prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — Vidare har regeringen t. v.uppskjutit höjningen av paritetstalen varigenom kostnadsutvecklingenpå bostadsområdet begränsas. Verkningarna av inträffade prisstegringar påbostadsområdet har också mildrats väsentligt genom förbättrade bostadsbidragtill barnfamiljer och genom införande av bostadsbidrag till ensamstående ochfamiljer utan barn. Även bostadstilläggens konstruktion medverkar till attdämpa effekten av inträffade hyreshöjningar. De särskilda tilläggen tillbarnbidragen och folkpensionerna i är har även de till effekt attmildra prisstegringarnas verkningar för dessa befolkningsgrupper. Jag vill i detta sammanhang särskilt peka på deinsatser som görs på livsmedelsområdet. Prisstoppet på livsmedel omfattarnumera inemot av hushållens livsmedelskonsumtion. För merparten av dessalivsmedel har priserna hållits oförändrade mars1974. genomfördes en prissänkning från denna nivå genom ökadestatssubventioner till jordbniket. Enligt den nu träffade överenskommelsen medjordbrukets organisationer skall jordbruket bl. a. tillföras625 milj. kr., vilka skulle finansieras genom prisstegringar på nuprisstoppade baslivsmedel. Jag har tidigare föreslagit (prop. 1974: 25) att 300milj. skulle avsättas för att möta dessa prisstegringar. Regeringenföreslår nu att detta belopp räknas upp till 625 milj. kr. så att priserna påde nu aktuella baslivsmedlen skall kunna hållas oförändrade även efter den 1juli 1974. Förslag i ämnet kommer senare denna dag att redovisas av chefen förjordbruksdepartementet. Vid bifall till regeringens förslag kommer livsmedelssubventionernaöver statsbudgeten /75 att uppgå till sammanlagt 2 125 milj. kr. Regeringen kommer även fortsättningsvis att följaprisutvecklingen med uppmärksamhet och vidta erforderliga åtgärder för attförhindra oskäliga prisstegringar. Jag har tidigare redovisat den kraftigaförbättringen som inträffat på arbetsmarknaden med stigande sysselsättning ochminskande arbetslöshet. Bakom det förhållandet att antalet lediga platser ökarstarkt som antalet arbetssökande enligt statistiken alltjämt är högtdöljer sig allt större problem att anpassa efterfrågan och utbud till varandra.Som framhålls i direktiven till den 'tillsatta sysselsättningsutredningenfinns det bland de arbetslösa samt bland personer i beredskapsarbeten, skyddatarbete etc. en stor del som endast kan ta arbete under vissa bestämdaförutsättningar i fråga om arbetets art, arbetstidens föriäggning,arbetsplatsens geografiska läge m. m. Vidare består alltjämt en traditionellsyn på männens och kvinnornas yrkesval. Det finns flera skäl att särskilt uppmärksammabehovet av åtgärder för att bättre anpassa efterfrågan och utbud till varandra.Den framtida utvecklingen av ekonomi och sysselsättning förutsätter att industrinsexpansion inte hämmas av brist på arbetskraft. Från både sociala ochsamhällsekonomiska utgångspunkter är det väsentligt att de ökade ambitionerna ifråga om ökad kvinnlig förvärvsverksamhet och sysselsättning för äldre ochsvårplacerade tar sig uttryck i placeringar i arbeten på den reguljäraarbetsmarknaden. Under de senaste årens diskussioner kringarbetsmarknadsfrågorna har ofta framhållits, att personer i beredskapsarbeteoch skyddat arbete borde beredas anställning i öppna marknaden. Dennasynpunkt bör även beaktas när invandrarfrågorna bedöms. Jag förutsätter attföretagen nu är beredda att jämka sina krav efter arbetstagarnasförutsättningar och att anpassa arbetstider och övriga arbetsförhållanden säatt bl. a. fler äldre och handikappade kan få arbete i öppna marknaden. Jagvill i sammanhanget erinra om de möjligheter företagen har att få statsbidragför lönekostnaderna vid anställning av handikappade i halvskyddat arbete. Den utvidgade försöksverksamheten medsärskilda insatser för kvinnlig sysselsättning, förstärkningen avarbetsförmedlingarna med särskild inriktning på de arbetssökande kvinnornas svårigheteroch de ca 4 500 anpassningsgruppernas arbete är ett uttryck för denna strävanatt öka möjligheterna till arbete i öppna marknaden för nytillträdande påarbetsmarknaden, äldre och handikappade. Den ökade efterfrågan på arbetskraft innebär ocksåatt på arbetsmarknaden inträdande ungdom får ökade möjlighetet att snabbtfinna sysselsättning. Denna utveckling understöds av särskilda arbetsmarknadsinsatser.Det bör således finnas goda förutsättningar att nu fortsätta att nedbringaarbetslösheten för ungdomen. De arbetsmarknadspolitiska åtgärder, som undersenare år satts in för att underlätta för ungdom att få anställning, har visatsig få god effekt. dettaområde är motiverade på grund av de speciella omständigheter som möter ungdomendä de går ut på arbetsmarknaden. sker ett stort antal byten avanställningar pä arbetsmarknaden. Enligt vissa studier skulle detta sålundagälla ungefär var tredje sysselsatt. Till en del är dessa byten förenade medflyttning från en ort till en annan. Det ingår som ett led iarbetsmarknadspolitiken att underlätta flyttningen för dem som vill sökaarbete på annan ort. Härigenom kan också efterfrågan på arbetskraft inomregioner där det f. n. råder brist bättre tillgodoses somarbetslösheten inom andra områden kan reduceras. Även den yrkesmässiga rörligheten måste tillmätasstor betydelse. Insatserna inom omskolningsverksamheten har härvid särskildbetydelse. Utvecldingen inom byggnadsbranschen illustrerar på ett intressantsätt hur man härigenom lyckats reducera arbetslöshetsproblemen i betydande måntrots den ganska kraftigt minskade verksamheten och sysselsättningen. Underförsta kvartalet minskade sysselsättningen för byggnadsarbetarevisserligen med 17 000 personer i förhållande till 1973 men genom attbyggarbetskraften totalt minskade ännu snabbare, med 26 000 personer, kundearbetslösheten minska med 9 000 eller . Denna utveckling är resultatetav en kraftig överströmning från den vikande byggnadssektorn till den expansivaindustrin och utgör ett talande exempel på en snabb omställning till ändradestrukturella förutsättningar. Den förutsedda utvecklingen påbyggarbetsmarknaden förutsätter såväl fortsatta omställningsåtgärder somsärskilda insatser för att stödja sysselsättningen. I rådande läge, där bristen på arbetskraft utgörett allt större problem för industrins produktionsförmåga, är det enligtregeringens uppfattning av stor vikt att arbetsmarknadsmyndigheterna har sinuppmärksamhet riktad mot de överhettningstendenser som kan uppstå på olikadelar av arbetsmarknaden. Inte minst mot denna bakgrund är det av vikt attgenom olika åtgärder fortsätta att underlätta den geografiska och yrkesmässigaanpassningen till den existerande arbetskraftsefterfrågan.Arbetsförmedlingarna, som fått en betydande personalförstärkning,spelar i detta sammanhang en viktig roll. är det av vikt att fortsätta den politiksom inriktats på en regional utjämning av sysselsättningstillfällena. Inomramen för gällande regionalpolitiska beslut sker en fortgående utbyggnad avnäringslivet i främst skogslänen. Således har under innevarandebudgetår beslut om lokaliseringsstöd fattats till projekt om sammanlagt drygt1,. Sysselsättningseffekten av dessa investeringar har beräknatstill minst 3 800 årsarbetskrafter. Härutöver kommer den kraftiga satsning påNorrbotten som tillkomsten av 80 utgör. Enannan aspekt på den ansträngda arbetsmarknadssituationen är den effekt den får på lönebildningen. Enligtnationalbudgetens bedömning skulle löneglidningen komma att uppgå till ca3,för hela ekonomin. Detta får ses mot bakgrund av den starka bristen påyrkesarbetare och den goda vinstkonjunkturen som främst exportföretagen nuupplever. Det är emellertid angeläget att löneglidningen inte späder påkostnadsinflationen eller river upp den utjämningsprofil som avtalsuppgörelsenhar. Jag har tidigare berört attföretagens ur vissa aspekter tillfredsställande vinstutveckling också måstebedömas från fördelningspolitisk synpunkt. Det kan inte vara tillfredsställandeatt de av konjunkturen och prisstegringarna framkallade kraftiga vinsternaskall användas till ökade utdelningar till aktieägarna. Det måste i ställetligga i såväl företagens som samhällets intresse att de ökade vinsterna användstill en investeringsökning. Härvid är det skäligt att en del avinvesteringarna kommer de anställda vid berörda företag direkt tillgodo. Motdenna bakgrund föreslår jag att aktiebolag och ekonomiska föreningar somredovisar vinst för skall avsätta en del av sin vinst föreskatt till särskilda arbetsmiljöfonder. Avsättningarna skall deponeras påräntelösa konton i . Fondbehållningen får användas för investeringari sociala anordningar och i arbetsmiljön vid resp. företag. En förutsättningbör därvid vara att investeringen syftar till en förbättring av arbetsmiljönutöver vad som föreskrivs av tillsynsmyndigheterna samt att den tillstyrkts aven majoritet av arbetstagarnas företrädare i företagsnämnden. I fråga omarbetsmiljöinvesteringar bör samråd ske med skyddskommittén. Jag beräknar attinemot . kommer att avsättas till arbetsmiljöfonder. Detta beloppbör ses mot bakgrund av att företagens sammanlagda skattepliktiga inkomster förinnevarande verksamhetsår kan beräknas komma att uppgå till drygt 4 miljarderkr. Medel som inte använts för godkända investeringar skallåterföras till beskattning. Förslag härom anmäls senare denna dag. I det föregående har jagunderstrukit vikten av en balanserad efter-frågeutveckling i vår ekonomi, däruppmärksamheten särskilt måste riktas mot överhettningstendenser. I dettasammanhang är den statliga budgetpolitiken av särskilt intresse. I årets finansplan redovisade jagett underskott på statsbudgeten för /74 pä ca 8,4 miljarder kr.och för /75 på ca . a.uppgörelse träffats om ökade statstjänarlöner och beslut fattats omekonomisk-politiska stimulansåtgärder. Vidare har inkomstantagandet för 1974justerats upp. Budgetunderskottet kan därför nu beräknas till 8,9 miljarder kr.för innevarande och till . för nästkommande budgetår. Jag har i det föregående förordatatt livsmedelssubventionerna skall ökas med 325 milj. kr. utöver vad somtidigare beräknats. Jag anser emellertid inte, med hänsyn till den gjordaekonomiska bedömningen, att en ytterligare budgetförsvagning kan accepteras. måstebalanseras med ökade statsinkomster. Jag kommer därför senare denna dag attföreslå en skärpning av spritbeskattningen. Den för finansieringen av de ökadelivsmedelssubventionerna skärpta spritskatten beräknas jämnt balansera deökade utgifterna på 325 milj. kr. för /75. I årets finansplan föreslog regeringen att anslagentill utvecklingsbistånd skulle ökas eller med ca 540 milj. kr. Jagförklarade att regeringen skulle återkomma till frågan om hur enprocentmåletskulle uppnås. Ett uppnående av enprocentmålet /75skulle kräva att anslagen räknades upp med ytterligare ca 500 milj. kr. till ca2,. En utgiftsökning av denna storleksordning kan inteaccepteras utan kompenserande inkomstförstärkning. Av betydelse i sammanhangetär också de valutamässiga aspekterna. De kraftigt ökade oljepriserna innebär belastning på vår utrikesbalans. Som jag tidigare redovisat kommer vårbytesbalans åter att redovisa ett inte obetydligt underskott. Riskfinns för att bytesbalansen ytterligare försvagas om den inhemska efterfråganutvecklas starkare. Det kan i sammanhanget erinras om att den redan föreslagnasvenska ökningen av biståndet vid en internationell jämförelseframstår som mycket betydande. kommer också, möjligen tillsammans medytterligare något land, att vara ensamt om att uppnå det av Förenta nationernaangivna bi-ständsmålet pä biståndsbetalningar motsvarande av BNP år 1975.Mot denna bakgrund har regeringen stannat för att inte föreslå någon ytterligareökning av biständsanslagen för /75. pågår i en extrageneralförsamling om råvaror och utvecklingsproblem. Därvid diskuterasråvaru-problemen i stort samt möjligheten att genom särskilda finansiella insatserstödja de länder som särskilt drabbats av oljekrisen. Om man når fram till en lösning får vara berett attsolidariskt tillsammans med andra länder göra sin insats. Regeringen kommer,om så är påkallat, att återkomma till med förslag om finansieringenav en sådan insats. Under alla förhållanden avser regeringen att i 1975års statsverksproposition föreslå de anslag som erfordras för attenprocentmålet skall uppnås /76. Som jag tidigare nämnt anser regeringen att enytterligare försämring av budgetsaldot, vid nu förutsedd konjunkturutveckling,inte kan accepteras. Vissa kostnadskrävande reformer som påverkar budgetåret1974/75 är emellertid aktuella. Det är regeringens avsikt att förelägga åretsriksdag propositioner med anledning av skatteutredningens och pensionsålderskommitténsredovisade förslag. Vidare kommer den kommunalekonomiska utredningen attredovisa förslag beträffande storlek och utformning av bl. a. statsbidragen förkommunernas kostnader för social hemhjälpoch familjedaghem för tiden . Regeringen har också aviserat sinavsikt att till årets höstriksdag lägga fram förslag beträffande den framtidabostadspolitiken. Även andra utgiftskrävande förslag kan aktualiseras /75. En ytterligare ökad statlig upplåning skulle ställakreditpolitiken inför alltför stora krav och innebära att utrymme inte kundelämnas för näringslivets och kommunernas upplåningsbehov. Inflytandet från omvärldenhar redan kommit att ställa krav på en skärpt penningpolitik. Skullefinanspolitiken försvagas kommer kraven på kreditpolitiken att öka än mera. Såväl skatteutredningen som pensionsåldeiskommitténhar föreslagit att de av utredningarna presenterade reformerna skallfinansieras med ökade avgifter för arbetsgivarna. Finansieringsformen för andrareformer har ännu inte närmare prövats. Jag utgår emellertid, som sagt, ifrånatt dessa reformer kommer att genomföras på ett sådant sätt att någon väsentligmerbelastning inte uppstår /75. Man bör i detta sammanhang ocksåbeakta de statsfinansiella perspektiven . Då avsikten är att skatte- och pensionsreformernaskall finansieras genom arbetsgivareavgifter eller socialavgifter eller enkombination av dessa är det angeläget att arbetsmarknadens parter fårmöjligheter att bedöma dessa konsekvenser års avtalsförhandling. Med hänsyn till att förberedelserna föravtalsrörelsen påbörjas innan samlas till sin höstsession, är detangeläget att redan nu bereds möjlighet att tillkännage sininställning i denna finansieringsfråga. Regeringen har för avsikt att inomkort ta upp överläggningar med arbetsmarknadens parter om dessa frågor,varefter regeringen avser att inbjuda de politiska partierna tillöverläggningar i samma ämne. Jag utgår således från att redan undervårsessionen tar ståndpunkt i fråga om att finansiera reformerna på främstskattepolitikens och pensioneringens områden med motsvarande inkomstökningar. Ett sådant ställningstagande måste göras oberoendeav ett eventuellt senare uppkommande behov av konjunkturpolitiskt betingadeåtgärder och ha sin utgångspunkt i en finansieringspolitik för staten som kanlångsiktigt försvaras. Ett eventuellt behov av stimulansåtgärder kan intemotivera att man undandrar sig ansvaret för finansieringen av angelägnapermanenta reformer. I årets finansplan bedömdes det inte sommeningsfullt att presentera någon försörjningsbalans eller bytesbalans medhänsyn till den osäkerhet som då rådde om försörjningen av oljeprodukter fördet framförliggande året. Förutsättningarna är, som jag tidigare berört, i dagannorlunda. I försörjningsbalansen sammanfattas denproduktionstillväxt och resursanvändning som beräknas för . Enligt dennu föreliggande nationalbudgeten beräknas bruttonationalprodukten under år 1974komma att öka . De fasta investeringarna väntas visa en kraftiguppgång inom näringslivet och även de statliga investeringarna kan förväntasöka förhållandevis starkt. Bostadsbyggandet antas komma att fortsätta attminska i omfattning och även för de kommunala investeringarna torde en vissnedgång vara att vänta. Sammantaget skulle omfånget i volym av de totala fastainvesteringarna bli i stort sett oförändrat i förhållande till 1973. Därvidförutses en betydande uppgång av maskininvesteringarna medanbyggnadsinvesteringarna bedöms minska. Näringslivets investeringar förutses öka med 6 %.För industrins del räknar jag med en investeringsökning med , varvidbyggnadsinvesteringarna tvärtemot vad som gällt väntasöka något snabbare än maskininvesteringarna. Särskilt kraftiga ökningar avinvesteringarna förväntas inom verkstadsindustrin. Väsentligafaktorer bakom antagandet om den stora ökningen i industriinvesteringarna 1974är dels det höga kapacitetsutnyttjandet inom särskilt exportindustrin, delsden höga lönsamheten som f. n. råder i industrin. Handelns investeringarväntas visa en fortsatt minskning 1974. -2,5 -13,5 Anm. Som redovisats i det föregående ärberäkningarna av försörjningsbalansens olika poster 1973 behäftade med storosäkerhet. Beräkningarna har dock ansetts kunna användas som utgångspunkt förutvecklingen . De statliga myndigheternas och affärsverkensinvesteringar beräknas öka med . Det är i stor utsträckningaffärsverken som svarar för denna relativt kraftiga tillväxt. Kommunernas investeringar tordefortsätta att minska även 1974, men i betydligt mindre omfattning än 1973. Denminskade investeringsvolymen sammanhänger i väsentlig utsträckning med attföljdinveste-ringar till bostadsbyggandet minskar. Kommunernas byggnads- och anläggningsverksamhetavtar sålunda något, medan däremot maskininvesteringarna förutses öka mycketkraftigt. En beräknad fortsatt nedgång iantalet påbörjade lägenheter leder till minskad volym på investeringarna ibostäder. Totalt förutses en minskning jämfört med 1973.Antalet påbörjade lägenheter uppskattas i nationalbudgeten till 73 000, varav45 000 i småhus. Effekten av den tillfälliga kompensationen med anknytning tillmervärdeskatten för bostäder färdigställda och 1975 samt påbörjade föreutgången av 1974 har därvid inkluderats. Antalet färdigställda lägenheter 1974har beräknats till drygt 82 000. Enligt de som jag tidigare angivitosäkra uppgifterna från nationalräkenskaperna minskade lagren medca 2 800 milj. kr. kan en omsvängning till lageruppbyggnad förutses.Lagerinvesteringarna väntas komma att uppgå till ungefär 700 milj. kr., vilketskulle innebära en omsvängning med ca 3 500 milj. kr. En starkt bidragande orsak till denväntade förhållandevis höga tillväxten i bruttonationalprodukten är enantagen kraftig ökning i hushållens konsumtionsefterfrägan. Ökningen av derealt disponibla inkomsterna har uppskattats till inemot . Genom att detfinns trögheter i anpassningen mellan inkomstökningar och stegrad konsumtionsefterfråganhar en viss ytterligare ökning i sparkvoten antagits komma till stånd. Med deförutsättningar som härvidlag gjorts skulle den privata konsumtionen öka medca i volym 1974. Konsumentpriserna väntas 1974 ökamed 9 å . Denna snabba stegringstakt beror i första hand på de mycketkraftiga prisstegringar som kan förutses för importen och i synnerhet importenav oljeprodukter. Den offentliga konsumtionenberäknas öka med och med ungefär lika stark ökningstakt för statlig ochkommunal konsumtion. De mycket snabba prisstegringarna iden internationella handeln med råvaror tillsammans med en fortsatt prisuppgångför färdigvaror, kan väntas leda till en kraftig försämring av Sverigesbytesförhållande 1974. Totalt beräknas importpriserna ligga inemot30 % högre än 1973, som motsvarande ökning i exportpriserna beräknasbli . Vidare har antagits att efterfrågetillväxten i de för vårexport viktiga avnämarländerna blir måttlig . Med hänsyn också tillkapacitetsbegränsningar inom vissa delar av export- industrinoch en förstärkt inhemsk efterfrågan kan exportökningen i volym 1974 väntas bliavsevärt lägre än 1973, som importen ökar snabbare. Den svenska exporten väntas öka med 1974.Härvid har förutsatts fortsatta marknadsandelsvinster för färdigvaruexporten.Främst till följd av brist på kapacitet och begränsade möjligheter tillytterligare lageravveckling antas däremot råvaruexporten komma att minska någotunder 1974. Importen kan väntas stiga med i volym.Den i förhållande till exporten snabbare ökningstakten förklaras av en uppgångi den inhemska efterfrågan och till en icke oväsentlig del av omsvängningen ilagerinvesteringarna. Importinnehållet i dessa är mycket högt. Handelsbalansens överskott kommer vid den härbeskrivna utvecklingen av utrikeshandeln att reduceras mycket kraftigt iförhållande till 1973 och uppgå till ca . Kostnadsstegringar till följd av höga bunkerpriserger ett ungefär oförändrat sjöfartsnetto 1914. Turistnettot som undergick en viss förbättring 1973kan väntas komma att ånyo försvagas. Förändringen är bl. a. betingad av desnabba prisstegringarna utomlands. Transfereringarna fortsätter att visa ökadeunderskott, främst till följd av biståndet till utvecklingsländerna. Sammantaget skulle därmed bytesbalaixsen för 1974visa ett underskott på ca 800 milj. kr. Det är en försvagning med ca 5,8miljarder kr. i förhållande till 1973. Den beskrivning av budgetutvecklingen underinnevarande budgetår som gavs i årets finansplan är till sina huvuddragfortfarande aktuell. Under innevarande budgetår ökar utgifterna avsevärtsnabbare än in- (Milj.kr.) 1974 (prognos) Övriga tjänster, netto 2 445 -2 400 komsternavarför underskottet på statsbudgeten blir väsentligt större än för budgetåret1972/73 eller inemot . (tabell 5). Jämfört medstatsverkspropositionen har inkomsterna uppjusterats något somutgifterna beräknas bli drygt 700 milj. kr. För /75kommer totalbudgeten enligt de bedömningar som kan göras att uppvisa ettunderskott om . Totalbudgeten 1972/73-1974/75 (milj. 1972/73 Utfall Inkomster 54 513 Utgifter 60 718 62 777 71 150 62 976 71 888 Inkomsterna för innevarande budgetår påverkas bl.a. av det arlta-gande som görs om den allmänna förtjänstökningen hos löntagarnaunder 1974. har i sina beräkningar över statens inkomsterutgått från att inkomst av tjänst för fysiska personer ökar med 1974,dvs. med mer än vad som antogs i statsverkspropositionen.Den information om bl. a. ingångna löneavtal på lokal nivå som kommit framsedan verket avlämnat sina inkomstberäkningar motiverar enligt min uppfattningen uppräkning med ytterligare en procentenhet. Den sammanlagda ökningen av lönesummanskulle således uppgå till , varvid jag utgått ifrån att sysselsättningenökar . Vidare räknar jag liksom med attlöneökningarna utbetalas i sådan tid att motsvarandeskatteinbetalningar hinner ske under innevarande budgetår. Att statsinkomsternatrots ett väsentligt högre inkomstantagande endast kan antas blinågra hundratal milj. kr. större än enligt statsverks-propositionen förklaras iförsta hand av den tillfälliga sänkningen av mervärdeskatten fr. o. m. den 1april 1974 samt av den temporära kompensationen för mervärdeskatt påbostadsbyggande (prop. 1974:25, FiU 1974: 1, rskr 1974: 41). Utgifterna för /74 förutses somtidigare nämnts bli drygt 700 milj. kr. högre än vad som antogs i statsverkspropositionen.Bakom utgiftsökningen mellan de två beräkningstillfällena ligger förutom höjdastatstjänarlöner den omfattande medelstilldelning som skett på tilläggsstat. Ifinansplanen räknade jag med en förbrukning av beviljade reservations- ochinvesteringsanslag om 750 milj. kr. Enligt de bedömningar som kan göraskommer däremot anslagsbehållningarna att öka något under innevarandebudgetår. Inkomsternaför /75 har räknats upp med ca 500 jämfört med beräkningarna i statsverkspropositionen. Bakom dennauppjustering ligger i första hand den nu antagna snabbare lönesummetillväxtenför 1974. Vad gäller räknar jag liksom i januarischablonmässigt med en ökning av lönesumman om . Att ökningen avstatsinkomsterna trots det högre lönesummeantagandet inte blir än merpåtaglig förklaras i första hand av de temporära lätttnader imervärdebeskattningen som antogs av . Utgifterna för /75 förutses bli 3,5miljarder kr. högre än vad som antogs i finansplanen. Härav utgörs denövervägande delen av höjda statstjänarlöner samt ökade kostnader förlivsmedelssubventioner.