prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — Detär enligt Svenska byggnadsarbeiareförbundei svårt att förstå utredningensbrist på intresse för den roll folkrörelseföretag som Svenska ochHSB kan spela genom atl kommunerna får möjlighet alt engagera dem i dekommunala bostadsföretagen, särskilt som del enligt förbundet inte framkommitnågra önskemål i den riktning som utredningen föreslår från någon kommuns ellernågot av de berörda bolagens sida. Vill ett kommunall bolag som något av de rikskooperativaorganisationerna är delägare i inle ha dem med längre så varken vill eller kanorganisationerna hålla sig kvar. Den frågan har emellertid inle aktualiseratsnågonstans. Förbundei hemsläller, att frågan om de rikskooperativasjälvkoslnadsföretagens möjligheter att forisätta samt utbygga sitt samarbetemed kommunerna i allmännyttiga förelag inle allvariigt prövas. anser att utredningeninle har visat att de allmännyttiga företag som HSB och Svenska riksbyggenförvaltar skulle utgöra en fara för att konkurrens på byggmarknaden inte kanupprätthållas, i synnerhet om de underkastas samma regler för upphandling somgäller för Där den lokala marknaden så tillåter finner förbundet del vara välmotiverat att vid sidan av kommunala företag även tillåta allmännyltigaförelag förvallade av de rikskooperaliva organisationerna. SSU anser attulredningen genom sitt förslag underkänner verksamheten i de allmännyltigabostadsförelag som finns etablerade mellan kommunerna ochfolkrörelseföretagen, trots att utredningen finner många berömmande ord omsamarbetet mellan kommuner och folkrörelseföretag i allmännyttigabostadsförelag. SSU tror inte att enbart helkommunala bostadsföretag ärtillräckligt för att klara del allmännyttiga bostadsbyggandel i en kommun.Konkurrensen mellan allmännyttiga bostadsföretag med olika ägarstrukturmöjliggör ett kostnadspressande förhållande som gynnar bostadskonsumenlerna.De föreslagna reglerna för upphandling och jäv torde komma all bidra till alletl fulll lillfredsslällande resultat uppnås. Även BPA noterar att utredningenefier att ha redovisat så gott som enbart positiva intryck av HSB:s och Svenskariksbyggens insatser i de allmännyttiga företagens verksamhet föreslår att deskall utestängas därifrån som delägare. När det gäller kommunernas förutsättningar attfullgöra uppgifierna på bostadsförsörjningens område kan det enligllänsbosiadsnämnden i anföras alt alla kommuner ännu inte ärlika stora och all alla inle har lika förulsätlningar. Alt t, ex.bosiadskooperationen, med lång erfarenhet och stor sakkunskap, ställs utanförsynes mindre välbetänkt. Länsslyrelsen i Norrboiiens län förordar all gällanderegler inom detta område beslår oförändrade eller, om uiredningens förslagändock anses böra genomföras, förses med dispensregler, kommunanser all eftersom de lokala förhållandena är myckel skifiande, del bör ankommapå kommunerna alt avgöra i vilken utslriickning och i vilken form de befintligahalvkommunala förelagen skall få fortsätta sin verksamhet. Det bör därför bliberoende av kommunernas ställningstagande om och när en ombildning av dehalvkommunala företagen skall äga rum. Stiftelsen undersirykeralt en förutsättning för den av statsmakterna avsedda kommunaliseringen avstudentbostadsföre-lagen är alt studentkårers centralorganisation(SSCO) och hyresgästerna tilllörsäkras i varje fall minoritetsrepresentation istyrelse och utskott. Farhågor har uttryckts alt en försäkran om dylikrepresentation inlagen i slifielsens stadga skulle slå i slrid medbyggkonkurrensulredningens förslag. 8,Ändringar i hyreslagstiftningen m. m. 8,1 Hyresgästernas inflytande vid sanering av bostadshus m. m. 8.1,1 Gällande räll bostadslägcnhcl i hus som tillhör annan änstaten eller kommun inte den lägsta standard som kan godtas, får enligl 2 sförsta styckel bosiadssaneringslagen (1973:531, BSL) hyresnämnd på ansökan avkommun meddela ägaren s, k, upprustningsåliiggande, Sådani åläggande, sominnebär all ägaren blir skyldig alt vidta den åtgärd som behövs för atllägenheten skall uppnå lägsia godtagbara standard, får meddelas endast underförutsättning att lästighelen med hänsyn lill kostnaden för den åtgärd somavses med åläggandet kan beräknas ge skäligt ekonomiskt utbyte (5 > BSL).Brister lörulsättningarna förall meddela upprustningsåläggande, får nämnden istället meddela förbud mot atl lägenheten används för bostadsändamål, s. k.användningslörbud (jfr 6 ; BSL), Regeringeneller myndighel som regeringen bestämmer meddelar bestämmelser om vad somskall förstås med lägsia godtagbara standard (2 > tredje stycket BSL),Enligt kungörelsen (1973:532) om lägsta godtagbara standard för bostadslägenheti vissa fall skall bostadslägenhet anses ha lägsta godtagbara standard, om denär försedd med anordning inom lägenheten för (1) kontinueriig uppvärmning, (2)kontinuerlig tillgång till varmt och kallt vatten för hushåll och hygien, (3)avlopp lörspillvatlen, (4) personlig hygien, omfattande toalett och tvättställsamt badkar eller dusch, (5) försörjning med elektrisk ström för normalhushållsförbrukning och (6) matlagning, omfattande spis, diskho, kylskåp,förvaringsutrymmen och avslällningsylor (2 ;; första styckel), 1 vissutsträckning får avvikelse göras från de krav som sålunda ställts upp. Bl, a.kan det i vissa fall vara tillräckligt att toalett finns all tillgå i näraanslutning till lägenheten och att anordning för bad eller dusch finns i huset(3 v). Enligt 54 < 1 mom. byggnadsstadgan (1959:612)fordras byggnadslov för vissa åtgärder med byggnad. Dit hänförs bl. a.ombyggnad eller annan ändring av yttre eller inre utförande av sågenomgripande beskaffenhel all åtgärden kan anses jämförlig med ombyggnad (75v), Upprustningsåläggande enligl BSL förfaller bl, a, om byggnadslov intebeviljas till den åtgärd som avses med åläggandet (7 ; BSL), För rivning av byggnad inom stadsplanelagi områdekrävs enligl 54 < I mom, byggnadsstadgan numera byggnadslov. Fr, o. m, år1974 gäller enligt 35 a byggnadslagen (1947:385) atl byggnadsnämnd får meddelaförbud mol rivning av byggnad inom område med stadsplan eller inom område därförbud mot nybyggnad råder enligt 35 > samma lag, om förbud mol rivning ärpåkallat från bosiadsförsörjningssynpunki eller för bevarande avkullur-hisioriskl eller miljömii,ssigl värdefull bebyggelse. Rivningsförbud fårmeddelas lör en lid av högst . Det kan förlängas , om detföreligger synnerliga skäl. Har rivningsförbud meddelats, krävs byggnadslov lillrivning även om byggnaden inte är belägen inom stadsplanelagt område (54 > Imom, tredje styckel byggnadsstadgan i lydelsen enligl SFS 1973:1086), Elt avsyflena med de nya beslämmelserna är atl hindra att etl sådant hus rivs somenligt kommunens planer bör rustas upp och beträflände vilket kommunenförhandlar med ägaren om upprustning. Den antagna rivningsregleringen tillkomsom ett provisorium i avbidan på resultatet av bygglaguiredningens (K 1969:55)arbete. I förarbetena uttalas all del skulle vara vanskligt atl utan en meraallsidig utredning som underlag genomföra, inom ramen förbyggnadslagstiftningen, en ordning varigenom möjlighet öppnas all mer generellthindra rivning (prop. 1973:196 s, 29), Av iniresse är också de jämkningar i rivningsregleringensom genomfördes med lagstifiningen om bostadssanering. Till 56 ;;byggnadsstadgan fogades ell nytt moment - 4 mom, - av innebörd att, om ansökanom upprustningsåläggande enligt BSL är föremål för prövning, byggnadslov tillrivning av byggnad som avses med ansökningen inte får meddelas förrän frågan omåläggande avgjorts slutligt. Har upprustningsåläggande utfärdats och haråläggandel inle förfallit, för lov lill rivning av byggnad som avses medåläggandet inte heller meddelas (SFS 1973:548). 1 della sammanhang skall också anmärkas atlbygglagutredningen i sitt betänkande Markanvändning och byggande förordar atten reglering av rivningsverksamheten med etl konirollmedel av den typ sombyggnadslov-förfarandet utgör införs (s. 373). Del direkta besiltningsskydd som 12 kap,jordabalken (hyreslagen) tillerkänner bostadshyresgäsl och som i principinnebär en rätl for hyresgästen alt vid hyrestidens utgång fö avtalet föriänglfår i viss utsträckning vika i de fall hyresvärden avser att riva huset ellerlåta det undergå slörre ombyggnad och del inte är upppenbarl att hyresgästenkan sitta kvar i lägenheten ulan nämnvärd olägenhet för ombyggnadensgenomförande. För all det direkta besittningsskyddet skall vika fordrasdessutom i båda fallen all del inte får vara obilligt mol hyresgästen altavtalet upphör (46 ;; första stycket 3 och 4 hyreslagen). Någon prövning av det tillämnade företagetsändamålsenlighet och lämplighet sker inte vid ställningstagandet ibesiltningsskyddsfrågan. Det innebär emelleriid inle all besittning.sskyddel ärhelt salt ur spel vid rivning eller större ombyggnad. Hänsyn skall nämligen tastill hyresgästens möjlighet atl skaffa annan bostad. Om bostadsförhållandena iorten är sådana all hyresgästen inte rimligen själv kan skaffa annan lämpligbostad, leder den billighetsprövning som skall äga rum till atl hyresgästen fårs, k, relaiivi besillningsskydd, dvs, en kvarboenderält som upphör bara omhyresgästen erbjuds annan bostad med vilken han skäligen kan nöjas (prop,1968:91 Bil. A s. 91), Sistnämnda uttryck skall tolkas objektivt efier prövningav samlliga omständigheter som t, ex. hyresgästens ålder och särskilda bo- stadsbehov,husens läge och lägenheternas storlek och utrustning. Hyresgästen kan därvidbli nödsakad att godta en inle oväsentligt högre hyra(hyreslagstiftningssakkunniga, SOU 1966:14 s, 210). Del finns också utrymmeför andra former av begränsat skydd än relativt besiltningsskydd som I, ex,uppskov med avfiyttningen (52 > hyreslagen), Föratt besittningsskyddet skall vika irivningsfallen krävs bevisning om rivningens aktualitet. Enligt uttalanden vidbestämmelsernas tillkomst bör i princip inte annat hinder för rivningenföreligga än själva evakueringen. Det skall således finnas byggnadslov tillrivningen eller motsvarande utredning. Att byggnadslov har meddelats behöverdock inle nödvändigtvis betyda att rivningen är aktuell. Också iombyggnadsfallen måsle hyresvärden styrka del tillämnade förelagels aklualiiei, 1 samband med bestämmelsernas tillkomst uttaladesatt om hyresgästen har flyttal in i ell "rivningshus" med öppen blickför risken att behöva flytta så kan kravet på besittningsskydd aldrig föralängre än till all hyresvärden måsle visa atl tidpunkten för rivningensingångsätlande fordrar avflyttning. Enbart den omständigheten att ihyresavtalet har tagits in s, k, rivningsklausul lorde dock inle utan vidaremedföra att hyresgästen vid rivning går miste om sitt besittningsskydd. Verkanav sådan klausul får bedömas från fall lill fall. Ulgångspunklen är, åtminstonenumera, att en rivningsklausul föriorar i belydelse ju äldre den blir. Är denäldre än omkring , när uppsägningen görs, lorde krävas särskildaomständigheter för all klausulen skall kunna tillmätas betydelse (Järlelius,Hyra och bostad, 1973, s. 126). Hyreslagen innehåller bestämmelser om lägenhetensskick och om hyresgästens skyldigheter vid nyttjandet av lägenheten. Enligt 9;; skall hyresvärden tillhandahålla lägenheten på tillträdesdagen i sådantskick all den enligl den allmänna uppfaltningcn i orien är fullt brukbar fördel avsedda ändamålet. Motsvarande skyldighet åligger hyresvärden (15 < första styckel). I fråga om bostadslägenheter gårhyresvärdens underhålls- och reparationsplikt längre än i fråga om andralägenheter, Enligl 15 :; andra styckel skall hyresvärden med skäligatidsmellanrum ombesörja tapetsering, målning och andra sedvanliga reparationermed anledning av lägenhetens försämring genom ålder och bruk. För atlhyresvärdens reparationsskyldighet enligl bestämmelsen skall aktualiseraskrävs all del föreligger behov av reparation och att rimlig tid har förflutitsedan motsvarande arbeten företogs i lägenheten, 1 fråga om bostadslägenhet omett - ire rum och kök torde ett normalt reparalionsiniervall vara åtta ä nio är(Järielius: Hyra och bostad, 1973. s, 58. jfr m.fl.: Hyresrätt s, 37), Brister hyresvärden i sin underhållningsskyldighelenligl 15 < andra slyckel, har hyresgästen enligl 16 n första styckel i forsla hand räll altombesörja reparationen på hyresvärdens bekostnad, s. k, självhjälpsrätt, samlräll till skälig nedsättning i hyran lägenheten är i bristfälligtskick. Enförutsättning för självhjälpsrätien är att hyresvärden efter anmodan underlåteratt vidta erforderliga åtgärder så snart det kan ske, Enligl praxis medges intenedsättning av hyran för tid innan hyresgästen har påtalat det bristfälligaskicket eller hyresvärden på annal sätt blivit medveten om del. Förutom rättlill självhjälp och till nedsättning av hyran har hyresgästen rätt alt hävaavtalet, om brislen är väsenllig, och rält till skadestånd. Bestämmelserna i 15 > andra stycket omhyresvärds reparationsskyldighel är tvingande utom såvitt avser lägenhet ienfamiljshus. I 51 JB:s pro-mulgationslag finns särbestämmelser som möjliggöravtalsfrihet också i vissa andra fall. Det torde således inte normalt vara möjligtför parterna atl avtala atl hyresgästen själv skall svara för det löpandeunderhållet av bostadslägenhet i fierfamiljshus (: Allmänna hyreslagen1969, s 111). Hyresgästsom vill begagna sig av sin självhjälpsrätt får själv beställa arbetet hoslämplig hantverkare och förskottera kostnaderna, I sin tur får hyresgästensedan kräva hyresvärden på betalning. Betalar inle denne godvilligt, kanhyresgästen antingen väcka lalan mot hyresvärden med yrkande om åläggande fördenne atl belala beloppet eller hålla inne hyra lill motsvarande belopp, I delsenare fallet bör beloppet sättas ned hos överexekutor enligt ,21 ;;. Annarsriskerar hyresgästen alt förverka sin hyresrätt. D.;t blir sedan hyresvärdenssak att väcka lalan mol hyresgästen om ulföende av del nedsatta beloppet omöverenskommelse inte träffas (jfr 22 ). Också i det fallet att hyresgästenanser sig ha rätl lill nedsättning av hyran, för han anlila utvägen alldeponera del ivisiiga beloppet hos överexekutor. Hyresgästen är å sin sida skyldig dels atl inteanvända lägenheten för annat ändamål än som avsetts (23 s), dels att väl vårdaden (24 5 första stycket). I hyresgästens vårdnadsplikt liggeralt han är skyldig - åtminstone i princip - att återställa lägenheten tillhyresvärden i samma skick som han mottog den och att ersätta all skada somuppkommit genom hans vållande (jfr 24 ;; första siycket). När det gällerbostadslägenheter modifieras den angivna principen genom bestämmelserna omhyresvärdens ansvar för det löpande underhållet. Det kan således inte krävas aven bostadshyresgäsl att lägenheten är i precis samma skick när han lämnar densom när han flyttade in. Den avvikelse i fråga om skicket som är hänföriig tillnormall slitage får således godtas. Åsidosätter hyresgäst sin vårdnadsplikt,kan hyresrätten förklaras förverkad enligt 42 v hyreslagen, I vad mån enhyresgäst får göra förändringar eller utföra underhållsarbeten i sin lägenhetUlan att först ha inhämtat hyresvärdens samtycke är en delvis oklar fråga.Utgångspunkten är atl sådant samtycke erfordras. Emellertid torde numeraallmänt anses all den som hyr exempelvis en induslri- eller lagerlokal ellerbutik har viss frihet att vidta de förändringar som krävs för att lokalen skallkunna användas för avsett ändamål. Någon motsvarande frihet förbostadshyresgäsl au utforma lägenheten efier sina behov och önskemål lorde inteföreligga. Som exempel på gällande rättsståndpunkt anförs i litteraturen all hyresvärdens samtycke lorde krävas för altbostadshyresgäsl skall få montera s, k, sjutillhållariås (Järielius, anf arbeles. 77), Hyresgäst, som vidtar förändringar med avseende på sin lägenhet utansamtycke, där sådant behövs, lär i vissa fall anses ha åsidosatt sinvårdnadsplikt. Har hyresgästen gjort förändringar eller vidtagit särskildaanordningar i lägenheten, är han i princip skyldig all återställa lägenheten idel skick han ntDltog den (jfr , anf arbele s, 102), Gör han inle det,riskerar han alt få betala skadestånd till hyresvärden, 8.1.2 Boende- och bosladsftnansieringsutredningarna Boende- ochbosiadsfinansieringsutredningarna tar i huvudbetänkandei upp frågor omboendedemokrati eller bestämmanderätt för bostadshyresgästerna. Innehållet ibetänkandet och remissyttrandena har redovisats i avsnitten 2,1,8 resp, 3,1.8, Styrelsen för beslutade att tillsätta en utredning angående deorganisationspolitiska konsekvenserna av ändringar i den framtida hyres- ochbostadspolitiken. I utredningens uppgift har bl.a, ingått all belysa ochvärdera de erfarenheler som vunnits vid lillämpningen av hyreslagen ochhyresregleringslagen och att lägga fram de förslag som på grundval av analysenfinnes påkallade. Utredningen, som tagit namnet boinflyiandeuiredningen, har ijuni 1974 för förbundels styrelse lagt fram etl delbetänkande med förslag tillsådana ändringar i hy-reslag.stifiningen som ulredningen funnit vara mestangelägna. Utredningens belänkande har förkännedom överlämnats till bl, a, jusiitie-och bostadsdepartementen. I de delarsom rör frågan om ökat boendeinfiytande för hyresgäster och förstärkning avderas slällning innehåller beiänkandei sammanfattningsvis följande. Till all börja med konstaterarutredningen att frågor som berör det egna bostadsområdets miljö- ochserviceförhållanden kommit att få ett allt slörre utrymme. Benägenheten hosfastighetsägare och bosladsföretag alt tillmötesgå i och för sig naluriiga ochvälmotiverade krav från de boendes sida sägs vara skiftande. Utredningenerinrar om atl inom arbetslivet de anställda genom sina fackliga organisationeroch genom lagstiftning kunnat åstadkomma ett visst mått av demokrati påarbetsplatserna och medbestämmande över arbetsvillkoren. På motsvarande sättbör hyresgäsierna enligt utredningens mening kunna skaffa sig liknandemöjligheter beträffande boendet. Då del gäller omfattning ochinriktning av service samt utformning av den yttre miljön bör enligtboinfiylandeutredningen de nuvarande förhållandena ändras så att avgörandena iprincip sker för varje område med elt stort mått av medbestämmanderätt från deboendes sida. 1 samt Nr 150 påfrågor som bör kunna avgöras på lokalplanet anförs gårdsplantering och annanutsmyckning, utformningen av lekplatser och fritidslokaler, trafikföring ochivältstugeorganisation. Reparations- och underhällsfrågor, som i princip ocksåbör kunna avgöras områdesvis, avser utredningen att återkomma till i etlsenare belänkande. Utredningen framhålleratl en absolut förutsättningforell lokall infiytande är att det organiseras inom hyresgäströrelsens ram,efiersom besluten kan fö ekonomisk betydelse och därigenom få anknytning tillförhandlingsverk-samhe'.en. Frågan om formerna för hyresgästinfiytandet bör iförslå hand göras till föremål föröveriäggningar med SABOoch eventuellt andracentrala fastighetsägarorganisationer i syfte att genom frivilliga överenskommelseråsladkomma en försöksverksamhet i lämplig omfattning. Resultatet av överläggningarnaoch erfarenheterna av en eventuell försöksverksamhet för bli avgörande för hurfrågan skall drivas . Utredningenlar också upp frågan om hyresgäsiernas infiytande över den kommunalaplaneringen av blivande bostadsmiljöer. Bäst skickade att delge planerare ochpolitiker erfarenheterna från befintliga boendemiljöer är givetvis debostadskonsumenler som själva upplevt boendemiljöerna. Del är en naturiig uppgififör hyresgäströrelsen atl systematisera och kanalisera synpunklerna.Ulredningen avser att återkomma med ytterligare överväganden och synpunkter ifrågan. Boinfiylandeutredningenframhåller att hyresgästens rätt att beslämma över lägenhetens utseende ochstandard är i det närmasie obefintlig. Inte heller ger lagstiftningenhyresgästen någoi inflytande över hur reparationer och standardförbättringarskall utföras. 1 de hänseenden som angetts nu bör enligt ulredningenhyresgäsiernas ställning stärkas. De bör få lagfäst räll all själva ulföraändringar och att påverka utförandet och omfattningen av reparationer ochstandardförbättringar. De ekonomiska frågorna skulle kunna lösas efier detsystem med fonder för inre reparationer som tillämpas i fråga ombosladsrättslägenheter. Utredningen ställer sig emellertid skeptisk till ensådan lösning, 1 stället bör i första hand undersökas i vad mån hyresgästernasrätl kan tillgodoses inom ramen för den nuvarande ordningen enligt vilkenhyresvärden bär ansvaret för att reparationer kommer lill stånd. Det kan skedels på frivillighelens väg genom avtal, dels genom att förfarandet, närhyresvärden åsidosatt sin reparationsskyldighet enligt 15 s andra styckethyreslagen, förenklas. Utredningen föreslår därför att hyresnämndernaanföriros uppgiften all pröva tvister om reparationer och standardförbättringar, har slutligen, såvitt nu äri fråga, tagit upp frågan om s, k. kopplade avtal, t, ex, upplåtelse avbostadslägenhet i förening med upplåtelse av bilplats. Utredningen uttalarattlagstifiningen bör ge ullryck för all sådana villkor kan vara obilliga mothyresgästen, t.ex, om i det anförda exemplet denne inte har bil. 8,2,1 Gällande rätt Hyreslagen innehåller följande regleromuppsägningstid, Hyresavlal som är träffal för bestämd tid skall, omhyresförhållandet vid hyrestidens utgång varat i följd,alltid sägas upp för att avtalet skall upphöra att gälla vid hyrestidens utgång(3 första stycket). Denna regel är tvingande och gäller oberoende av om det ärhyresvärden eller hyresgästen som vill bli fri från avtalet. Sker inteuppsägning, förlängs avtalet på i princip oförändrade villkor (3 > tredjestycket). Om avtal, som måste sägas upp för att upphöra vid hyrestidens utgång,inte innehåller bestämmelse om uppsägningslid, skall enligt 3 > andrastyckel uppsägning ske i förväg. Uppsägningstidens längd beror isådani fall på hyrestidens längd. Enligt4 ;; första styckel kan hyresavtal som träffats för bestämd tid utan förbehållom uppsägning bli föriängl . För atl så skall ske krävs atthyresförhållandet vid hyrestidens ulgång inle varat i följdsamt atl hyresgästen därefter suttit kvar i lägenheten en månad utan atthyresvärden uppmanat honom atl flytta. Om hyrestiden inle är bestämd ochuppsägningstid inte avtalats, utgår enligl andra stycket hyrestiden en månadefter uppsägning. Har hyresförhållandet varat längre än ulgår dockhyrestiden först på den fardag som inträffar närmast efier månader frånuppsägningen. Fardagar är enligt tredje stycket och den 1 oktober.Med undantag för upplåtelser som har tjänsie-bosladskaraktär enligt 46 förslåstycket 7 skall vid hyresavtal som beror av anställning - s. k. kopplade avtal- hyresgästen alltid ha rätt lill en uppsägningstid av minst en månad. Ar 1973 avskaffades den s, k, förstagångsprövningenav hyran. Försla-gångsprövningen innebar all hyresvärd eller hyresgäst i vissafall fick begära hyresnämndens prövning av hyra som avtalats vid lägenhetensupplåtande eller därefter innan hyresförhållandet varat iföljd. I stället medgavs hyresgästen rätt att säga upp hyresavtalet för ändringav hyresvillkoren (54;;). Sådan uppsägning får ske till lidpunki då hyresförhållandetenligl lag eller avtal kunnat bringas atl upphöra och med iakttagande av denuppsägningslid som i sådant fall skulle ha gällt. En förulsätining är althyresförhållandet varat i följd.Lägenheten för inte utgöra del av upplålarens bostad. Om hyresförhållandet vid den lidpunkt då avtaletkunnat bringas atl upphöra inle varat i följd, fåruppsägning ske till utgången av kalendermånad då hyresförhållandet varat längreän men längst i följd. När hyresgästen sagl upp avtalet,skall han från uppsägningen hänskjuta tvisten tillhyresnämnden. Gör han inle del, är uppsägningen ulan verkan. Tillföljd av nämnda reform infördes en ny regel, 4a S, för det fall att hyresavlalsom avser bostadslägenhet träffals för bestämd lid överstigande elt år. Hyresgästenfår enligl denna paragrafsäga upp avtalei lill den fardag som inträffar närmaslefter från uppsägningen. En förutsättning för all uppsägning skallfå ske, är dock all hyresförhållandet på fardagen varat iföljd. 8,2,2Boinflyiandeuiredningen