prop · FX0357 · 1974-12-31 00:00:00 — Det kanförväntas att det nya organet efter hand i allt större utsträckning kommer attkontaktas av internationella organisationer som ITC, av myndigheler i u-ländernaliksom deras beskickningar i samt av enskUda förelag och exportorganisationeri . 1 den mån sådana kontakter är av kommersiell natur framhållerSveriges grossistförbund att handläggningen bör ske i nära samråd medförbundet enligt en överenskommen rutin. Kommerskollegiumpåpekar, att det nya organet kommer att ha nära kontakt med ITC i praktiskafrågor. Kollegiet delar promemorians uppfattning att organet inte skall hanågon policyfunktion, men framhåller all del genom sina kontakter får enerfarenhet som måste få göra sig gällande då man från svensk sida tar ställningtill ITCrs verksamhet. erinrar om att nära kontakter etablerats mellanförbundet och ITC. Förbundet finner det emellertid naturligt att det nyaorganet blir ITCrs kontaktorgan i . bör dock sådanakontakter mellan förbundet och ITC kunna upprätthällas som är betingade avförbundets självständiga handläggning av förfrågningar, marknadsundersökningar,vissa större projekt m. m. har inga särskilda invändningar mot den länderkretssom i promemorian föreslås komma i åtnjutande av det nya organets tjänster.Någon fastlåsning av länderkretsen bör dock inte ske. Kollegiet finner vidareden i promemorian diskuterade avgiftsbeläggningen för mer utvecklade u-länderlämplig om belastningen på organets tjänster blir för stor. LO finnerdäremot avgiftsbeläggning vara ett tveksamt förfarande. Organet bör i stället isin egen uppsökande aktivitet i första hand ta kontakt med företag inom deländer som prioriteras i biståndssamarbetet samt i övrigt länder som hör tillde minst utvecklade. På detta sätt kan man styra utnyttjandet av organetstjänster utan att utesluta behandling av spontant inkomna förfrågningar om bistånd från företagi andra länder. SIDA erinrar om alt FNrs generalsekreterare i samband med uppföh-ningen1973 av den internationella utvecklingsstrategin framhållit att det mestbrådskande behovet vore att förbättra exportpreslationerna hos de avu-länderna vilkas export i fasta priser ökade med per år.För det fall val kommer att behöva göras mellan förfrågningar från olika länderanser styrelsen att nämnda grupp av länder och särskilt de minst utvecklade avdem bör prioriteras. Det förefaller styrelsen mindre lämpligt att som detföreslås i promemorian begränsa efterfrågan genom alt avgiflsbelägga organetstjänster. Delta skulle kunna motverka en sådan önskvärd länderinriklning. Statskontoretfinner del svårt all på grundval av promemorians synpunkter lägga fasl någratillräckligt klara principer vad gäller uttagandet av avgifter. Det är därförenligt kontoret motiverat att tUls vidare avstå från avgifter. , statens jordbruksnämnd, LO,samt och stryker under promemorians uttalande alt det nya organetfortlöpande bör hålla sig orienterat om vilka varor som förorsakar handelspolitiskaproblem och i förekommande fall samråda med de handelspolitiska instansernainnan beslut fattas om särskilda aktiviteter för att främja exporten tillSverige av sådana varor. och utgårfrån att uttalandet även avser varor där jordbruks-och fiskeripolitiska problemär involverade. KF ansluter sig till uppfattningen att organet bör ägnasärskild uppmärksamhet åt sådana produkter som främjar den industriellautvecklingen och diversifieringen av produktionen i . SIDA knyterdenna synpunkt till den länderkrets på vilken styrelsen anser organets tjänsterbör inriktas. , statens jordbruksnämnd, KF ochLantbrukarnas riksförbund ansluter sig till promemorians förslag alt det nyaorganet bör vara oförhindrat att stå tUl tjänst med marknadsinformationer omalla varor ulan undanlag för någon sektor. vill ej uteslutarisken att organet råkar i besvärliga situationer gentemot i fall där exportanslrängningarmed stöd av biståndsåtgärder ej kan fullföljas eller ge resultat avhandelspolitiska skäl. Att inför den risken helt utesluta biståndsinsatser somexempelvis information om marknadsförhållanden och avsättningsmöjligheterfinner emellertid kollegiet inte motiverat. Behov av stöd får förutsesständigt föreligga från bl. a. nya exportländer och nytillträdande exportörer.Kollegiet finner det dock angeläget alt organet klargör förexportören att tillväxten på den svenska marknaden i sådana fall är begränsad. anför, att organet inte bör tainitiativ eller stimulera till en ökad försäljningsaktivitet på den svenskamarknaden om det kan befaras att en konflikt härigenom skulle uppstå iförhållande till t. ex. den förda jordbruks- eller fiskeripolitiken. Nämndenanser det dock inte vara en framkomlig väg att begränsa varuområdet tUl endast preferensberättigadeeller av andra skäl tull- eller avgiftsfria varor. En sådan begränsning skullesannolikt göra ett myckel negativt intryck på . Om sålunda organetsverksamhetsfält i princip bör omfatta hela varuområdet, anser nämnden detsamtidigt viktigt, att de handelspolitiska och i förekommande fall jordbruks-och fiskeripolitiska förutsättningarna klarläggs innanavsättningsmöjligheterna tas upp tUl prövning. Lantbrukarnas riksförbundinstämmer i dessa jordbruksnämndens synpunkter. Det börenligt och klart sägas ut altbegränsningsvaror och andra som särskilt känsliga ansedda varor inte böromfattas av importfrämjande åtgärder. Även Svenska handelskammarförbundetfinner det rimligt att begränsningsvaror inte omfattas av organets importfrämjande åtgärder. anför i detta sammanhang attbiståndssynpunkter i större utsträckning än bör vägas motindustripolitiska och sysselsättningsaspekter då imporlbegränsande ingreppövervägs. Det synes förbundet rimligt att det nya organet får framförasynpunkter i begränsningsfrågor. Promemorians förslag att till det nya organet knyta enrådgivande nämnd tUlstyrks av flertalet remissinstanser. anserdock vikten av en handelspolitisk styrning på tidigt stadium kräva enbeslutande nämnd. ifrågasätter behovet av en rådgivandenämnd, eftersom organet inte skall ha policyuppgifter utan fungera som ettserviceorgan. Enligt verket bör de erforderliga kontakterna med myndigheteroch organisationer kunna bättre tillgodoses i mindre institutionaliserad form. framhåller önskvärdheten av att enrådgivande nämnd hålles så begränsad som möjligt tUl antalet medlemmar.Kollegiet antyder också möjligheten att för vissa uppgifter utse ettarbetsutskott inom nämnden. SIDA understryker att intressen bör ges enstark representation i organet. 1 remissyttrandena förs fram ett antal önskemål omutvidgning av den rådgivande nämnden utöver de åtta i promemorian föreslagnarepresentanterna. sätter i fråga om med hänsyn tilljordbruksprodukternas betydelse i sammanhanget inte även bör beredas möjlighet vara företrätt i den rådgivande nämnden. erinrar om att en mycketbetydande del av importen från redan nu utgörs av jordbruksprodukteroch att man har anledning vänta att organets marknadsfrämjande tjänster i höggrad kommer att ägnas importen av sådana produkter. Med hänsyn härtUlhemställer riksförbundet i egenskap av näringsorganisalion alt det bereds tUlfäUeutse representant i nämnden. ifrågasätter dessutom om med hänsyntUl bestämmelserna om importen av livsmedel inte även statens livsmedelsverkborde representeras i nämnden. och utgår från att sakkunskap ocherfarenheter beträffande u-landsexport till bör vara det helt avgörandeför den rådgivande nämndens sammansättning. 1 enlighet härmed anserorganisationerna att det i nämnden också bör ingå en representant för industrinoch en för bankerna. Dessa personer bör kunna tUlföra nämnden värdefullakunskaper och erfarenheter rörande två för u-landsexportörer ytterst viktigasektorer av det svenska näringslivet. Om det inte skulle anses önskvärt attöka antalet ledamöter utöver föreslagna åtta, anser organisationerna altföreträdarna för industri och bankväsen med fördel skulle kunna ersätta deföreslagna representanterna för LO och TCO. menar att sakkunskap ocherfarenheter av frågor rörande import till bör vara helt avgörande förnämndens sammansättning. 1 nämnden bör därför lämpligen förutom handelskamrarnaoch ingå även representanter för mässväsendet,handelsagenterna, industrin och bankerna. handelsagenters förbund anser med hänsyn tillhandelsagentkårens erfarenhet av affärer med det felaktigt alt intelåta någon representant för förbundet ingå i nämnden. Synpunkter på den i promemorian föreslagna administrativaanknytningen av det nya organet tUl statsdepartementens organisationsavdelninghar lämnats av några remissinstanser. SIDA anser, att organet som det föreslåsi promemorian bör ges en självständig ställning och att det med hänsyn tUl sinringa storlek bör administrativt knytas till annat lämpligt organ. ansluter sig tUl uppfattningen attorganets begränsade storlek motiverar att det knyts till en redan befintligmyndighet. Enligt verket föreligger starka skäl för att knyta organet tillkommerskollegium. De skäl som i promemorian anförs för att administrativtknyta organet till statsdepartementens organisationsavdelning synes verketknappast relevanta. Statskontoret anser, att del finns anledning att sätta ifråga den föreslagna formen för verksamheten med en fristående myndighet, som färviss administrativ service frän statsdepartementens organisationsavdelning.Praktiska skäl talar mot bildandet av ett fristående organ med så begränsadpersonalstyrka. 1 stället bör verksamheten enligt statskontoret knytas tillnågon befintlig myndighet. Statskontoret finner att en anknytning tUlkommerskollegium eller SIDA framstår som huvudalternativ. Kontoret har om änmed tvekan funnit övervägande skäl tala för att verksamheten blir en uppgift förkommerskollegium. finner inte de i promemorianredovisade skälen för en anknytning till statsdepartementensorganisationsavdelning ha tUlräcklig tyngd för att det skall vara motiverat attskilja organet från de myndigheter med vilka det rimligen måste ha ett intimtsamarbete, nämligen kommerskollegium och SIDA. Det synes förbundet naturligtatt organet knyts i första hand lUl kommerskollegium. SIDAfinner det sannolikt att organet inom sig inte kan inrymma all denspecialkunskap som krävs för mera omfattande marknadsundersökningar. Konsulterkommer att behöva anlitas för sådana uppgifter. Med hänsyn härtill finnerstyrelsen att budgetposten "projektmedel" torde behöva uppgå tUllägst under organets första verksamhetsår. Det ipromemorian föreslagna namnet på det nya organet, "Importkontoret för u-landsprodukter",tillstyrks av . finner attordet importkontor möjligen kan inge föreställningen att det rör sig om enaffärsdrivande enhet och för därför som alternativ fram "Byrån för u-landsimport". har inom FNrs konferens för handel och utveckling ()och andra internationella organisationer aktivt verkat för lösningar på problemsom möter i deras exportansträngningar. Vi har medverkat i försökenatt genom råvaruavtal nå en större stabilitet i exportinkom'ster.Genom det allmänna preferenssyslemet har tullättnader införts för u-landsprodukteri flertalet industriländer. Det svenska preferenssystemet innebär tuhfrihet förindustriprodukter, med undantag för några känsliga varor inom textU-,konfektions-, sko- och lädersektorerna, samt för vissa jordbruksprodukter. 1 denya multilaterala handelsförhandlingar som man inom beslutat inleda harSverige betonat vikten av att intressen särskilt beaktas. Från svensk sida har i Oera sammanhang hävdats, attbristfällig marknadsföring är ett av de allvarligaste hindren för u-ländernasexportutveckling. Dessa länder saknar i allmänhet information omavsättningsmöjligheter på olika marknader, utbildat exportfolk och effektivaexportorganisationer, centralt och i företagen. Deras varor är ofta tillkvalitet och utformning inte anpassade till efterfrågan på olika marknader. Såsom den största enskilda bidragsgivaren till /GATTrsInternationella handelscentrum (ITC), har vi markerat den vikt vi fäster vidbehovet att bygga upp och förstärka marknadsföringskapacitet. lTC:soch andra internationella organisationers exportfrämjande bistånd tUl u-ländemahar emellertid i huvudsak varit inriktat på åtgärder i . Ett behovföreligger av ett kompletterande stöd till u-ländernasförsäljningsansträngningar på de enskilda industriländernas själva har bl. a. vid den tredjesessionen med FNrs konferens för handel och utveckling (111) framförtönskemålet att detta kompletterande stöd ges i den formen att industriländernaupprättar nationella kontaktpunkter tUl vilka u-landsexportörer kan vända sigför att få hjälp med information om marknaderna och förmedhng av kontakter medimportörer. Mot dennabakgrund har inom upprättats en promemoria (Ds H 1973:5)angående inrättandet av ett organ för främjande av import till från u-länderna.1 promemorian föreslås, att ett statligt organ inrättas för det angivnaändamålet. Promemorian har remissbehandlats. Denäringslivsorganisationer som inom ramen för sin allmänna verksamhet främjarimporten från har redovisat omfattningen och innehållet i dettaarbete. Uppgifterna har ställts samman i promemorian. Det är min uppfattningatt dessa organisationer gör en värdefull insats för att informera om försähningsmöjligheternapå den svenska marknaden. Promemorians sammanställning ger emellertid ocksågrund för bedömningen att utrymme finns för ytterligare insatser både vad avserantalet förmedlade kontakter mellan exportörer i och svenskaimportörer och den individuella behandling som ägnas de enskilda ärendena. Efterfråganpå marknadsinformation och kontaktförmedling ökar i takt med att man i u-ländernablivit alltmer medveten om exportens och exportfrämjandets stora betydelse ochbygger upp sin kapacitet pä området. Även ITC:s uttalade avsikt att i möjligmån lägga över sin informationstjänst avseende enskilda industrilandsmarknaderpå dessa länder själva medför en ökad efterfrågan. U-ländernasbehov av stöd i försäljningsansträngningarna på den svenska marknadenifrågasätts inte av remissinstanserna. Flertalet tillstyrker eller godtarockså att ett sådant stöd ges genom ett särskilt statligt organ. och sätter dock i fråga om detta är ettlämpligt tillfälle att upprätta ett särskilt svenskt organ för att främja u-ländernasexport. De pekar på den s. k. energikrisens inverkan på vår betalningsbalansoch de enligt deras mening skärpta riskerna för en försvagad industriellutveckling och ökad arbetslöshet. Enligt min mening ger den s. k. energikriseninte anledning ompröva stödet till exportansträngningar. De somdrabbats hårdast av oljeprishöjningarna är just det flertal av sominte har egna oljetillgångar. föreslår som alternativ till ett statligt organ att manknyter an till förbundets verksamhet och ställer medel till förfogande för enutvidgning av densamma. Jag finner inte detta lämpligt. Även grossister,handelskamrar, affärsbanker och enskilda konsulter förmedlar information ochkontakt med den svenska importmarknaden. Framför allt skulle ett sådantförfarande inte tillgodose en väsentlig punkt i önskemål på deltaområde, nämligen att ha en central kontaktpunkt att vända sig till då de önskarinformation om vår marknad. Mol bakgrund av önskemål och konstateradebehov av stöd i sina försäljningsansträngningar på den svenska marknadenförordar jag alltså att ett särskUt stathgt organ inrättas för detta ändamål. Det nya organet skall enligt promemorian ha till syfte attöka exportintäkter och bidra tUl deras utveckling. Organetsarbetsuppgifter skall bestå i att tUl u-landsexportörer lämna information ochhandledning om de kommersiella avsättningsmöjligheterna ochmarknadsförhållandena i samt förmedla kontakter med den svenskamarknaden och med svenska företag. Remissinstanserna har i allmänhet ingen invändning motdenna beskrivning av arbetsuppgifterna. ,och föreslår dock att organetäven skall ha en samordnande funktion. De tre sistnämnda organisationernafinner det vidare rimligt, att det praktiska importfrämjande arbetet även efterdet nya organets upprättande i huvudsak utförs av de olika organisationer inomnäringslivet som redan nu handlägger sådana uppgifter. anserdet naturligt att uppdra åt näringslivet att ha hand om vissa delar av detpraktiska arbetet. Jag finner förslaget att ge det nya organet en samordnanderoll intressant. Den torde kunna åstadkommas genom en ömsesidig informa-tionsgivning.Organets verksamhet får emellertid inte begränsas till enbart samordning. Detfinns enligt min uppfattning anledning understryka att ett aktivt ochsjälvständigt arbete från dess sida är en förutsättning för framgång. Det börha frihet att utnyttja alla tillgängliga kanaler för att främja u-ländernasexport till den svenska marknaden. Verksamheten skall givetvis, som framhållitsi departementspromemorian och som också flera av remissinstansernaunderstrukit, bedrivas i ett nära och förtroendefullt samarbete mednäringslivels organisationer. Jag ansluter mig sålunda tUl promemorians formulering avorganets allmänna målsättning och arbetsuppgifter. Frågan om samordning ocharbetsfördelning mellan det nya organet och berörda näringslivsorganisationertorde få lösas parallellt med att erfarenhet av verksamheten erhålls. Jag finnerdet lämpligt att organet i enlighet med promemorians förslag fär tjäna somsvensk kontaktpunkt tUl ITC i konkreta frågor rörande avsättning av u-landsprodukterpå den svenska marknaden. Med hänsyn tUl att ITC är den centrala operativaorganisationen för FNrs exportfrämjande verksamhet bör organets kontakter medandra internationella organisationer bli av begränsad omfattning. Frågor somangår ITCrs verksamhet i övrigt måste liksom handhas av de departementoch myndigheter som svarar för utformningen av den svenska handels- och biståndspolitiken. Ett parremissinstanser berör frågan om det nya organets engagemang i enskildaaffärsförhandlingar. anser, alt organet får ett betydandemoraliskt ansvar för att affärer som kommit tUl stånd genom dess förmedhnggenomförs friktionsfritt. Organet bör därför enligt förbundet medverka även vidreglering av eventuella tvister och reklama- framhåller att det torde blisvårt för organet att avvisa krav pä sådan medverkan. Jag är väl medveten omorganets ömtåliga ställning i situationer av denna typ. Det måste emellertidgöras klart för både u-landsexportörer och svenska köpare att organet endastfungerar som förmedlare och rådgivare och inte kan ta på sig något juridisktansvar för affärsavtal. LO anför, alt organet i sin aktiva uppsökande verksamhet iförsta hand bör vända sig tUl offentligt eller kooperativt drivna företag i u-ländernaoch undvika att kapaciteten låses genom alt dess tjänster tas i anspråk avdotterföretag tUl företag i i-länderna. För att fylla sin uppgift kan organetenligt min mening inte vara begränsat till offentliga eller kooperativaföretag. Jag finner det vidare osannolikt att de multinationella företagenskulle ha behov av det stöd som här avses. Skulle ändå i enstaka fall sådanaanspråk ställas torde dessa, i de prioriteringar som med hänsyn till organetsringa kapacitet kan behöva göras, komma naturligt alt avvisas. Det äremellertid uppenbart att organet inte har praktiska möjligheter att i varjeenskilt fall klarlägga ägandeförhållandena. Jag förordar, att den länderkrets som bör komma iåtnjutande av det nya organets tjänster definieras i enlighet med promemoriansförslag, vUkefinte väckt någon erinran från remissinstanserna. Tjänsterna börsålunda slå öppna för de utomeuropeiska som ingår i den s. k. Vidare bör , , och som allaingår i den grupp i som ej tillhör 77-gruppen samt DemokratiskaFolkrepubliken och Demokratiska Republiken kunna ta organetstjänster i anspråk. Detta bör även gälla vissa utomeuropeiska områden som stårunder vissa i-länders överhöghet eller för vilkas utrikesförbindelser dessasvarar. Denna definition ansluter sig mycket nära till den som FN-sekretariatetanvänder för sina statistiska redovisningar i vad avser . Enförteckning över de länder och områden som f. n. täcks av definitionen torde fåfogas som bilaga till statsrådsprotokollet i detta ärende. Härutöver bör, där så är lämpligt, exportörer frän områdensom kontrolleras av befrielserörelser kunna ta organets tjänster i anspråk.Detta innebär inte något ställningstagande till berörda områdens internationellastatus. För den händelse de områden som nämnts ovan vinnersjälvständighet bör de ha samma möjlighet som tidigare att ta organets tjänsteri anspråk. I promemorian har nämnts möjligheten att ta ut en avgiftav de mera utvecklade i syfte att få till stånd en viss styrning avhjälpen till de mest behövande länderna om detta skulle visa sig nödvändigt avkapacitetsskäl. finner detta vara ett lämpligt förfarande,medan LO, SIDA och statskontoret har invändningar. LO föreslår, att organet istället i sin egen uppsökande aktivitet i första hand tar kontakt med företaginom de länder som prioriteras i utvecklingssamarbetet och i övrigt länder somhör tUl de minst utvecklade. SIDA föreslår att de vilkas export ökatlångsammast och särskilt de minst utvecklade bland dem skall prioriteras. Denuppsökande verksamhet organels begränsade resurser medger bör i första hand tasikte på de mest behövande . Erfarenheterna under organets inledandeverksamhetsår torde få visa vilket behov av andra styrmetoder som kanaktualiseras. Det bör ankomma pä Kungl. Majrt att med ledning däray ta stäUningtill om avgifter eller andra metoder skall tillämpas. Frågan omdet varuområde som skall beröras av organets tjänster har idepartementspromemorian noga övervägts, särskUt beträffande jordbraks- ochlivsmedelsindustriprodukter samt s. k. begränsningsvaror och andra som särskUtkänsliga ansedda varor. 1 fråga om jordbruks- och livsmedelsindustriprodukterframhålls i promemorian att det innan arbete läggs ned på att utreda dekommersiella avsättningsmöjligheterna givetvis måste klarläggas om gällandeimport-, tull- och skattebestämmelser över huvud möjliggör import. Om dessabestämmelser inte bedöms utgöra ett oöverkomligt hinder anses skäl knappastföreligga att förmena stöd från det nya organet särskilt om importfrån andra länder förekommer. När det gäller teko-produkter och andra s. k.begränsningsvaror inom tulltaxans kapitel har visat sig fulltkonkurrenskraftiga med i-landsproducenterna. Det kan när det gäller sådanaprodukter sättas i fråga om statligt stöd för att främja importen är behövligteller rimligt. Promemorian pekar dock på dessa produkters stora betydelse förmånga . Det skulle framstå som en väsentlig inskränkning i den hjälporganet är avsett att lämna om man från början skulle helt utesluta dessaprodukter. Organet bör därför enligt promemorian vara oförhindrat att stå tilltjänst med marknadsinformationer om alla varor utan undantag för någon sektor.Upplysningar om de särskilda problem som råder för begränsningsvarorna eller iandra avseenden skall dock naturligtvis lämnas. ,och hävdar attbegränsningsvaror och andra känsliga varor generellt bör undantas från organetsimportfrämjande åtgärder. Jag vill med anledning härav hänvisa tUl ovanrefererade överväganden och stryka under vad som sagts i promemorian om attorganet fortlöpande bör hålla sig orienterat om vilka varor som förorsakarhandelspolitiska problem och i förekommande fall samråda med dehandelspolitiska instanserna innan beslut fattas om mer direkt importfrämjandeåtgärder för sädana varor. Denna samrådsskyldighet bör naturligtvis gälla ävenvaror där de handelspolitiska problemen är jordbruks- eller fiskeripolitisktbetingade. 1 fråga om varuurvalet vill jag slutligen framhålla attsärskild uppmärksamhet, som anförs i departementspromemorian, bör ägnas åtsådana produkter som kan anses främja den industriella utvecklingen och diversifieringenav'produktionen i . Pågrundval av de överväganden som redovisats i promemorian finner jag detlämpligt att det nya organet i viktigare frågor om verksamhetens inriktning,omfattning och metodik bistås av en rådgivande nämnd. Om principiella utrikes-,handels- eller biståndspolitiska frågor av större vikt kommer upp skall de underställas Kungl.