förnyelseav järnverkets metallurgiska avdelningar, ökad kapacitet i valsverken och väsentligtutbyggd manufakturering. Kapaciteten för råjärn tredubblas lill 1,6 miljonerton och kapaciteten för råstål fördubblas till per år.Investeringsprogram 70 avslutas . Det har kunnatgenomföras planenligt. Även resultatutvecklingen har välföljt de prognoser som gjordes 1970. Nästa stora projekt är 75, som skall försejämverket med en av dess viktigaste råvaror och göra företaget oberoende av denbegränsade internationella koksmarknaden. I koksverket genererad gas ersätterstörre delen av nuvarande behov av olja. Genom utnyttjande av en ny teknik,förvärmning av kol, kommer 75 att inom ramen för den ursprungligenberäknade kostnaden 340 mUj. få väsentligt större kapacitet och lägre kravpå köpta kol. Verket skall tas i drift . Personalen, cirka 170man, kommer att anställas för utbUdning . har beslut fattats om ytterligareinvesteringar för 250 mUj. Dessa avser dels en vidareförädling av ca råjärn tUl stålämnen genom installation av en andra LD-ugn på100 lons chargevikt och två stränggjutningsanläggningar, dels uppförande av enny normaliseringsanläggning för värmebehandling av höghållfasta stål, somlevereras tUl varv och verkstäder. Stålverksinvesteringen, vilken skall varagenomförd , kommer att bidra till att täcka deneuropeiska stålindustrins snabbt ökande behov av köpta stålämnen och medför attNJA bUr tonnagemässigt största stålverk. Behovet av en ny normaliseringsanläggningUlustrerar den snabba förskjutningen av järnverkets försäljning mot högrekvaliteter. Parallellt med denna omfattande utbyggnad av dagensNJA pågår enligt uppdrag från industridepartementet en utredning om uppförandeav ett nytt järnverk, STÅLVERK 80, i anslutning till NJA. Detta skall medutnyttjande av tekniska stordriftsfördelar producera ämnen för järnverk inomäldre ståldistrikt, vars metallurgiska avdelningar på grund av ändradeförhåUanden förlorat sin konkurrensförmåga. läge vid en malmhamn pårimligt avstånd från de europeiska kunderna skapar förutsättningar för lågaråvaru- och transportkostnader. Tillgången på arbetskraft och mark är god. Denplanerade kapaciteten, ämnen , kan te sig stor efter svenskaförhållanden, men utgör av stålkonsumtionens beräknade tUlväxt under1970-talet, Investeringskostnaden är beräknad till 2 700 nulj. räknat i1973 års penningvärde och antalet anstäUda beräknas till 2 300. Parallellt med investeringsverksamheten pågår ocksåen administrativ utveckling för alt anpassa företagets organisation ocharbetsformer till den utökade verksamheten. Detta kräver betydande insatser. 1973 var ett bra år för världens stålindustri.Konsumtionen av stål ökade väsentligt och produktionskapaciteten var ejtiUräcklig. Därför uppstod brist på stål och priserna har snabbt ökat. Tillskillnad mot tidigare högkonjunkturer har lagren snarare minskat än ökat,vilket innebär minskade risker för prisfaU under nästa konjunkturdämpning. Högkonjunkturen har emeUertid endast i mindre gradpåverkat resultat. Detta beror på att halvaförsäljningen utgörs av fartygsprofiler, som säljs på fleråriga kontrakt tillfasta priser. Dessa drabbas hårt av de kostnadsstegringar som åtföljthögkonjunktur och bränslekris. Igångkörningen av de nya anläggningarna hardragit stora kostnader och medfört kapacitetsbortfall och leveransförseningar. Efterfrågan på järnverkets produkter har varitmycket god. Speciellt glädjande är utvecklingen inom stålbyggnadsdivisionen,som uppnått tiUfredsstäUande lönsamhet. Svårbedömt1974 men senare åter marknadsuppsving är stålmarknaden fortfarandemycket stark och priserna på väg uppåt. Oron för oljeförsörjningen haremeUertid medfört minskad efterfrågan från bl. a. bilindustrin. Detta kan kommaatt uppväga den starka efterfrågan från övriga kundgrupper. störningarsom många järnverk får på grund av brist på olja eUer kol och på gmnd avoljekrisen störda malmskeppningar kan å andra sidan bidra till att upprätthålladen rådande stora efterfrågan på marknaden. Någon överproduktion av stål tordeej behöva befaras 1974. På torde stålpriserna få en gynnsamutveckling, eftersom stålindustrins kapacitetsökning under 1970-lalet väntasbli muidre än beräknad ökning av stålkonsumtionen i världen. har sålt större delen av 1974års produktion. Resultatet kommer att belastas av oväntat storakostnadsökningar för bränsle och malm. Trots delta bedöms det bli möjligt att ienlighel med prognos uppnå ett positivt resultat för . Rekordår för Uddevallavarvet utveckling förestår 1973 har präglats av stark aktivitet inom densvenska varvsindustrin, som väl hävdat sin position som den främsta näst efterJapan. Värdet av levererade fartyg uppgår till ca 3 200 milj. kr.,varav för export ca 2 200 mUj. Detla motsvaras av 42 fartyg om sammanlagt3,3 miljoner dwt. Iårets statsverksproposition har givits en sammanfattande bedömning av densvenska varvsindustrin och dess utveckling. Storvarvens prognoser förfemårsperioden t. o. m. 1977 tyder på en fortsatt expansion av landetsvarvsindustri med omfattande investeringar . Man beräknar attantalet direkt sysselsatta vid varven skall öka med , d. v. s. ca 2 300personer. Desvenska varven arbetar helt utan statliga subventioner. Från svensk sida haralltid framhållits betydelsen av en nedtrappning av de statliga subventionematill varvsindustrin, som förekommer i de flesta skeppsbyggarländema. Sverigehar därför, bl, a. inom (Organization for Economic Cooperation andDevelopment), energiskt arbetat för avveckling av subventionssystemet. Desvenska varven deltager aktivt i samarbetet mellan de västeuropeiska varven,främst inom AWES (). Även meUan desvenska varven utvecklas alltmer samarbete inom olika områden. Energisituationenkommer att ha stor betydelse för världshandelsflottans framtidasammansättning. Nya fartygstyper utvecklas ständigt i takt med nyatransportbehov. Transportvägarna, transportmängden, placeringen avraffinaderier o. dyl. kommer att påverka tankflottans sammansättning.Bulktonnage och s. k. kombinerat tonnage kommer att anpassas till nyatransportbehov, t. ex. koltransporter. frånIMCO () kommeräven att påverka fartygskonslmktionema. Olika prognoser angående framtidatonnagebehov och varvskapacitet visar varierande siffror. Den sjöburnavärldshandeln utvecklas dock ständigt och kommer att kräva avsevärdatonnagetillskott, dels för att motsvara etl ökat transportbehov, dels för attersätta otidsenHgt tonnage. Vissa bedömare anser all mot slutet av 1970-taletkan varvens kapacitet vara något större än efterfrågan på tonnage. I ett sådantläge kommer de effektiva och moderna varven att klara sig bäst. Omfattandeinvesteringsprogram är därför en av fömtsättningama för den svenska varvsindustrinsöverlevnad. Finansierings- och valutafrågorna kommer under denärmaste åren alltjämt att ha stor betydelse för varven. Kostnadsutvecklingenär sådan att den kräver en allt mer skärpt uppmärksamhet. Uddevallavarvet har beslutat genomföraett omfattande investeringsprogram tiU en kostnad av över 500 milj. kr. Varvetkommer härigenom att kunna följa med i utvecklingen och behålla sin positionbland de största svenska varven. Modernaste tillverkningsmetoder kommer attinföras. Den centrala delen av anläggningarna utgöres av en nybyggnadsdocka meddimensionerna 100X400 m medgivande fartyg upp tUl 600 000 dwt. Dockan kan i ensenare etapp förlängas. Varvet kommer att eftersträva att bibehålla sinamöjligheter att differentiera produktionsprogrammet innefattande fartyg avolika storlekar. De nu beslutade och påbörjade investeringarna möjliggjordeorder på två 485 000 dwt tankfartyg. Dessa är av ny typ, helt konstruerad avUddevallavarvet. Fartygstypen har rönt stort intresse genom det relativt ringadjupgåendet, som erhållits genom en extrem bredd, samt arrangemang av maskineriet.Varvets orderstock om 3,74 miljoner dwt beräknas giva full sysselsättning inpå 1978 och är väl sammansatt med bl. a. seriebyggnad av två tankfartygstyper.Under 1973 sjösatt tonnage om 837 000 dwt och levererat tonnage om 605 000 dwtutgör rekord i varvets historia. Uddevallavarvet planerar att successivt öka sinpersonal med ca 100 personer . harmånadslön införts för alla kolleklivanställda. Energisituationen har kunnat bemästras och ickemedfört större störningar i produktionen. Svårigheterna med vissamaterialleveranser har dock lidvis varit kännbara. De svenska varven har kunnat klarakonkurrensen från andra länders varvsindustri, som arbetar med statligasubventioner. Detta har möjliggjorts genom rationella och moderna anläggningar,en effektiv organisation samt genom en ständig anpassning till sjöfartensutveckling. Varvens forsknings- och utvecklingsverksamhet kommer att få alltmerökad betydelse. Om anläggningarna successivt kan förnyas i takt medutvecklingen, torde svensk varvsindustri ha goda möjligheter att även ifortsättningen väl hävda sig i en hårdnande intemationell konkurrens.Uddevallavarvets nu beslutade om- och utbyggnad kommer att giva varvet godaförutsättningar och möjligheter att behåUa sin position. 1973 blev ett bra år för skogsindustrin högtkapacitetsutnyttjande, kraftigt ökad leveransvolym och höjda priser.Skogsindustrins export steg från . 1972 till 13 miljarder kr.1973. Hur klarade sig jämfört med branschen i övrigt? Vid en jämförelse bör man först ta bortresultatbidragen från skog och vattenkraft eftersom inte äger sådana tUlgångarutan köper råvara och el-energi till marknadspriser och redovisar ett rentin-duslriresultat. Sannolikt finner man då atl den välbehövliga förbättringenvid industrin blev större för oss än genomsnittligt för andra svenskaskogsindustriföretag, främst därigenom att det nya kraftlinerbmket i Lövholmen,som kördes igång , gav ett väsentligt produktionstillskott i dengoda konjunkturen 1973, Vi kunde totalt öka produktionen tonnagemässigt . Prisuppgången för våra produkter var överlag kraftig, men medelprisökningenför sågade ttä-varor 1973 blev för vår del moderat jämfört med marknadsprisemasförändring . På en omsättning av ca 950 milj. kr. (det underåret förvärvade ej inräknat) blev överskottet förebokslulsdisposilioner och skatter 110 milj. kr. Hur blir då 1974? 1974 är ett ännu svårbedömt år. Det kan bliytterligare ett bra år och det kan rentav bli elt mycket bra år.