prop · FX0390 · 1974-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1974 Prop. Majrts proposition med förslag till lag om ändringi kommunalskattelagen (1928r370) såvitt avser den skattemässiga behandlingenav vissa gruppsjukförsäkringar; given . Majrt vUl härmed, under åberopande av bUagda utdragav statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå att bifaUa detförslag om vars avlåtande till föredragande departementschefenhemställt. och iSverige har träffat överenskommelse om en ändring av allmännaförsäkringsvillkoren för den kollektivavtalsbundna gruppsjukförsäkringen (ÄGS).I propositionen föreslås att förenklingen i den skattemässiga behandlingen avarbetstagarnas förmån av fri ÄGS skall bibehållas. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928r370) Härigenom förordnas att 32 § 3 mom. kommunalskattelagen (1928r370)skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 m o m.' Såsom intäkt upptages icke vad som av staten anvisatstill bestridande av särskilda, med vissa tjänster eller uppdrag förenadekostnader, såsom: utlandstillägg och därmed likställda förmåner för utomriket stationerad personal vid utrikesförvaltnigen eller i svenskbiståndsverksamhet; förvaltningskostnadsbidrag och anslag till andra expenser; å stal uppförd häst- och båtlega; till beställningshavare vid armén utgående hästgottgörelseför egna tjänstehästar; resekostnads- och traktamentsersättning; ägande i följd härav skaltskyldig icke göra avdrag förunderskott, som kan uppkomma därigenom, att sålunda anvisat anslag icke förslårtill täckande av därmed avsedda utgifter. Vad i första stycket sägs skall äga tillämpning i fråga ommotsvarande kostnadsersättning som anvisats av kommun eller skogsvårdsstyrelse.Riksskatteverket må därjämte, när skäl därtill äro, förklara att vad i förstastycket sägs skall äga tillämpning i fråga om motsvarande ersättning, somanvisats av annan offentlig institution. Sådant beslut må, när omständighetemadet föranleda, av återkallas. Över beslut, som riksskatteverketmeddelat enligt detta stycke, må klagan icke föras. Förmånen av fri sjukvård eller Förmånen av fri sjukvård eller fri tandvård, så ock av fri gruppliv- fri tandvård, så ockav fri grupplivförsäkring upptages icke såsom försäkring upptages icke såsomintäkt, oavsett om förmånen åt- intäkt, oavsett om förmånen åtnjutits på grundav statlig eller på njutits på grund av statlig eller på grund av kommunaleller enskild grund av eller enskild tjänst. Har sådan förmånåtnjutits tjänst. Har sådan förmån åtnjutis på grund av enskild tjänst och pågrund av enskild tjänst och utgått efter väsentligt förmånliga- utgått efterväsentligt förmånligare re grunder än som gälla för befatt- grunder än somgälla för befattningshavare i statens tjänst, skall ningshavare i statenstjänst, skall dock förmånen upptagas såsom dock förmånen upptagas såsom intäkttill den del den utgått efter intäkt till den del den utgått efter ' Senaste lydelse 1972:254. förmånligare grunder än de för nämnda befattningshavare gällande. Förmän av fri gruppsjukförsäkring enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer upptages ej såsom intäkt, om de ersättningar som kunna utgå på grund av försäkringen icke överstiga av för varje kalenderår fastställda belopp. förmånligare grunder än de för nämnda befattningshavare gällan de. Förmån av fri gruppsjukför säkring enligt grunder som fast ställts i kollektivavtal mellan ar betsmarknadens huvudorganisatio ner upptages ej såsom intäkt, om den dagersättning som kan utgå tiU arbetstagare i högsta sjukpen ningklassen enligt lagen (1962:381) om aUmän försäkring uppgår till högst per dag under tid då sjukpenning kan utgå enligt lagen och till högst per dag under tid då för tidspension kan utgå enligt samma lag. Såsom intäkt upptages ej heller förmån av mindre värde,som utgått i annat än penningar, därest förmånen kan antagas icke vara avseddatt utgöra direkt vederlag för utfört arbete. Denna lag träder i kraft efter den dag, då lagenenligt därå meddelad uppgift utkommit frän trycket i Svensk förfaltningssamhngoch tillämpas första gången vid taxering. Äldre bestämmelser gällervid 1 taxering och vid eftertaxering för eller . 1 * 1974. 1 saml Nr 90 Utdrag av protokollet över finansärenden hållet inför HansMajrt Konungen i statsrådet . Närvarande: statsministern , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , HJELM-WÄLLÉN. Chefen för , statsrådet , anmälerefter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om den skattemässigabehandlingen av kollektivavtalsbunden gruppsjukförsäkring och anför. träffade ()och i (LO) överenskommelse om sjukförmåner föranställda arbetstagare. För ändamålet utarbetades en försäkringslösning kalladavtalsgruppsjukförsäkring (ÄGS). Försäkringen kompletterar sjukpenning ochförtidspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, ÄFL, och utgickenligt det träffade avtalet med högst . per dag under tid däsjukpenning kunde utgå och högst . per dag under tid då förtidspensionkunde utgå. Kostnaden för överenskommelsen, som erläggs av arbetsgivaren,beräknades till av lönesumman för den kategori av arbetstagare somomfattades av överenskommelsen. Försäkringen utformades så att den iskatterättslig mening skulle behandlas som kapitalförsäkring. Efterframställning av SAF och LO intogs bestämmelser i kommunalskattelagen (1928:370),KL, av innebörd, att förmån av fri grupplivförsäkring enligt grunder somfastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer inteskulle tas upp som skattepliktig intäkt om dagersättningen inte kunde överstigatidigare angivna belopp (prop. 1972:77, SkU 1972:27, rskr 1972:191, SFS 1972:254). Med anledning av ändringen av den allmännasjukförsäkringen (prop. 1973:46, SfU 1973:21, rskr 1973:197, SFS 1973:465, prop.1973:49, SkU 1973:30, rskr 1973:199, SFS 1973:434) träffade SAF och LOöverenskommelse om en anpassning av ÄGS gällande fr. o. m. den 1 januari 1974.1 en till inkommen skrivelse hemställerSAF och LO om sådan ändring av KL som är nödvändig för att förmånen av fri ÄGSäven efter ändringen får samma ställning som tidigare ur beskattningssynpunkt. Efter remiss har yttranden över skrivelsen avgetts avkammarrätten i , försäkringsinspektionen, , ,länsstyrelserna i , och , (), akademikers centralorganisation (),(), . , (), Folksamoch Kooperationens pensionsanstalt. hänvisar som sitt yttrande tillett inom Lantbrukets skattedelegation upprättat utlåtande. SPP åberopar vadSvenska försäkringsbolags riksförbund anfört i sitt yttrande. Beskattning av försäkringstagare m. m. 1 beskattningshänseende indelas livförsäkring fr.o.m. år1951 i pensionsförsäkring (P-försäkring) och kapitalförsäkring (K-försäkring). Äv föreskrifterna i första punkten av anvisningarna till31 § KL framgår vad som i skattehänseende är att anse som P-försäkring. Sådanförsäkring får inte avse andra försäkringsbelopp än 1. ålderspensionsom utgår högst så länge den försäkrade lever, 2. invalidpensionsom utgår högst så länge den försäkrade är arbetsoförmögen eller har nedsattarbetsförmåga, 3. efterlevandepension, 4. kapitalbeloppsom är förenat med ålders-, invalid- eller efterlevandepension och som utgår isamband med att pensionen börjar utbetalas eller upphör eller försäkringenupphör. Första punkten av anvisningarna tiU 31 § KL innehålleräven ytterligare förutsättningar som skaU vara uppfyUda för att en försäkringskall anses som P-försäkring. Äv anvisningspunkten framgår vidare att med K-försäkringförstås annan hvförsäkring än P-försäkring. Till K-försäkring hänförs även motstatens grupplivförsäkring svarande förmån från kommun, även om förmånen inteutgår på grund av försäkring. 1 fråga om P-försäkringar medges försäkringsägaren avdragför erlagda vid inkomsttaxeringen under det att utfallande beloppbeskattas som inkomst. Är sådan försäkring tagen i samband med tjänst, fåravdrag för erlagd premie göras i förvärvskällan tjänst (33 § 1 mom. KL). Hararbetsgivaren betalat premien, får han dra av kostnaden som lönekostnad.Arbetslagaren behöver i sådant fall inte skatta för någon förmån av fritjänstepensionsförsäkring (punkt 3 första stycket av anvisningarna till 32 §).1 fråga om P-försäkring, som inte tagits i samband med tjänst, får avdrag förpremier göras av försäkringens ägare som allmänt avdrag [46 § 2 mom. förstastycket 2) och femte stycket]. Som viUkor för sådant avdrag gäller emellertidatt den skattskyldige varit bosatt här i riket under hela beskattningsåret. Harhan varit bosatt här endast under en del av beskattningsåret, får avdrag görasendast för vad som belöper . Vidare får avdrag inte åtnjutas medhögre belopp än som svarar mot skillnaden mellan sammanlagda beloppet av inkomster frånden skattskyldiges förvärvskällor och övriga allmänna avdrag. Oavsett om P-försäkringtagits i samband med tjänst eller ej beskattas utfaUande belopp som intäkt avtjänst (32 § I mom.). 1 fråga omK-försäkringen gäUer att avdrag i princip medges endast för vad som ryms inomdet av sociala skäl motiverade s. k. försäkringsavdraget [46 § 2 mom. förstastycket 3) och fjärde stycket], dvs. för ogift och högst 500kr. tiUsammans för makar. Belopp som utfaller på grund av sådan försäkring är åandra sidan inte skattepliktig inkomst. Betalar arbetsgivare premie för K-försäkringför den anstäUdes räkning, får arbetsgivaren tUlgodoföra sig avdrag för premiensom för lönekostnad. För den anställde innebär arbetsgivarens premiebetalningen löneförmån, som i princip skall tas upp till beskattning som inkomst avtjänst (punkt 3 första stycket anvisningarna till 32 §). Ä andra sidan är den anstäUde- under förutsättning han äger försäkringen berättigad att inom ramen förförsäkringsavdraget tillgodoräkna sig avdrag för premiebeloppet. Vissa undantagfrän principen att löneförmåner av detta slag skall inkomstbeskattas gälleremellertid enligt KL. En redogörelse för dessa undantag lämnas senare i dettaavsnitt. KLinnehåller vidare bestämmelser angående beskattningen vid bl. OUka regler gäller härvid, beroende på om sådan försäkringtagits i samband med tjänst eller ej. Har försäkringen tagits i samband medtjänst föreligger avdragsrätt för premien (33 § 1 mom. KL) och beskattasutfallande belopp (32 § 1 mom.). Sådan försäkring behandlas alltså som P-försäkring.Av 46 § 2 mom. första stycket 3) och fjärde stycket framgår vidare att om sådanförsäkring inte tagits i samband med tjänst, avdrag får göras endast inom ramenför försäkringsavdraget. Belopp som utfaller på sådan försäkring utgör enligt19 § inte skattepliktig inkomst. Denna försäkring behandlas alltså som K-försäkring. För attsjukförsäkring skall anses ha tagits i samband med tjänst erfordras att enligtanställningsavtal skyldighet föreligger för arbetstagare att ha sådanförsäkring eller att, om sådan skyldighet inte föreligger, premierna förförsäkringen skall gäldas av arbetsgivaren eller av denne jämte arbetstagaren.Dessutom fordras att anmälan om att försäkringen tagits i samband med tjänstskall ha skett till försäkringsgivaren (punkt 1 fjortonde stycket avanvisningarna tiU 31 § KL). Betalar arbetsgivaren premie för sjukförsäkring, som intetagits i samband med tjänst, skall alltså arbetstagaren i princip ta upp förmånav fri sjukförsäkring till beskattning. Som tidigare angetts finns dockundantag från principen att löneförmånen skall inkomstbeskattas hosarbetstagaren. Enligt 32 § 3 mom. tredje stycket KL skall nämligen förmån avfri gruppsjukförsäkring enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellanarbetsmarknadens huvudorganisationer inte upptas som intäkt, om dendagersättning som kan utgå till arbetstagare i högsta sjukpenningklassen enligtAFL uppgår tUl högst . för dag under tid då sjukpenning kan utgå enligt ÄFLoch till högst . tid då förtidspension kan utgå enligt samma lag. Enhgtlagrummet gäUer vidare att förmån av fri grupplivförsäkring i likhet med frisjukvård och fri tandvård - inte tas upp som intäkt. Detta gäller oavsett omförmånen åtnjutits på grund av statlig, eller enskUd tjänst. Harförmån av fri grupplivförsäkring, fri sjukvård eller fri tandvård åtnjutits pågrund av enskUd tjänst och utgått efter väsentligen förmånligare grunder än somgäller befattningshavare i statens tjänst, skall dock förmånen tas upp somintäkt tiU den del den utgått efter förmånligare grunder än de för nämndabefattningshavare. Av den inledningsvis lämnade redogörelsen om vad som äratt hänföra till P-försäkring och tUl K-försäkring framgår attgrupplivförsäkring utgör K-försäkring. Såvitt avser ÄGS betalas premierna förförsäkringen av arbetsgivaren. Någon anmälan till försäkringsanstalten om attförsäkringen tagits i samband med tjänst har emellertid inte gjorts. Medhänsyn härtill behandlas ÄGS i skattehänseende som K-forsäkring. Av detföregående framgår emellertid att den anställde inte skall beskattas för förmånav bl. a. fri ÄGS. Innebörden av ändringen av den allmänna sjukförsäkringen m.m. genomfördes en omkonstruktion avsjukpenningförsäkringen. 1 samband därmed höjdes ersättningsnivån försjukpenning från den allmänna försäkringen i anslutning tUl attsjukpenningförmånerna gjordes skattepliktiga. De nya bestämmelserna trädde ikraft . Reformen innebär bl. a. att tidigare system medsjukpenningklasser avskaffades. 1 stället bestäms en sjukpenninggrundandeinkomst, som är beräknad direkt på den inkomst som sjukpenningen skall ersätta.Sjukpenningen utgår numera per dag med belopp som svarar mot 1/365 av avden försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. Taket för den årsinkomst somgrundar rätt till sjukpenning har satts vid samma nivå som gäller för rätt tUl tUläggspensionenligt ÄFL, eller 7,5 gånger det basbelopp som gällde vid årets ingång (3 kap.2 och 4 §§ AFL). För hemmamakar har sjukpenningen höjts från . till 8 kr.per dag (3 kap. 4 § AFL). Intill utgången av förelåg vidinkomstbeskattningen inte skatteplikt för bl. a. ersättning som på grund avsjukförsäkring enligt AFL tillfallit den försäkrade. Fr. o. m. den 1 januari1974 gäller däremot att sjukpenning enligt ÄFL utgör skattepliktig inkomst, omersättningen grundas på en förvärvsinkomst av lägst . (19 § KL).Undantagna från skatteplikt är således sjukpenning från hemmamakeförsäkringenoch den frivilliga sjukförsäkringen enligt ÄFL. 1 framställningen erinras om att ÄGS ursprungligenutformades som ett komplement till ÄFL i dess tidigare form och attersättningarna därvid knöt an till det då gällande sjukpenningklassystemet.Ersättning- arna ökade successivt upp tUl högsta sjukpenningklassen.Detta kom att innebära att högsta beloppen från ÄGS för årslöner över 39 000kr. per dag under sjukpenningtid och . perdag) under förtidspensionstid. Medanledning av ändringen av den pUmänna sjukförsäkringen har SAF oeh LO träffatöverenskommelse om en ändring av allmänna försäkringsviUkoren för ÄGS fr. o. m.den 1 januari 1974. Ändringarna i AGS-systemet innebär att ersättningsbeloppeti samtliga inkomstlägen satts tUl . per dag under sjukpenningtid. Underförtidspensionstid erhåUer den försäkrade månadsersättning med belopp 'enligten tabell, som finns i förhandlingsprotokoUet. Ersättningen beräknas medutgångspunkt i den sjukpenninggrundande inkomst som låg till grund försjukpenningens storlek vid insjuknandetillfället tiU den del inkomstenförvärvats i anställning, som omfattas av försäkringsavtal om ÄGS. Vidsjukpenninggrundande årsinkomst, som understiger , utgörmånadsersättningen . Det högsta beloppet i tabellen uppgår till 715 kr.per månad. Detta belopp är avsett alt utgå när den sjukpenninggrundandeårsinkomsten överstigit . Ersättning kandock lämnas högst vid ett löneläge som svarar mot 7,5 gånger basbeloppet enligtAFL. 1 framställningen påpekas att detta högsta löneläge förframställningens avgivande utgjorde , vilket motsvarar enmånadsersättning av . Den i förhandlingsprotokollet intagna tabellentorde få fogas till statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga. Det högsta ersättningsbeloppet under förtidspensionstidligger betydligt högre än i den nu gällande ÄGS. Orsaken härtill uppges varaatt en jämn kompensationsnivä eftersträvats ända upp till 7,5 gånger basbeloppet.Ändra orsaker som enligt framställningen påverkat beloppen underförtidspensionstid är att den av statsmakterna tillåtna högsta kompensationsnivånhar höjts från till samt att folkpensionsavgiften förlöntagare slopats fr. o. ni. Kostnaden för den nya överenskommelsen beräknas även ifortsättningen uppgå till av lönesumman för den kategori av arbetstagaresom omfattas av överenskommelsen. Enligt organisationerna innebär den nyaöverenskommelsen således inte någon ändring av det totala åtagandet och såledesinte heller av skatteeffekten. SAF och LO hemställer om den ändring avskattelagstiftningen som är nödvändig för att förmånen av AGS även efterändringen skall få samma ställning som tidigare frän beskattningssynpunkt.Organisationerna anser det vidare önskvärt att man vid utformningen avlagtexten tar hänsyn till att högsta ersättningsbeloppet skall kunna öka i taktmed stigande basbelopp. Lagtexten föreslås därför få i sak det innehållet attförmån av fri gruppsjukförsäkring enligt de grunder som fastställts ikollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer inte skall tas uppsom intäkt, om den ersättning som kan utgå till arbetstagare tillsammans medandra förmåner som beror av anställning och ersättning enligt AFL inte ger enhögre ersättning för inkomstbortfallet än efter skatt, beräknad påden del av inkomsten som ligger inom ramen för 7,5 gånger basbeloppet, eller om ersättning från avtalsgruppsjukförsäkringutges med högst . per dag som enda förmån i anställningen till följd avsjukdom utöver förmåner enligt AFL. Det övervägande antalet remissinstanser tiUstyrker bifalltill framställningen. Flera instanser är emellertid tveksamma i vad avserfrågan om AGS bör behandlas som K-försäkring. 1 ett par remissyttrandenframförs önskemålet att den skattefria förmånen skall avse försäkringar som gerersättningar motsvarande av inkomstbortfallet även vid ett högre lönelägeän 7,5 basbelopp. KF,och Kooperationens pensionsanstalt, som tillstyrker bifall till framstäUningen,åberopar sina remissyttranden över den framställning som SAF och LO gjorde medanledning av den ursprangligen träffade överenskommelsen om AGS. Enligtremissinstanserna gäller fortfarande de skäl som då framfördes för bifall tillframställningen, nämligen de betydande administrativa problem skattskyldighetför förmånen av fri AGS skulle medföra. Då dessutom en betydande del avförmånerna skulle rymmas inom ramen för det allmänna försäkringsavdraget,skulle skatteeffekten bli begränsad om de beskattades. Kooperationens pensionsanstaltupplyser vidare att inom konsumentkooperationen en uppgörelse träffats mellanKooperationens och LO om sjukförmåner förarbetstagare () som motsvarar SAFLO överenskommelsen . ,som inte vill motsätta sig den av organisationerna föreslagna lösningen avbeskattningsfrågan, påpekar att kostnaden för ÄGS alltjämt skall motsvara 1,1 %av lönesumman men att en förskjutning sker inom ÄGS på så sätt attsjukförsäkringsdelen minskar och pensionsdelen ökar. Genom ersättningsbeloppetsstorlek kan skattefri ersättning överstigande . för år utgå. Vidareframhåller verket att den av vårriksdagen 1973 beslutade reformen med beskattadsjukpenning m. m. bl. a. avsåg att genom den allmänna självdeklarationen få enbättre bild av den skattskyldiges inkomstförhållanden. Detta uppnås inte, ombelopp av den storleksordning varom här är fråga inte beskattas. Konsekvensenblir att t. ex. bostadstillägg och avdrag för nedsatt skatteförmåga kan kommaatt medges skattskyldig, som rätteligen inte skulle ha dessa förmåner medhänsyn till sina verkliga inkomster, heter det vidare i verkets remissyttrande. Skattefrihet för ÄGS slår enligt inte iöverensstämmelse med beskattningens allmänna princip, dvs. den s. k. skatteförmåge-principen.Den som åtnjuter förmån av AGS borde enligt verket rätteligen beskattas förförmånens värde motsvarande försäkringspremiens storlek. Den inkonsekvensskattefriheten innebär kommer man ifrån, om förmånens, värde beskattas. Dettaskulle dock medföra administrativa svårigheter. ÄGS är utformad som kapitalförsäkring, och för sådan försäkring gäUer allmänl att utfallande ersättning inte beskattas ochatt försäkringspremien inte är avdragsgill utöver vad som ryms inomförsäkringsavdraget på 250 resp. . Enhgt dessa principer skullearbetstagarna beskattas för förmän av försäkringen motsvarande värdet avförsäkringspremien men vara berättigade tUl allmänt avdrag med samma belopp iden mån det ryms inom försäkringsavdraget på 250 resp. . Vid införandetav ÄGS tiUstyrkte den föreslagna beskattningsordningen medhänsyn tiU den betydande förenkling i tUlämpningen som den föreslagna ordningenskulle innebära heter det fortsättningsvis i remissyttrandet. Verket vill dockpåpeka att förenkling också skulle kunna uppnås, om pensionsdelen inom AGShänförts tiU pensionsförsäkring. Vid sådant förhåUande hade den skattepliktigaförmånen av AGS kvittats mot avdragsrätten för premien, och någrakomplikationer vid taxeringen inte uppkommit. Liknande synpunkter framför flera andra remissinstanser.Länsstyrelserna i och uttalar sig båda för att månadsersätlningarnavid förtidspension bör bli föremål för beskattning. i Stockholmslän anser att sedan numera ändrats skäl föreligger att ompröva gäUandeskattefrihet. Den träffade överenskommelsen innebär uppenbarligen att undersjukdomstid utgående AGS-belopp fortfarande kommer att bli förhållandevis små.Detta till trots synes emellertid enligt mening dennaersättningsform böra behandlas på likartat sätt som sjukförsäkringsförmänerna iövrigt. förordar därför -- inte minst av rättviseskäl och medbeaktande av intresset av enkelhet och likformighet vid taxeringen attifrågavarande förmåner nu blir föremål för beskattning. åsikt har frågan huruvida premierna för AGS skall tas upp tillbeskattning för den anstäUde inte samband med frågan om beskattningen avutgående förmåner utan är närmast en fråga som har samband med konstruktionenav avdragsrätten för försäkringspremier. 1 en vid verkets yttrande fogadavvikande mening har emellertid bl. a. generaldirektören ochöverdirektören pekat på att AGS skulle kunna ge ca om åretskattefritt ovanpå folkpension och ATP med ca . och uttalat attförsäkringens förtidspensioneringsdel borde betraktas som P-försäkring. riktar ingen invändning motframställningen men anser P-försäkringsmodellen vara en riktigare lösning. Kammarrätten i anser att även om vissa praktiskaskäl kan tala för bifall tUl framstäUningen, den i vart fall inte bör bifallasi vidare mån än i vad den avser den överenskomna dagersättningen om tre kronor.Med hänsyn lUl de väsenthga ändringarna i finner kammarrätten enomprövning av skattereglerna motiverad. Kammarrätten anser att övervägande skältalar för att de motiv, som legat till grund för beskattning avsjukpenningförmånerna, bör föranleda beskattning även av AGS-förmåner. Eftersomsjukpenning enligt AFL beskattas, bör enhgt kammarrätten AGS-försäkringen i sinhelhet bedömas som pensionsför- Premierna blir då avdragsgilla utan begränsning.Då bortfaller dels problemet att redovisa premierna som inkomst, dels denorättvisa som skulle ligga i möjligheten för AGS-förmånstagare att i högre gradän andra skattskyldiga utnyttja schablonavdraget för försäkringspremier. Enligtkammarrätten är det därför inle ändamålsenligt att frågan huruvida avtalsgruppsjukförsäkringskall anses som K-försäkring eller P-försäkring skall vara beroende av omanmälan gjorts till försäkringsgivaren eller ej. Även andraremissinstanser tar upp frågan om betydelsen av anmälan om försäkring skall anses ha tagits isamband med tjänst eller inte. a. livförsäkringsskattekommittén, sominledningsvis anför att principieUa skäl talar för att inte medge den begärdaskattefriheten för förmån av fri ÄGS-premie, framhåller att praktiska skälemellertid talar mot att beskatta förmånen. Om AGS-försäkringen utformats som P-försäkringskulle dessa praktiska problem inte uppkomma. Ä andra sidan blir konsekvensenden att utgående pensioner och sjukpenningförmåner beskattas.