prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — De uttalanden om den ekonomiskautvecklingen som gjorts från skilda håll har varit kringgärdade med sådana olikartadeförutsättningar och reservationer att de inte kan bilda utgångspunkt förbedömningar av återverkningarna från utlandet på vår ekonomi. Den osäkerhetsom präglar bedömningarna av den ekonomiska utvecklingen i skilda länderåterspeglas i berörda regeringars handlande. Som jag redogjort för i detföregående har ingripanden av skiftande omfattning skett för att begränsakonsumtionen av oljeprodukter. Däremot har omfattningen av mera renodlatekonomiskpolitiska åtgärder varit begränsad. Vi kan emellertid inteutesluta att åtgärder kommer att vidtas i vissa länder som kan få en direkteller indirekt effekt också på vår ekonomi. När det gällerutvecklingen inom vårt eget land gäller osäkerheten i första hand dels konsumenternas reaktioner, dels näringslivets anpassningsförmåga.I ett läge där osäkerhet föreligger är det svårt att bedöma omkonsumenterna kommer att öka sitt sparande eller i stället öka sin konsumtionpå alternativa områden. För industrins del är det ännu oklart i vilkenomfattning näringslivet kan begränsa sinenergiförbrakning utan produktionsstörningar, i vilken utsträckning företagenkortsiktigt kan ändra processer och produktionsinriktning för att mötanya situationer osv. Ett omfattande och intensivt utredningsarbete pågår dockf. n. i samverkan mellan myndigheter och näringsliv för att skapa ökad klarheti dessa förhållanden. Mot dennabakgrund måste politiken t. v. utformas med så få låsningar som möjligt ochmed bibehållande av största möjliga handlingsfrihet. Som framgått av vad jagtidigare anfört måste vi vara beredda på att med olika åtgärder möta ensplittrad konjunkturatveck-ling med inslag såväl av bristfenomen och inflationsom av vikande efterfrågan. Vikten av att hållaolika handlingsvägar öppna gör att företagen t. v. bör söka behålla sinproduktionsförmåga i huvudsak ograverad. Det är ytterst angeläget, såväl församhället som för företagen och deras anställda, att förmågan att snabbt återgåtill mera normala produktionsförhållanden bibehålls. Företagen bör därförenligt regeringens uppfattning i valet mellan permitteringar och förkortadarbetstid välja det senare alternativet. Den friställda tiden bör i störstamöjliga utsträckning användas för att ge de anställda utbildning. Jag utgårifrån att denna inställning delas av de anställdas organisationer. I syfte attunderlätta för företagen att föra en sådan politik föreslår regeringen att ettsärskilt utbildningsbidrag på . skall utgå vid sådan utbildning. Den härtecknade bilden utgår från den bedömning av försörjningsläget som harkunnat göras. Oljetillförseln kan emellertid komma Prop.1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 32 attsuccessivt eller plötsligt allvarligt försämras, varaktigheten avleveransstörningarna kan bli betydande. Skulle en eller bägge av dessautvecklingar inträffa måste politiken anpassas till de ändrade förutsättningarna. Mot denna bakgrund måste beredskapen ständigt vara högför snabba ingripanden av försörjningspolitisk eller ekonomisk-politisk art. Detär regeringens avsikt att successivt informera om inträffadeförändringar i värt försörjningsläge och framlägga därav betingade förslag. Även om den oljekris vi upplever skulle blikortvarig har den fäst uppmärksamheten på energiförsörjningsfrågor avlångsiktig natur. Vi har av flera skäl anledning att räkna med framtida oljepriser,som är väsentligt högre än vad vi varit vana vid. Detta innebär attalternativa energikällor blir mer konkurrenskraftiga. Fördyringen av oljeprodukternakommer vidare såväl hos enskilda konsumenter som hos företag att medföra ensträngare hushållning med energi och leda till en motsvarande anpassning avkonsumtions-och produktionsmönster. Den aktuella energikrisen understryker behovet av enaktiv energipolitik, som syftar till att åstadkomma säkrast möjliga energiförsörjningtill rimliga priser. Uppnåendet av denna målsättning är en avgörandeförutsättning för en fortsatt välståndsutveckling i vårt land. Regeringen hardärför beslutat att till vårriksdagen utarbeta förslag om ettlångsiktigt energipolitiskt program. Ett betydande utredningsarbete pågår, somsyftar till att åstadkomma underlag för detta program. Förslag omenergipolitiska åtgärder av omedelbar betydelse för vår energiförsörjning kandock komma att läggas redan till innevarande års riksdag. Strävandenatt göra vårt land så nationellt oberoende som möjligt på energiområdet måsteges hög prioritet. Våra stora resurser i fråga om forskning och utveckling ärhärvid en väsentlig tillgång. En fortsatt planmässig utbyggnad av vatten- ochkärnkraft med beaktande av miljöpolitiska mål framstår som nödvändig. De högreframtida energipriser vi har att vänta, ökar omfattningen av utbyggnadsvärdvattenkraft. De högre energipriserna kan också komma att innebära atturanfyndigheterna i blir kommersiellt utbrytningsvärda. Detta skullekunna innebära att vi blir självförsörjande i fråga om naturligt uran. Ävenmöjligheterna att utnyttja andra inhemska energikällor kommer att utvärderas.Hit hör bl. a. torven. Förutsättningarna att utvinna energi ur avfall kommeratt prövas i samband med den genomgång av omhändertagande och användning avavfall som pågår inom . En kraftig satsning på andra energislag än olja och enökad hushållning med energi kommer inte att kunna undanröja vårt 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 33 starkaberoende av olja. Åtgärder för att öka tryggheten i oljeförsörjningen ärdärför utomordentligt angelägna. Den på kort sikt mest angelägna åtgärden äratt bygga ut den inhemska raffinaderikapaciteten. På något finnsdet anledning att överväga förändringar av strukturen i vår oljeförsörjning.Härvid intar samverkan med oljeproducerande länder samt ökad svensk oljeprospekteringinom och utom landet en framträdande plats. I det aktionsprogram på energiförsörjningens område somhär angetts intar även forskningen en central plats. Denna forskning avser bl.a. utveckling av nya energikällor, förbättrade verkningsgrader och ökadsäkerhet. Insatser på dessa områden har prioriterats i årets budgetförslag. Jag vill även erinra om att regeringen tillsatt fleraorgan med uppgift att medverka vid genomförandet av en aktiv energipolitik.Hit hör bl. a. energirådet, vars breda förankring garanterar att deerfarenheter och kunskaper som finns i samhället tas till vara vid utformandetav den framtida energipolitiken. Mot bakgrund av framkomna forskningsresultatskall den energipolitiska delegationen initiera åtgärder för att förstärkaförsörjningen och förbättra hushållningen med energi. Avslutningsvis vill jag framhålla att en konsekvens avoljekrisens hittillsvarande och bedömbara effekter är att de tidigareoptimistiska utsikterna för utvecklingen av den svenska ekonomin under 1974inte längre kan anses gälla. Vi kan således konstatera att de direkta konsekvensernaav producentländernas höjning av oljepriserna måste få slå igenom på densvenska prisnivån. Jag vill understryka att denna prisstegring på den för vårtfolkhushåll så avgörande bränsle- och drivmedelsfronten solidariskt måstebäras av folkhushållet och dess medborgare. Som jag i annat sammanhangframhållit kan det som skett betraktas som ett bortfall i vår ekonomi, vilketvi saknar möjlighet att kompensera oss för. Mot denna bakgrund blir detsärskilt angeläget att med all kraft bekämpa andra prisstegringstendenser ochatt motverka effekterna av prisstegringar som inte kan undvikas. Bland deåtgärder som regeringen härvid kommer att överväga vill jag särskilt nämnaalternativet att även fortsättningsvis stabilisera livsmedelspriserna genomdirekta budgetanslag. Vi kan vidare konstatera att den tidigare förutseddahöjningen av den totala produktionen med nu ter sigosannolik. En försiktig tolkning av försörjningsutsikterna bör föranleda enneddragning av tillväxttakten. Likaledes måste den förutsedda minskningen iarbetslösheten framstå som mindre sannolik, i vart fall under de närmastemånaderna. Beredskapen är hög att med arbetsmarknadsåtgärder möta och dämpaeffekterna av tänkbara sysselsättningssvårigheter. Jag vill också understrykaatt höstriksdagens beslut om stimulansåtgärder för den interna ekonomintillsammans med en fortsatt lätt kreditpolitik 3 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 34 utgörett expansivt inslag i den svenska ekonomin. Det finns ingen anledningatt nu ändra denna inriktning av politiken. Vår egen ekonomiär i förhållande till flertalet andra länder väl att mötaoljeprisstegringens omedelbara effekt på bytesbalansen. Vi har en hyggligmarginal i vårt löpande överskott och har däratöver en tillfredsställandevalutareserv. Detta ger oss också utrymme för en aktiv sysselsättningspolitik. För utvecklingeni vår omvärld blir det av avgörande betydelse hur länderna kommer att mötapåfrestningarna på sina bytesbalanser. En betydande del av de oljeproducerandeländemas inkomster kommer att investeras på den intemationellakapitalmarknaden. Som jag tidigare framhöll föreligger det dock en risk för attdetta kapitalinflöde inte är anpassat efter de olika ländernas löpandeunderskott varför rubbningar i de olika ländernas betalningsbalanser kanuppkomma. För att förebygga att de individuella ländernas politik får för deninternationella hushållningen allvarliga återverkningar kommer den svenskaregeringen att medverka till en önskvärd samordning av den ekonomiska politikenoch de initiativ härtill som är påkallade. I det av oljekrisenuppkomna läget är det också i hög grad angeläget att vår inhemska situationinte förvärras av vårt eget handlande. En långoch oviss avtalsförhandling skulle i påtaglig grad ytterligare försämravåra möjligheter att klara oss genom de uppståndna svårigheterna. Erfarenhetsmässigtvet vi att en sådan situation påverkar såväl företagens investeringsplaner somkonsumenternas efterfrågan i negativ riktning. Då vi behöver dessa inslag sompositiva faktorer i vår ekonomi för att balansera den av oljekrisen reduceradeefterfrågan framstår klart vikten av ensnabb och med hänsyn till det ekonomiska läget rimlig uppgörelse påarbetsmarknaden. Det är ytterstett gemensamt intresse att vi med förenade krafter möter den nya situation vinu konfronteras med och i vårt handlande inriktaross på att komma genom energikrisens besvärligheter med bibehållen godsysselsättning, begränsade prisstegringar och fortsatt internationellkonkurrenskraft. Vi har på ett tidigt stadium vidtagit åtgärder för attanpassa energikonsumtionen till det ändrade försörjningsläget. Vi håller enhög beredskap för att genom skilda åtgärder inom försörjningspolitiken och denekonomiska politiken möta förändringar i utvecklingen. I de krisorgan somnyligen trätt i funktion ingår erfarna och ansvarsfulla företrädare för olikadelar av vårt samhälle. Vi bör kunna utgå ifrån att medborgarna solidarisktkommer att samverka för att begränsa effekterna av de påfrestningar somoljekrisen utsätter vårt samhälle för. " Budgetförslaget 1974/75 Utgångspunktenför budgetarbetet har varit att den konjunkturuppgång som gjorde sig gällandeunder fjolåret även skulle kormna att 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 35 känneteckna ekonomin under 1974.En fortsatt förbättring av sysselsättningsläget förutsågs liksom en iförhållande till 1973 markant ökning av den privata konsumtionen.Industriinvesteringarna beräknades fortsätta att öka snabbt. Även för exportenföratsågs en fortsatt god konjunktur. Motdenna samhällsekonomiska bakgrund inriktades budgetarbetet på restriktivitetvad gäller nya åtaganden. Händelseutvecklingen på oljeförsörjningens område haremellertid som jag tidigare utvecklat rubbatdessa konjunkturpolitiska bedömningar. Budgetförslaget för /75får därför i viss mening betraktas som ett provisorium i avvaktan på attden samhällsekonomiska bilden klarnar. Som jag framhållit idet föregående är det f. n. inte möjligt att göra någon samhällsekonomisk prognos för och än mindre /75. Härav följer att överväganden om finanspolitikens inriktning måste anstå tills deallmänekonomiska utvecklingslinjerna för i första hand kanskönjas. Med största säkerhet kommer en anpassning av budgetförslaget för1974/75 till ändrade samhällsekonomiska förutsättningar att bli nödvändig. Ensådan anpassning kan komma att kräva såväl expansiva som dämpande åtgärder.Totaleffekten härav, liksom i vilken mån olika områden av samhällsekonomin kankomma att beröras, kan emellertid bedömas först . Som jag tidigare framhållit är regeringens avsikt därför atti kompletteringspropositionen framlägga en bedömning av konjunkturutsikternaoch i samband därmed också behandla finanspolitikens inriktning /75. En annanosäkerhetsfaktor vid bedömningen av årets budgetförslag är den pågåendelönerörelsen. Avtal har ännu inte slutits för huvudparten av arbetstagarnavarför det är svårt att f. n. bedöma förtjänstutvecklingen. Detta leder i sin tur till en motsvarande svårighet attbedöma statsinkomsternas utveckling. Oljebristen fårav naturliga skäl återverkningar på statsinkomsterna. Ett flertal inkomsttitlarberörs härav. Vissa inkomstposter är direkt knutna till oljeförbrukningen. Dithör t. ex. bensinskatten, kilometerskatten och energiskatten. De särskildaskatter som t. ex. utgår vid inköp avmotorfordon kommer likaledes att påverkas i den mån som efterfrågan påinköp av motorfordon minskar. Omfattningen av skattebortfallet kan emellertidf. n. inte beräknas, bl. a. på grund av osäkerheten om hur stor nedskärning avoljeförbrukningen vi har att räkna med. Att det kan komma att röra sig omaktningsvärda belopp torde dock stå klart. Skulleoljebristen leda till märkbara effekter på sysselsättning och på privat konsumtion kommer uppbörden av såväl inkomstskattsom av mervärdeskatt att beröras. Effekterna på de samladestatsinkomsterna kan i sådant fall bli mycket stora. Riksrevisionsverkethar enligt gällande instruktion avgivit förslag till beräkning av statensinkomster (bilaga 2). Verket har av naturliga 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 36 skäl inte kunnat beräknaeffekterna av begränsningen av oljetillförseln. Eftersom man iden förhandenvarande situationen inte kunnat precisera några andrautgångspunkter för beräkning av statens inkomster anser jag att man t. v. börutnyttja inkomstantaganden. Dessa får uppfattas som renaschabloner i avvaktan på en kommandereviderad samhällsekonomisk bedömning. Som jag återkommer till har jagemellertid på sedvanligt sätt gjort vissa smärre korrigeringar avverkets inkomstberäkningar i rena beräkningstekniska frågor. Jag övergår nu tillatt redovisa totalbudgeten /74 och 1974/ 75. Jag vill då än en gångerinra om att denna redovisning inte beaktar effekternaav oljekrisen. Budgeten innebär en kraftig expansionav utgifterna. Upplåningsbehovet kan nu beräknas till ca ,eller en ökning med ca . från föregående budgetår. Såvälinkomster som utgifter för /74 har justerats upp jämfört medberäkningarna i den reviderade finansplanen. Totalbudgeten 1972/73-(Milj. -1974/75 1972/73 Utfall 1974/75 Statsverksprop. Inkomster 54 513 Utgifter 60 718 62 777 71 150 Utgifterna /74 beräknas nu bli ca . högre än enligtriksstaten. En tungt vägande orsak härtill är de samlade kostnaderna för deolika ekonomisk-politiska åtgärder som beslutades av höstriksdag. 1973: 165 föreslagna åtgärderna innebar en sammanlagd kostnadsökning /74 på . Härutöver har för andra ändamålanvisats resp. begärts anslag på tilläggsstat med ca 900 milj. kr. Återståendeutgiftsökningar för innevarande budgetår kan i första hand hänföras till av denallmänna prisutvecklingen beroende anslag såsom folkpensioner ochförsvarsutgifter. Med deföratsättningar under vilka budgetförslaget /75 utarbetats innebärförslaget en reducering av upplåningsbehovet med . Likvälkommer det beräknade budgetsaldot att ligga på en hög nivå eller drygt 6,5miljarder kr. Statsinkomsternaberäknas av stiga med . /75, eller med . Verket har därvid förutsatt enökning av inkomst av tjänst för fysiska personer om 1974 och 1975. Somjag tidigare nämnt finner jag f. n. inget skäl att frångå dessaschablonantaganden. 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 37 Jämfört med detnu beräknade utfallet av budgeten för /74 beräknas de totalastatsutgifterna stiga med ca . Det är en väsentligt lägre ökningstakt än den beräknadeökningen av utgifterna på mellan /73 och innevarandebudgetår. Merparten av utgiftsökningarna under /75 är avautomatisk karaktär. I ökningstalet har inte inräknats det medelsbehov somföljer av en höjning av de statsanställdas löner . Jag övergår nutill att behandla utgiftsprogrammet i årets budgetförslag. I förra åretsbudget, samt i det förslag till ekonomisk-politiska åtgärder som antogs avriksdagen , har ett betydande antal reformer beslutats vilka träddei kiaft vid ingången av 1974. Bland de större reformer som direkt påverkarmedborgarnas välfärd vill jag nämna reformerat ochförbättrat stöd vid arbetslöshet tandvårdsförsäkring bostadstilläggför ensamstående och gifta utan barn och förbättrade bostadstillägg för barnfamiljer slopadfolkpensionsavgift, dvs. särskildapensionstillägg till alla folkpensionärer särskildaåtgärder för daghem och social hemhjälp. Dessa reformerutgör stora tillkommande utgiftsposter i årets budgetförslag i och med att deförst under /75 får full finansiell effekt. De i myndigheternas anslagsframställningar och iannat sammanhang aktualiserade förslagen för /75 innebarutgiftsökningar i förhållande till innevarande års riksstat som översteg 9miljarder kr. Till detta belopp måsteemellertid läggas andra utgiftsökningar såsom kompensation förprisstegringar i fråga om folkpensionerna och försvaret samt av departementeni budgetarbetet framförda utgiftskrav och förslag till reformer. Härtill kommerde reformer och andra utgiftshöjningar somsammanhänger med de ekonomisk-politiska åtgärder som presenterades påtilläggsstat. Totalt uppgick de samlade kraven till ca . Idessa krav ingick liksom i årets budgetförslag inga löneökningar 1974 tillföljd av pågående lönerörelse för de statsanställda. I det nu föreliggandebudgetförslaget har utgiftsökningen begränsats till i förhållande till detutfall som beräknas för /74. Jämfört med riksstaten för sammabudgetår uppgår utgiftsökningen emellertid till eller ca 10,9miljarder kr. 4 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen ökningar inom ramen för tidigaregjorda åtaganden bidragsbestäm-mclser, indexbestämmelser, prisökningar, redanigångsatta projekt och liknande i huvudsak bundna utgiftsökningar svarar förden helt övervägande delen härav. Av utgiftsökningen beräknas sålunda mellan600 och 700 milj. kr. direkt motsvara nya reformer eller kraftigt utbyggda åtaganden. Till detta beloppskall emellertid läggas kostnaderna för flera betydande förbättringar iform av ökad resurstilldelning till pågående verksamhet. Jag vill, innanjag går över till att närmare kommentera utgiftsprogrammet, omnämna attutredningsförslag inom områden som kan påverka statsutgifterna väntas blipresenterade . Hit hör pensionsålderskommitténs betänkandeliksom flera utredningar inom bostadsområdet. Den kommunalekonomiskautredningen kommer vidare att med förtur behandla frågorna om storlekoch utformning av statsbidragen till kommunernas kostnader för social hemhjälpoch familjedaghem för tiden . I samband därmed behandlas även fråganom statsbidrag till den kommunala färdtjänsten. Vidare kommer skatteutredningenatt framlägga ett betänkande med anledning av de lämnadetilläggsdirektiven. Propositioner i anledning av dessa förslag kan förväntastill riksdag. Härigenom kan budgetförslagets såväl inkomst-somutgiftssida komma att beröras. Arets budgetförslag bygger vidare på de socialaoch sysselsättningspolitiskaåtgärder som tidigare initierats av regeringen. De områden som prioriterasär Jag vill inledningsvis erinra om de lagar för ökad trygghet ianställningen som enligt riksdagsbeslut träderi kraft . Genom denna lagstiftning fullföljs det lagstiftningsarbetepå arbetsmarknadens område som inleddes genom tillkomsten av de s. k.äldrelagama. Den grundläggande föreskriften i lagen om anställningsskydd äratt uppsägning från arbetsgivarens sida skall vara sakligt grundad. Förlängdauppsägningstider kommer att gälla. Arbetstagare som blivit uppsagd på grund avarbetsbrist har företräde till ny anställning. Även i övrigtträder en rad förbättringar av den anställdes rättssäkerhet på arbetsmarknadeni kraft. Istatsverkspropositionen föreslås en kraftig utbyggnad av arbetsförmedlingenskapacitet. har arbetsförmedlingarna förstärkts medsammanlagt 470 arbetsförmedlare. 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 39 förslag föreslåsarbetsmarknadsverket förstärkas med 350 tjänster, varav 200 förarbetsförmedlare. En kraftig satsning sker på ADB i förmedlingsarbetet.Särskilda åtgärder föreslås för att motverka köns-bunden personalrekrytering. Sysselsättningenspelar en avgörande roll för att förverkliga målen om jämlikhet och välfärd. Enutredning om sysselsättningen kommer därför att påbörjas.Denna kommer att behandla både behovet av sysselsättning och möjligheterna atttillgodose detta behov. Inom statens egetverksamhetsområde föreslås en fortsatt utbyggnad av statens personalnämnd liksom av personalhälsovården. Styrelserepresentationinförs för de anställda i statliga myndigheter med som regel minst 100anställda. Arbetsmiljön utgören väsentlig del av det omfattande reformprogram som pågår för en socialförnyelse av arbetslivet. Ett viktigt steg utgörsav de beslut som togs vid riksdag om skärpt arbetarskyddslagstiftningoch ökade resurser för forskning, tillsyn och utbildning inomarbetsmiljöområdet. Den kraftiga förstärkning av arbetarskyddsorganisationensom sker under innevarande budgetår fortsätter även /75. Sålunda tillförs yrkesinspektionen och arbetarskyddsstyrelsenytterligare 77 tjänster. För statsbidragtill hjälpmedel åt handikappade beräknas för nästa budgetår en anslagsökningmed 15 milj. kr. till 135 milj. kr. Insatserna för psykiskt utvecklingsstördafortsätter att byggas ut i fråga om undervisning, bostäder, vård och övrigaomsorger. Statsbidragen till landstingen för dessa ändamål beräknas stiga medca 30 milj. kr. till ca 156 milj. kr. Dearbetsmarknadspolitiska insatserna för de handikappade ökar med 120 milj. kr. till ca 680 milj. kr. budgetåret1974/75. Av anslagsökningen går 70 milj. kr. till arkivarbeten och 30milj. till skyddad sysselsättning.Nivån på de utgående statsbidragen till driften av de skyddade verkstäderna höjs . Statsbidragen till denyrkesmässiga rehabiliteringen vidlandstingens arbetsprövnings- och arbetsträningsavdel-ningar höjs medmellan 25 och . Möjligheterna att bistå med arbetsbiträde till den som ärhandikappad ökar genom att bidragen höjs från . per halvår till 4 200kr. Statsbidragen till här avsedda ändamål föreslås öka med sammanlagt 35milj. Den sammanlagda kostnadsökningen i åretsbudgetförslag för olika åtgärder avseende handikappade uppgår tillomkring 815 milj. kr. Statens kostnader för dessa ändamål kommer därmed attstiga till ca . var motsvarande kostnader ca600 milj. kr. Vidare kommer under /75 förtidspensionen från ATPtill handikappade att utgå med . Kraftigt ökade insatser påkulturområdet aviseras. I en särskild pro- 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 40 positionkommer den statliga kulturpolitikens mål, organisation och finansieringatt behandlas. En precisering kommer att ske av statens, kommunernas ochfolkbildningsorganisationernas ansvar på kulturområdet. Inkl. ökningen ianledning av kulturpropositionen ökar anslagen till kultursektorn med ca 60milj. De statliga utgifterna för kulturändamål skulle därmed uppgå tillsammanlagt drygt 490 milj. kr. I sammanhanget villjag också nämna förslaget att öka det statliga stödet för upprustning avkulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer vilket redovisas underbostadsdepartementet. Inom områdetenergiförsörjning föreslås betydande satsningar. föreslås fåinvestera nära . avserproduktionsanläggningar för vatten- och kärnkraft. Häri ingår bl. a. förslag omnya vattenkraftprojekt i Lule älv (Har-språnget) och i . I syfteatt möta säkerhetskraven vid kärnkraftutbyggnad pågår forsknings- ochutvecklingsarbete inom ett flertal organ.