prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — överenskommelsen om den fjärde påfyllnaden av träder i kraft först när den godkänts av minst 12 Part I-ländervilkas bidrag uppgår till minst 3 500 milj. dollar dvs. drygt 3/4 avbidragsvolymen. Förseningar i ikraftträdandet av påfyllnadsöverenskommelsernahar ägt rum vid de senaste två påfyllnaderna på grund av dröjsmål med denamerikanska kongressens godkännande. synes risken för sådantdröjsmål särskilt stor vilket framhållits av lDA:s president. Ett flertalu-länder har påtalat de negativa verkningar som ett utlåningsstopp från skullemedföra. Med hänsyn härtill förordar jag att Kungl. Maj:t begär riksdagensbemyndigande att, om så bedöms lämpligt med hänsyn bl. a. till andrabidragsgivares inställning och till IDA:s olika åtaganden, utbetala det förstasvenska bidraget under den fjärde påfyllnaden även omöverenskommelsen då inte skulle ha trätt i kraft. Afrikanska (). Medlemskap i ärförbehållet självständiga afrikanska . Detta skiljer ADB från övrigaregionala utvecklingsbanker i vilka även i-länder är medlemmar. , då ADB påbörjade sin verksamhet, hardrygt 90 milj. dollar lånats ut till 26 medlemsländer. Utlåningen under år 1972uppgick till ca 30 milj. dollar. ADB har koncentrerat sin utlåning på transportsektornsamt på offentliga nyttigheter, såsom vatten- och avloppssystem, kraftverk ochtelekommunikationer. Drygt en tredjedel av den totala lånevolymen har gått tillÖstafrika. En strävan till att öka andelen för Väst- och hardock förmärkts . ADB:s resurser för beräknas, om inga nya medelställs till dess förfogande, uppgå till ca 6 milj. dollar. Banken står därmedinför perspektivet att tvingas drastiskt begränsa sin utlåning.Den samtidiga uppbyggnaden av Afrikanska utvecklingsfonden (ADF), somhuvudsakligen finansieras genom bidrag från i-länderna, riskerar medföra attbankgruppen som helhet förlorar sin karaktär av afrikansk institution. Frånbankens sida har därför betonats att ADB på olika sätt måste tillföras nyaresurser. Mot denna bakgrund och som ett led i allmännastöd till ADB överväger jag f. n. lämpliga former för ett svenskt finansielltstöd till bankens verksamhet. Ett sådant stöd kan lämnas antingen i form av enallmän kredit, fortsatt stöd till förinvesteringsstudier eller såsom bidragtill regionala projekt vars finansiering organiseras av ADB. Det medelsbehovför /75 som kan uppkomma för svenska insatser i samband medAfrikanska kan belasta anslagsposten Övriga multilateralabidrag. Den Afrikanska utvecklingsfondens verksamhet påbörjadesi . Fondens stadga hade då ratificerats av banken samt nio länder. 1974:1 Bilaga 5 33 däribland , vilkarepresenterar en bidragsvolym på ca 65 milj. dollar. ADF har tagit siktepå en utlåningsvolym t. o. m. på ca 60 milj. dollar.Lånen kommer att lämnas på s. k. IDA-villkor, dvs. med amorteringstid,varav är avbe-talningsfria, och med en administrationsavgiftpå 3/. Programmet lägger tonvikten påde, enligt FN-definitionen, minst utvecklade medlemsländerna ochframför allt på de länder söder om som drabbats av den svåra torkan.Jordbrukssektorn och offentliga nyttigheter såsom vatten och avlopp,transporter och kommunikationer avses stå i förgrunden för kreditgivningen.Vidare torde projekt inom utbildningssektorn komma att bli aktuella. I dettasammanhang kan nämnas att ett generellt svenskt bidrag anslogs för budgetåret1973/74 i syfte att underlätta uppbyggandet av ADF och bidra till att fondenkunde komma igång snabbt. Bidraget somuppgick till 2,5 milj. kr. avsåg finansiering av förinvesteringsstudier i de minstutvecklade av bankens medlemsländer. Det svenskaåtagandet till fonden uppgår till ca 25 milj. kr. att inbetalas över tre år.En första svensk inbetalning på 15,2 milj. kr. har redan gjorts. De återståendetvå inbetalningarna uppgår därmed till ca 5 milj. kr. statsverksproposition anslogs medel för denandra utbetalningen till fonden. För /75 har såledesberäknats 5 milj. kr. för den sista inbetalningen. Interamerikanskautvecklingsbanken (IDB). Förhandlingar om anslutning till IDB avicke-regionala länder i samt har pågått under hela året 1973.Banken begär att dessa skall bidra med drygt 1miljard dollar till bankens ordinarie kapital och dess speciella biståndsfond.Härav skall minst 500 milj. dollar inbetalas. Uppfylls de av banken föreslagnavillkoren får de icke-regionala länderna som gmpp högst röststyrka ochtvå'platser i bankens styrelse. Det är osäkertom de totala bidragen når denna omfattning. Huruvida banken och dess nuvarandemedlemmar, främst , är beredda att godta en kompromissbeträffande bidragsstorleken kan ännu inte bedömas. Vidare föreligger oklarhetom bl. a. tolkningen av upphandlingsbestämmelserna en fråga som deicke-regionala länderna fäst stort avseendevid. Särskilt från svensk sida har vidare rests invändningar motgällande röstregler, vilka innebär att ett land. , harvetorätt över alla beslut rörande användningen av special-fondsmedlen. En sådanregel saknar motsvarighet i andra multilaterala biståndsorganisationer. Sverigefortsätter att följa de pågående förhandlingarna. Något ställningstagande tillsvenskt inträde i banken är f. n. inte aktuellt. 3 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 5 34 Internationellalivsmedelsprogrammet och Konventionen om livstnedels-hjälp Som jagtidigare berört har kännetecknats av en allvarlig livsmedelsbrist i många regioner ivärlden. Torka eller översvämningar har lett till missväxt och hotandesvältkatastrofer i stora delar av och . En följd av denna situationpå den internationella livsmedelsmarknadenär avsevärt höjda världsmarknadspriser på bl. a. spannmål. Sverigesutfästelser till Internationella livsmedelsprogrammet (WFP) har successivthöjts från 1 milj. dollar till det av godkända beloppet 7milj. dollar, dvs. ca 32 milj. kr. under bidragsperioden 19731974.Sveriges bidrag till WFP utgår till två tredjedelar i form av svenska livsmedelsprodukter. De starktökade livsmedelspriserna innebär att WFP:s nuvarande resurser nätt och jämntär tillräckliga för pågående projekt. Inga nya projekt har kunnat inledas.Prisutvecklingen har således starkt begränsat organisationens framtida handlingsmöjligheter.För kommande bidragsperiod (åren 19751976) har WFP:s bidragsmål höjts till440 milj. dollar, en ökning med '. Det nya bidragsmålet innebär docktill följd av de höga priserna i realiteten ingen ökning avlivsmedelsbiståndet. Framför allt har därför förklarat detta varaett minimimål. WFP:sexekutivdirektör riktade en vädjan till alla FN:s och FAO:smedlemsländer om största möjliga stöd till livsmedelsprogrammet. I syfte attunderlätta WFP:s arbete under den nuvarande bidragsperioden och för att bidratill att det nya målet uppnås förordar jag att Kungl. Maj:t begär riksdagensbemyndigande att öka det svenska bidraget till WFP från 32 milj. kr. under budgetåren 1974/751976/77. Vid fleratillfällen har önskemål framförts att WFP skall tillhandahålla en större andelproteinrika livsmedel, och organisationen har upprepade gånger vädjat tillbidragsgivarna att ge sina naturabidrag en mer varierad sammansättning. WFP harredovisat positiva erfarenheter av gjorda försök med proteinberikat vete,framför allt från , och har uttryckt intresse för fortsatta sådanaleveranser. Under /74 har därför anslagits extrabidrag på 5milj. för proteinberikning av de svenska vetemjölsleveranser somkanaliseras genom WFP. Jag anser det motiverat att fortsätta proteinberikningenav de svenska leveranserna även under /75 och beräknaroförändrat 5 milj. kr. Det totalamedelsbehovet för WFP uppgår därmed till 48 milj. kr. för /75. Sverigesbidrag inom ramen konvention om livsmedelshjälp (FAC) har uppgåtttill vete 1974:1 Bilaga 5 35 1971/721973/74. hardessutom åtagit sig att täcka frakt- och administrationskostnadernaför dessa leveranser som enligt särskilt avtal kanaUseras genom WFP. Med hänsyn till livsmedelssituationen i världenoch det behov som därigenom uppstått för fortsatt livsmedelsbistånd harförhandlingar förts om en förlängning av FAC med . Jagräknar t. v. med att förhandlingarna, som fortsätter , kommeratt leda till positivt resultat och att under kommande tvåårsperiodlämnar ett oförändrat bidrag, dvs. Det svenska FAC-bidragetkanaliseras som tidigare nämnts genom WFP. På grund av höjda fraktkostnader harbidraget till WFP för frakt-och administrationskostnader höjts från till25 % av leveransernas nominella värde. Ett motsvarande bidrag bör även utgåunder /75. Det svenska åtagandet enligt konventionen tillsammansmed fraktkostnader och kostnader för eventuell förmalning av vetet motsvararett medelsbehov av högst 37 milj. kr. Jag förordar att Kungl. Maj:t begärriksdagens bemyndigande att göra utfästelse för /76 om bidrag avdenna storlek, om konventionen förlängs. Det samlademedelsbehovet för internationellt livsmedelsbistånd skulle därmed uppgå till85 milj. kr. för /75. Skulle förhandlingarna om en förlängningav FAC inte leda till förväntat resultat bör en del av de resurser som avsattsför detta ändamål kunna utnyttjas för en ytterligare ökning av det svenskabidraget till WFP. FN:sflyktingkommissarie () har till uppgift att ge internationellt skydd åtflyktingar, att medverka till frivillig repatriering samt att underlättaflyktingars bosättning och integrering i asyllandet. Kommissarien samarbetarmed mottagarländernas regeringar och med frivilliga organisationer. Programmet som finansieras med frivilliga bidrag beräknasför omfatta ca 9 milj. dollar. Utöver deordinarie uppgifterna har UNHCR fått i uppgift att svara för ledningen avstörre tillfälliga hjälpaktioner inom FN-systemets ram. Kommissariatet harexempelvis kanaliserat frivilliga bidrag och samordnat den stora insatsen föröstpakistanska flyktingar i samt hjälpen till flyktingar och hemlösa isödra . F. n. ombesörjer UNHCR repatrieringen av över 200 000 personerfrån och till resp.hemland. Särskilda svenska bidrag har lämnats till dessa verksamheter. lämnartreåriga utfästelser till UNHCR. Vid styrelsemötet utlovades i enlighetmed bemyndigande 1,3 resp. 1,4 milj. dollar avseende åren 1974 och1975 (budgetåren 1973/74 och 1974:1 Bilaga 5 36 1974/75). I linje med vad somanfördes statsverksproposition lämnades för (/76) utfästelse i svenska kronor med 6,9 milj. kr. För budgetåret1974/75 beräknar jag enligt vad ovan anförts medelsbehovet 11116,4 milj. kr.Vidare förordar jag att Kungl. Maj:t begär bemyndigande att avge utfästelseför (/77) med 7,5 milj. kr. FN:shjälpprogram för Palestina-flyktingar (UNRWA) inriktas på livsmedelshjälp,hälsovård och utbildning. har utbildningsverksamheten alltmer kommiti förgrunden och tar nu i anspråk nära hälften av UNRWA:s budget. Programmettillgodoser väsentliga humanitära behov och finansieras helt genom frivilligabidrag. Det har f. n. en omfattning av ca 60 milj. dollar. För budgetåret1973/74 uppgår det svenska bidraget till nära 15 milj. kr. Sedan flera århar UNRWA befunnit sig i en finansiell kris. Inskränkningar i verksamheten vilka i första hand skulle gå ut över undervisningsverksamheten harupprepade gånger förefallit oundvikliga. beräknas ett underskott iorganisationens budget på ca 3 milj. dollar och för ett underskott påca 10 milj. dollar. Vid dessa beräkningar har hänsyn inte tagits tillföljderna av konflikten mellan och arabstaterna . Motbakgrund av organisationens allmänna finansiella svårigheter och eventuellaökade kostnader på grund av den nämnda konflikten har regeringen med förbehållför godkännande utfäst ett förhöjt svenskt bidrag för verksamhetsåret1974 (/75) på 17 milj. kr. Jag förordar att Kungl. Maj:t begäratt godkänner denna utfästelse. /GATT.sInternationella handelscentrum (ITC) har till uppgift att bistå ideras ansträngningar att öka sin export. ITC:s verksamhet som f. n. omfattar ca40 milj. dollar finansieras dels genom anslag från moderorganen ochGATT, dels genom bidrag från UNDP samt genom frivilliga bidrag från enskildaländer. är ITC:s största enskilda bidragsgivare. Av det svenska bidragetutgörs en del av ett allmänt bidrag av multilateral karaktär. Budgetåret1973/74 uppgick detta bidrag till 5 milj. kr. Härutöver sker samarbete med ITCinom ramen för de svenska länderprogrammen. U-ländernasbehov av exportfrämjande åtgärder i form av marknadsinformation, utbildning m.m. har ökat kraftigt. Denna ökning får ses mot bakgrund avu-ländernas strävanden att utveckla sina exportindustrier och göra dem mermångsidiga. Exportfrämjande bistånd utgör ett nödvändigt komplement tillåtgärder för att t. ex. genom råvaruavtalstabilisera u-landsprodukternas prisutveckling och underlätta derastillträde till i-ländernas marknader genom att ta bort tullar och andrahandelshinder. har ITC vunnit allmänt erkännande som detcentrala organet för FN:s exportfrämjande verksamhet. 1974:1 Bilaga 5 37 Med hänsyn tillde större anspråk som således ställs på ITC förordar jag att det svenskamultilaterala bidraget till ITC höjs till 7 milj. kr. för /75. I en utredningsom utarbetats inom har föreslagits ett svenskt organ förstöd till exportansträngningar på den svenska marknaden.,Kostnaderna för verksamheten har beräknats till 1,2 milj. kr. under det förstaverksamhetsåret. Utredningens förslag remissbehandlas f. n. Kostnaderna för ettdylikt organ under /75 kan täckas med medel från anslagspostenÖvriga multilaterala bidrag. Chefen för avser att föreslåatt proposition i ärendet föreläggs riksdag. FN:sbefolkningsfond (UNFPA) finansierar FN-systemets biståndsverksamhet påbefolkningsområdet. Närmare hälften av verksamheten avser familjeplaneringsprojekt i egentlig bemärkelse. Betydanderesurser anslås vidare till demografisk forskning, folkräkning,utbildning och preventivmedelsforskning. Verksamheten bygger på frivilligabidrag från såväl i- som . För år1973 uppgår de sammanlagda bidrags-utfästelserna till ca . Genom beslut avFN:s generalförsamling har fonden inordnats under UNDP:sstyrelse. Härigenom har ett tillfredsställande regeringsinflytande iverksamheten uppnåtts. Reformen bör även komma att möjliggöra en ökadpraktisk samordning mellan biståndet på befolkningsområdet och annat FN-bistånd. Fonden har varitverksam i mer betydande omfattning . Dess administrativaeffektivitet har lämnat en del övrigt att önska, vilket i stor utsträckning kan förklaras genom den ovanligt snabba expansioneni inledningsskedet. Den större insyn och ökade möjligheter till effektiviseringsom kan följa med överflyttningen till UNDP-styrelsen är härvidlag av storbetydelse. Viktiga förändringar har redan företagits beträffande fondensfinansregler och långtidsplanering. Från UNFPA harintresse visats för samarbete med rörande stöd tillfamiljeplaneringsprogram i några enskilda . I de fall där harsärskilda förutsättningar att lämna teknisk rådgivning beträffande utformningenav insatserna bör sådana önskemål kunna prövas i positiv anda. När det gällerfinansiellt stöd lämnar allmänna bidrag till fonden sedan dessupprättande. Diskussionen i UNDP-styrelsen har visat att fonden åtnjuter ettbrett stöd bland såväl u- som i-länder. Det flerårsprogram för verksamheten,som har behandlats i styrelsen, förutskickar en fortsatt stark expansion avfondens biståndsverksamhet på befolkningsområdet. Mot denna bakgmnd förordarjag att det svenska bidraget, som legat på oförändrad nivå, /75 höjs från 15 till 20 milj. kr. Jag förordar vidareatt Kungl. Maj:t begär bemyndigande att, om den fortsattautvecklingen motiverar detta, vid den bidragskon- 1974:1 Bilaga 5 38 som förutses ,göra utfästelser om svenska bidrag på totalt 20 milj. kr. för vartdera av dekommande två verksamhetsåren 1975 och 1976 (budgetåren 1975/76 och 1976/77). Till FN:s enhet förekonomisk och social information (CESI) lämnar under innevarande budgetår ett bidrag om . Med hänsyntill den betydelse tillmäter en allsidig information om u-ländernasutvecklingsproblem och FN-systemets insatser förordar jag ett fortsatt bidragom . under /75. De samlade svenskabidragen till internationell forskning om problem eller ämnen avdirekt betydelse för dessa länder uppgår under /74 till närmare40 milj. kr. Jag anser skäl föreligga att redovisa dessa bidrag i ettsammanhang i likhet . Ett omfattandesvenskt stöd lämnas till () för forskning påden mänskliga fortplantningens område. Projektet är delvis knutet tillKarolinska institutet i . Det omfattar bl. a. stöd till forsknings-och utbildningscentra, samarbete med kliniker i olika länder samt upprättandeav internationella forskningsgrupper för kontraceptiv forskning. Syftet är attgenom ökad kännedom om fortplantningens processer bidra till framställandet avsäkra, effektiva och billiga födelsekontrollerande medel och metoder somlämpar sig för omfattande användning i . Projektets kostnad förperioden 19721975 har uppskattats till ca 33 milj. dollar. Härav svararSverige för drygt hälften. Återstoden tillskjuts av , , . Regeringen har, med förbehåll för godkännande,utfäst ett med ca 2 milj. kr. förhöjt bidrag om 25 milj. kr. (/75) i samband med övergången tillutfästelser i svenska kronor. Jag förordar att Kungl. Maj:t begär att riksdagengodkänner denna utfästelse. Överläggningarpågår med WHO om en utökning av det svenska stödet till att även omfattaområdena nutrition, parasitära sjukdomar samt utvecklingen av hälso- och sjukvårdssystemeni . Kostnaderna för de av WHO föreslagna insatserna uppgår till totaltca 5 milj. kr. under en första försöksperiod . Preliminärtberäknar jag ett medelsbehov härför om 5 milj. kr. för /75. Den på initiativ avFAO, och upprättade rådgivandegruppen för internationell jordbruksforskning stöder en rad internationellaforskningsinstitut. Medlemsländernas bidrag till verksamheten har stigit från10 milj. dollar till 24 milj. dollar . föreliggerett sammanlagt medelsbehov på 33 milj. dollar. Institutens verksamhet ärinriktad på förädling av olika grödor, bl. a. veie, ris, majs, baljväxter ochpotatis. lämnadeför första gången finansiellt stöd till gruppens verksamhet genombidrag till baljväxtinstitutet i In- 1974:1 Bilaga 5 39 dien och potatisinstitutet iPeru. För /74 har utlovatsökade svenska bidrag till dessa institut samt stöd till bl. a. det nya husdjursinstitutetILCA i . Jag beräknar /75 ett oförändrat medelsbehov för internationelljordbruksforskning med 10 milj. kr. har under budgetåren 1972/73 och 1973/74bidragit med sammanlagt 4,6 milj. kr. till den forskningsverksamhet som ägerrum inom ramen för världssysselsättningsprogram (WEP). WEP bestårav ett integrerat bistånds- och forskningsprogram avsett att bidra till lösningenav sysselsättningsproblem i . De svenska bidragen har i enlighet medILO:s egna önskemål i första hand utnyttjats för forskning avseende sambanden mellan sysselsättning och teknologi och mellansysselsättning och inkomstfördelning. har visatett växande intresse för bistånd inom WEP:s ram.Programmet som till stor del baseras på frivilliga bidrag, har f. n.finansiella svårigheter. Med hänsyn härtill förordar jag en ökning av det svenskabidraget till WEP från ca 2,3 milj. kr. /74 till 3 milj. /75. Den forskning som utförs inom utveckling (UNRISD) syftar bl. a. tillatt klarlägga sambandet mellan ekonomiska, sociala och andra faktorer iutvecklingsprocessen samt till att uppnå en enhetlig metodik ochbegreppsapparat på det sociala området. Institutetsverksamhet har blivit särskilt viktig genom den starkare betoning avutvecklingsproblemens sociala aspekter som kommit till uttryck i FN:sutvecklingsstrategi. () bedriverforskning inom olika områden av betydelse för FN:s verksamhet, bl. a.opinionsbildningsproblem, teknologiöverföring och utflöde av utbildad personalfrån . För /75 beräknar jag ett bidrag på sammanlagt1,7 milj. kr. för dessa båda institut. Som tidigare anförts är det angeläget atttillräckliga resurser finns disponibla för katastrofinsatser såväldirekt till enskilda länder som inom ramen för de multilaterala organensverksamhet. Jag har beräknat ett behov omminst 30 milj. kr. under /75 för bidrag till katastrofinsatsersom samordnas av olika multilaterala organ. Häratöver bör dock medel för katastrofinsatser som anslagits under anslaget C 2.Bilateralt utvecklingssamarbete vid behov kunna användas för internationelltsamordnade insatser. Medelsbehovet för de nu redovisade insatsernaunder posten Övriga multilaterala bidrag uppgår till 125,4 milj. kr. Utöver dessa insatser kan, som jag redan nämnt,ytterligare multilaterala bidrag aktualiseras under /75.Sålunda kan bidrag komma ifråga till UNDP för särskilda insatser förbefrielserörelserna i 1974:1 Bilaga 5 40 södra , liksom bidrag tillADB. Erfarenhetsmässigt kan man vidare räkna med ett medelsbehov sammanhängandemed FN:s och övriga internationella organisationers u-landsinriktadeverksamhet. Insatser till förmån för regionalt u-landssamarbete, exempelvis vianågon av FN:s regionala ekonomiska kommissioner, kan komma att aktualiseras.Sverige har under budgetåren 1971/721973/74 lämnat frivilliga bidrag tillFN:s generalsekreterare för verksamhet med anknytning till FN:s utvecklingsstrategisom denne anser angelägen. Bidragen har uppgått till motvärdet av vartdera året. Det kan bli motiverat att också under /75lämna ett bidrag. Vidare kan, som tidigare nämnts, kostnader för ett svensktorgan till stöd för exportansträngningar på den svenska marknadenkomma att belasta denna anslagspost. Ävenolika slag av forskningsinsatser eller stöd till forskning i u-ländernakan aktualiseras för finansiering under denna anslagspost. Utöver denointecknade reservation som kan föreligga vid ingången av /75bör 34,8 milj. kr. stå till förfogande för dessa ändamål. Mot bakgrundenav anförda medelsbehov beräknar jag anslagsposten Övriga multilaterala bidragtill sammanlagt 160,2 milj. kr. Bidragtill intemationella biståndsprogram budgetåren 1971/721974/75 (milj. Underhänvisning till det anförda hemställer jag att Kungl. 1. godkänna de av mig i det föregående angivna riktlinjerna förmultilateralt utvecklingssamarbete, 2. godkänna den gjorda utfästelsen om bidrag till för /76 i enlighet med vad jag förordat i det föregående, 3. medge att Kungl. Maj:t gör utfästelser om bidrag till FN:sutvecklingsprogram (UNDP), (), Internationellautvecklingsfonden (), Internationella livsmedelsprogrammet (WFP), FN:sflyktingkommissarie () och () för budgetåren1975/76 1974:1 Bilaga 5 41 och 1976/77 samt inom ramen för1971 års konvention om livsmedelshjälp (FAC) för /76 i enlighetmed vad jag förordat i det föregående, 4. medge att Kungl. Maj:t, om så bedöms lämpligt i enlighet med vadjag angivit i det föregående, utbetalar det första svenska bidraget till IDAunder den fjärde påfyllnaden , även om överenskommelsenhärom då inte skulle ha trätt i kraft,' 5. till Bidrag tillinternationella biståndsprogram för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1972/73Utgift 574 964 808 Reservation 672 205 886 1973/74Anslag 959 956 000 1974/75 Förslag 1 297 778 000 SIDA:s förslagutgår från att anslagen för biståndsändamål /75 skall motsvara1 % av brattonationalprodukten samt att det därmed finns utrymme för en ökningmed 590 milj. kr. av anslaget till bilateralt bistånd. Därav skulle 245 milj.kr. utnyttjas för pågående verksamhet i de enskilda mottagarländerna och annantidigare planerad verksamhet. Vidare föreslår SIDA ett särskilt program föru-landsforsk-ning om 20 milj. kr., ett program för de minst utveckladeu-länderna om 25 milj. kr., en planeringsram för regionala projekt om 50 milj.kr. samt ett särskilt program för varubistånd om 200 milj. kr. SIDA föreslår enökning av medel för katastrofbistånd med 50 milj. kr. till 150 milj. kr. SIDA utgår från attmed vambistånd avses svenskt bistånd som är formellt förhandsbestämt tillupphandling av i tillverkade varor. Med utgångspunkt i riksdagensuttalande i anslutning till utrikesutskottets betänkande (UU 1973: 3),anför SIDA bl. a. att svenska varor vilkas priser vida överstigervärldsmarknadens inte skall utnyttjas i biståndet för framtiden. Om sådanaleveranser likväl skulle bli aktuella förutsätter SIDA att prisskillnaden intekommer att belasta biståndsanslagen. SIDA förordaratt biståndsvillkoren skall fortsätta att uppmjukas genom att nya krediter somregel görs räntefria och att andelen gåvobistånd ytterligare ökas.