prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Beträffanderedan ingångna kreditavtal förordar SIDA, med hänvisning till riksdagensuttalande rörande villkoren för finansiellt bistånd (rskr 1973:139), attamorteringar och räntebetalningar helt eller delvis skall avskrivas. SIDAförutsätter att Kungl. Maj:t utverkar medgivande att avskriva deamorteringar och räntebetalningar på sammanlagt 12 milj. kr. 1974:1 Bilaga 5 42 Om inte deföreslagna avskrivningarna sker bör, enligt SIDA, biståndsanslaget /75 höjas med motsvarande belopp, eftersom det av riksdagenfastställda 1 %-målet är ett nettomål. SIDA:s äskande av medel för bilateraltutvecklingssamarbete uppgår till 1 550milj. kr., vilket representerar en ökning med 590 milj. kr. eller drygt61 % jämfört med innevarande budgetår. För den händelse bruttonationalproduktenskulle bli högre än vad SIDA räknat med förutsätter styrelsen att Kungl. Maj:tger myndigheten i uppdrag att inkomma med förslag rörande utnyttjandet av deytterligare resurser som kan ställas till förfogande. Anslaget tillbilateralt utvecklingssamarbete, som enligt mitt förslag ökar från 960 milj.kr. innevarande budgetår till 1 298 milj. kr. för /75, gerutrymme för en betydande utbyggnad av verksamheten. Som tidigare anförts harreserven för katostrofbistånd ökat med 50 milj. kr. Därtill har medel beräknatsför en ökad bidragsgiv-ning till afrikanskabefrielserörelsers och enskilda organisationers verksamhet samt tillandra ändamål, inkl. regionala projekt och forskning, som i det följande upptasunder . Återstoden av medlen på anslagethar fördelats på enskilda mottagarländer. SlDA:s förslagrörande bistånd till programländernautgår från de belopp som framförts till mottagarländernas regeringar. Dessabelopp ligger inom den planeringsram för det direkta biståndet som riksdagenfastställde . Det nu föreslagna anslaget ger utrymme för en vissökning därutöver av ramarna för flertalet programländer. a. har ramarna församtliga minst utvecklade länder som mottar direkt svenskt bistånd vidgats.Härigenom tillgodoses SIDA:s förslag om särskilda åtgärder för dessa länder. Huvuddelen avSveriges direkta bistånd till enskilda mottagarländer lämnas inom ramen förlångsiktiga samarbetsprogram. Dessa utformas enligt de principer, somredovisades i prop. 1972: 1 bil. 5 och prop. 1973: 1 bil. Tidsmässigtomfattar programmen samma treårsperiod somriksdagens planeringsramar för det internationella utvecklingssamarbetet.Programarbetet utgår från de belopp som beräknas kunna ställa tillförfogande i form av bistånd till resp. länder . Definansiella ramarna för samarbetet omfattar samtliga insatser för landet ifråga, således även s. k. multibi-projekt som betalas av men genomförsav mellanstatlig organisation. Varubistånd har legat, och avsesframdeles ligga, inom länderramarna. 1974:1 Bilaga 5 43 till enskilda svenskaorganisationers verksamhet i programländerna ingår däremot inte. Programmicringensyftar till att låta mottagarlandets regering ange hur de resurser som Sverigeställer till förfogande bör nyttiggöras för att stödja landets egnautvecklingsansträngningar. I enlighet med de av fastlagda grundernaför utvecklingssamarbetet ankommer valet av sektorer och projekt påmottagarlandets regering. Därmed bestämssamarbetsprogrammets inriktning av denna regerings samlade önskemål ochavvägningar. Långsiktigheten i samarbetet gör det lättare för mottagaren effektivt planera in de svenska resurserna i de totalautvecklingsansträngningarna. De årliga förhandlingarna förläggs i störstamöjliga utsträckning så i tiden att de passar in i mottagarlandets egetbudgetarbete. Förenklade avtal och utbetalningsregler gör det möjligt förmottagarlandet att snabbare än tidigare utnyttja de resurser som ställs tillförfogande. På svensk sida möjliggör länderprogrammeringen enmer rationell beslutsordning och ger ett effektivt instrument förbiståndsgivningen till ett enskilt land.Till SIDA har delegerats att komma överens med mottagarlandets myndigheter omutformningen av det stöd till enskilda verksamheter som upptas isamarbetsprogrammen. Maj:ts beslut i ärenden av dettaslag. Utrikesutskottetuttalade (UU 1973: 3 s. 13) att det är önskvärt att utskottet geskvalificerad insyn i länderplaneringen på ett tidigt stadium utan att samtidigtformella ställningstaganden från sida aktualiseras. Med anledninghärav kommer föredragningar att äga ruminför utrikesutskottet om biståndsplaneringen för de enskilda mottagarländerna.På detta sätt kan hållas informerad om regeringens långsiktigaländerplanering. Inför /74 färdigförhandladessamarbetsprogram enligt länderprogrammeringens principer med ,, , , och Tunisien.Samarbetet med med sitt starka inslag avåteruppbyggnadsbistånd har från början fått en likartad uppläggning. Jagförutser att beredningen av långsiktiga samarbetsprogram med de återståendestörre mottagarländerna , och slutförs under innevarandebudgetår. Varubiståndet,dvs. det bistånd som formellt är förhandsbestämt till upphandling i ,har ökat kraftigt . Från en nivå på ca 25 milj. kr. ibörjan av ökade varubiståndet till inemot 100 milj. kr. budgetåret1972/73. Mot bakgmnd av de avtal och överenskommelser som ingåtts medmottagarländerna, har SIDA beräknat att volymen för /74 kommeratt bli ca 180 milj. kr., motsvarande inte fullt av det totala bilateralabiståndet. 1974:1 Bilaga 5 44 kan läggas de svenska bidrag innatura som lämnas till Internationella livsmedelsprogrammet(WFP) samt enligt den internationella livsmedelskonventionen (FAC) tillett sammanlagt värde av ca 50 milj. kr. under /74. Det har visatsig att det vid rådande internationella högkonjunktur med högtkapacitetsutnyttjande inom industrin föreligger svårigheter att erhållaleveranser som mottagarländerna önskar. De huvudsakligamottagarna av svenskt varubistånd under innevarande budgetår är ,, , och Sri Länka, vilka samtliga får en stor del av sitt biståndfrån i form av importstöd. Till denna grupp hör även , somutnyttjat den ökning av biståndet som motiverades av gränsstängningen motSydrhodesia för import av svenska varor. Även annat bistånd änvarubiståndet leder till upphandling i . De multilaterala organisationerna gör sålunda betydande inköp i Sverigeoch upphandlingen under de obundna bilaterala krediterna genererar enomfattande svensk export. Detsamma gäller det obundna svenska gåvobiståndet.Stödet till befrielserörelserna i utgörs till betydande del av svenskavaror, likaså en del av katastrofhjälpen. Inom ramen fördet ordinarie utvecklingssamarbetet förutser jag för framtiden fortsattavarubiståndsinsatser i länder som får en betydande del av sitt bistånd frånSverige i form av importstöd, alltså huvudsakligen samma länderkrets som . Jag räknar även med möjligheten attutnyttja svenska varor, bl. a. vete, för en del av de katastrofinsatsersom kommer att företas. planeradessvenskt varubistånd med utgångspunkt i varor som erbjöd sigtillhandahålla, främst konstgödsel och papper. ges mottagarlandetsregering möjlighet, i enlighet med uttalande (UU 1973: 3 rskr 1973:139), att inom en överenskommen finansiell ram fritt välja svenska varor.Därigenom inriktas varubiståndet naturligen på sådana områden där det svenskanäringslivet besitter särskild konkurrensförmåga. Jag förordar attplaneringen av varubiståndet för /75 tar sikte på en volym av ca250 milj. kr. Ett varubistånd av denna omfattning kan tillgodoses inom deökade belopp som ställs till programländernas förfogande. Jag har tidigareanmält att jag kan återkomma till frågan om de samlade anslagen för budgetåret1974/75. I det sammanhanget får frågan om varubiståndets del av det samladeanslaget ytterligare övervägas. Den snabbt ökandeskuldbördan för flertalet utgör ett allvarligt hinder för dessaländers utveclding och strävan efter ekonomiskt oberoende. Mot bakgrund avdenna situation ser det som en 1974:1 Bilaga 5 45 angelägen uppgift att, främst inomOECD och , verka för en allmän förbättring av biståndsvillkoren. De villkor som tillämpar i sitt direktabistånd kan vid en internationell jämförelse betecknas som synnerligenförmånhga. Det bilaterala gåvobiståndet utgjorde /73fyra femtedelar av det bilaterala biståndet. Tillsammans med bidragen tillmultilaterala organ uppgick gåvobiståndettill av anslagen för internationellt utvecklingssamarbete.Under lämnades fem bilaterala utvecklingskrediter till ett belopp omnära 270 milj. kr. varav fyra, på sammanlagtca 255 milj. kr., på IDA-villkor (löptid, 10 amorteringsfria årsamt 3/i administrationsavgift) och en kredit med 10 årsamorteringsfrihet och ränta. Kreditvillkoren harsuccessivt mjukats upp. Ursprungligen lämnades utvecklingskrediterna normaltmed löptid, varav amorteringsfria, samt med 2 %ränta. Är 1967 medgav en förlängning med av såväl löptidensom den amorteringsfria perioden för dessakrediter. Vidare bemyndigades Kungl. Maj:t tillämpa IDA-villkor i samband medsamfinansiering med Världsban-ken/. Sedan år1968 lämnat medgivande till användning av IDA-villkor även för vanligabilaterala utvecklingskrediter har dessa kommit att tillämpas i flertalet falloch får numera betraktas som normalvillkor för svenska utvecklingskrediter. Även om det svenskabiståndet inte nämnvärt bidrar till skuldbörda finns det anledningatt ytterligare förbättra biståndsvillkoren. begärde förslagfrån Kungl. Maj:t rörande sådana förbättringar. SIDA har uttalat sig för attandelen gåvobistånd ytterligare ökas samt att krediter uppmjukas genom att somregel göras räntefria. En ökning avandelen gåvobistånd bör främst avse länder som hör till kretsen av de minstutvecklade . I de fall det inte redan sker, bör dessa fr. o. /75 få hela sitt nya bistånd från som gåva. I fråga omkreditvillkoren förordar jag att Kungl. Maj:t bemyndigas att efter prövningfrån fall till fall lämna utvecklingskredit utan ränta elleradministrationsavgift. Maj:t att, i samband med internationellaskuldkonsolideringsaktioner, medge ränteeftergift, nedskrivning av skuldbelopp, förlängning av amorteringsfri period, samtför 25-åriga krediter, förlängning av löptid. Med stöd i dettabemyndigande deltar f. n. i internationella skuldkonsolideringar förIndien och . Eftersomamorteringar inte varit aktuella för krediterna till ellerPakistan har de svenska bidragen till skuldlättnad begränsats till att gällaavskrivning av räntefordringar. Därutöver har avskrivits den del av en kredittill som hänförde sig till ett avslutat projekt i . Prop.1974:1 Bilaga 5 46 Bilateralt bistånd budgetåren 1973/74-1974/75 Fördelning pä mottagarländer 'Enligt regleringsbrevet för /74. 2 Dessa belopp för de enskildaländerna kan, beroende på medelstillgång, extraordinära händelser etc, ändras i de årliga överläggningarna omsamarbetsavtal. Medel som kan utnyttjas för ökning av planeringsramarna finnsupptagna under posten Övrigt. Beloppet för /75 under posten Övrigaländer är en preliminär beräkning. = (3 milj. ), (6 milj. ),(6 milj. ), (1,5 milj. ), (1 milj. ), SriLänka (13 milj. Republiken (4,5 milj. samt ÖstafrikanskaGemenskapen (15 milj. * Denna post avser främst medel till katastrofreservenoch extra medel utöver planeringsramarna för programländerna. Därutöver ingåren reserv för forskning samt bidrag till enskilda organisationer ochinternationella familjeplaneringsorganisationer samt till regionala projekt.Dessutom omfattar posten kostnaderna för stipendiat- och kursverksamhet samtbiträdande experter. Under /75 skall de första amorteringarnabetalas på utvecklingskrediter. har de svenska åtgärderna för minskningav skuldbörda vidtagits inom ramen för internationellaskuldkonsolideringsaktioner. Med hänsyn till att effekterna av de svenskainsatserna får större räckvidd när dessa kan göras gemensamt med andra länders,anser jag att samordnade aktioner även i fortsättningen bör eftersträvas. 1vissa fall kan det dock föreligga skäl för enskilda svenska insatser. Kungl.Maj:t bör därför ges möjhghet att, efter särskild prövning i varje enskiltfall, bevilja skuldlättnad även om någon internationellskuldkonsolideringsoperation för landet inte företas. /73 utbetalades 26,4 milj. kr. i svensktbistånd till . För innevarande budgetår har avtal tecknats om 35 milj.kr.. Prop..l974:1 Bilaga 5 47 varav 12 milj. kr. som krediter.Planeringsramen för /75 är 40 milj. kr. Det svenskabiståndet till har under budgetåret avsett fortsatt stöd till landsbygdsutveckling, utbildning,industri och utbyggnad av landets infrastruktur. Inom sektorn jordbrukoch landsbygdsutveckling stöds via FAO dels ett skogsplanteringsprojekt, delsett program för olivodling och framställning av olivolja. Inom ramen för detsamarbetsavtal som tecknades harnya insatser inletts avseende boskapsuppfödning, markskydd ochbevattningsrådgivning samt krediter till småbrukare. Det tunisiska utbildningsväsendet stöds genombistånd via till en yrkesskola för kvinnor, samt genom personalbistånd för telekommunikation. 1973 upptas stödtill byggande av två lärarhögskolor och till tekniska gymnasier. Aktiviteternaberäknas komma igång under /74. Inom sektorn industrioch infrastruktur lämnas stöd till . Det svenska stödetkommer att uppgå till totalt 60 milj. kr.budgetåren 1967/681975/76. En utbyggnad av landets vattenförsörjningfinansieras i samarbete med . Svenskt bilateralt stöd lämnasdessutom till dricksvattenprogram för landsbygden och till avloppsutbyggnad i städer. Det samlade svenskastödet till vattenförsörjning och utbyggnad av avloppsnätetuppgår därmed till ca 70 milj. kr.Bostadssektorn stöds genom bistånd till ett statligt bostadsföretagsprogram för lägre inkomsttagare. Budgetåret1972/73 utbetalades 38,5 milj. kr. i svenskt bistånd till . Härav avsåg 5,5 milj. kr. utbetalningarunder tidigare ingångna kreditavtal, medan 33 milj. kr. ställdes tillförfogande under budgetåret som gåvobistånd. För innevarande budgetår beräknasett medelsbehov om 30 milj. kr. Katastrofbistånd för 5 milj. kr. har därtilllämnats med anledning av torkan och hungersnöden i landet. Planeringsramen för /75 har ökats till 40 milj. kr.med hänsyn till behovet av särskilda insatser i de av torkan drabbadeområdena. Liksom tidigarekoncentreras det svenska biståndet under innevarande budgetår till insatser påhälsovårdens, utbildningens och landsbygdsutvecklingensområden. Det svenska personalbiståndet uppgår f. n. till ca 100personer. Samarbetetavseende hälsovård omfattar bl. a. stöd till ett () samt till hälsocentraler i några landsbygdsområden. bedriverforskning och upplysningsverksamhet rörande kosthåll och näringsfrågor.Dessutom tillverkar och säljer institutet proteinrik barnmat. Denna produktionhar ökats innevarande år för att möjliggöra leveranser till de torkdrabbadeområdena. 1974:1 Bilaga 5 48 t. o. m. /74uppgår till 24 milj. kr. Inriktningen av institutets framtida verksamhetutreds. Det svenska stödet till skolbyggnadsprogrammet,ESBU, har förlängts med för att anpassas till innevarandeetiopiska planperiod. Vid utgången av /74 beräknas ca 6 000skolram ha producerats till en kostnad för svensk del av ca 60 milj. kr.Programmets framtida utformning utreds f. n. Stödet fortsättertill det regionala landsbygdsutvecklingsprojektet, CADU, i Chilalo-provinsen.Fortsatta bidrag lämnas även till den enhet inom , ,som samordnar och stödjer ett antal integrerade projekt förlandsbygdsutveckling i andra delar av landet. Under /74 belöpersig den svenska kostnaden för dessa projekt till ca 11 milj. kr. Sammanlagt harSverige därmed bidragit med ca 64 milj. kr. för dessa verksamheter. Avtalet omstöd till CADU löper ut . En svensk-etiopisk grupp har tillsatts föratt utvärdera projektet. De svenskaåtagandena för /73 uppgick till 50 milj. kr. och utbetalningamatill 36,5 milj. kr. För innevarande budgetår har avtal tecknats om 60 milj.kr., varav 20 milj. kr. Planeringsramen för /75 är60 milj. kr. Det svenskabiståndet koncentreras liksom tidigare främst till landsbygdsutveckling,infrastruktur och utbildning. Inom programmet för landsbygdsutvecklingfortsätter stödet till vattenförsörjning, förbättring av kött- ochmjölkproduktionen genom seminavel samt ett experimentellt s. k. integreratlandsbygdsutvecklingsprogram i Migori. Samarbetet fortsätter också i fråga omutbyggnaden av vägprogram och kraftförsörjning. Vidare medverkar Sverigei en samnordisk insats på lantbrakskooperationens område. Under år 1973inleddes svenskt stöd för småindustrins utveckling i . bidrar med13 milj. kr. a. ett industricentram i västra och en fond förlångivning till småindustriföretag i regionen. En långsiktiginsats för bekämpande av sjukdomar hos nötkreatur har avtalats . Dettotala svenska bidraget beräknas till 43 milj. kr. Underåret har också inletts samarbete avseende ett program för elektrifiering avlandsbygden. Biståndet till hälsovård och familjeplanering kommer attutökas och få en mer långsiktig karaktär. Totalt beräknas bidra med 25 milj. kr. till det kenyanskabefolkningsprogrammet. Detta syftar till att sänka takten i landetsbefolkningsökning från till . Påutbildnmgsområdet utgår stöd bl. a. till en lärarhögskola i och tillsekreterarutbildning. påbörjas bidragsgivning till en 1974:1 Bilaga 5 49 omfattande arbetsmarknadsstudiesamt till utvecldingsorienterad forskning vid . Personalbiståndetomfattar ett 80-tal utsända kontraktsanställda och fredskårsdeltagare. De svenskaåtagandena för /73 uppgick till 90 milj. kr. och utbetalningamatill 97,2 milj. kr., varav ca 31 milj. ler. hänförde sig till åtaganden fråntidigare budgetår. För innevarande budgetår har avtal tecknats om 120 milj.kr., varav ca 24 milj. kr. Planeringsramen för /75har ökats till 145 milj. kr. Huvuddelen av det svenska biståndet avser stödtill landsbygdsutveckling. har sålunda stött ettvattenförsörjningsprogram som över åren utvidgats kraftigt. Det svenskafinansiella bidraget till programmet uppgårhittills till 111 milj. kr., vartill kommer personalbistånd i storomfattning. Ett landsomfattande hälsovårdsprogram på landsbygden erhåller fråninnevarande år ökat svenskt bistånd. Medlen används bl. a. för uppförande ochutrustning av ett 90-tal hälsocentraler.Program för utveckling av skogsnäringen, artificiell insemination av boskapsamt vägbyggen är andra verksamheter på landsbygden som får svensktstöd. Den industriellasektorn erhåller en ökande del av det svenska biståndet, både i form ay personal och genom finansiella resurser bl. a.till den samhällsägda tanzaniska investeringsbanken, som ansvarar för lång-ochmedelfristiga krediter till landets industri. Vidare ges direkt finansielltstöd till import. Den kooperativa verksamheten i stödsdels genom en samnordisk insats,dels genom olika landsbygdsutvecklingsprogram. Påutbildningsområdet erhåller landets vuxenutbildningsprogram ett betydandesvenskt bistånd. För innevarande budgetår har bl. a. överenskommas om ettsvenskt bidrag på 11,6 milj. kr., varav en större del används i en intensiv alfabetiseringskampanj, som syftar till att göraalla tanzanier läskunniga före utgången av . Vidare medverkar Sverigei en samnordisk insats för jordbraksutbildning. Det svenska biståndet tillkraftverksbygget i Kidatu har utvidgats till att även omfatta yrkesutbildning. Det svenskapersonalbiståndet uppgår f. n. till ca 120 kontraktsanställda ochfredskårsdeltagare. Östafrikanska Gemenskapen (EAC) Det svenska biståndet till ÖstafrikanskaGemenskapen, vars medlemsländer är , och , harfrämst avsett krediter på sammanlagt 52milj. samt personalbistånd till Östafrikanska telebolaget ochÖstafrikanska . 4 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 5 50 /73 till 18,5 milj. kr. Anslagsbelastningen under budgetåret1973/74 beräknas komma att uppgå till drygt 12 milj. kr. Jag räknar med ettnågot ökat medelsbehov under /75. De svenskaåtagandena uppgick /73 till 15 milj. kr. och utbetalningama till8,9 milj. kr. För /74 beräknades ursprungligen en finansiell ramom 20 milj. kr. Den höjdes till 30 milj. kr. med anledning av stängningen avgränsen mellan och . Planeringsramen för1974/75 har ökats till 45 milj. kr. utsatta ochstrategiska läge i södra har motiverat en utbyggnad av det svenskastödet till landets ansträngningar att öka sitt ekonomiska oberoende. Det svenska biståndet inriktas främst på två områden,landsbygdsutveckling och utbildning, vilka ges ökad vikt inom Zambiasutvecklingsplan. En betydande del av det svenska biståndet utgörs, somtidigare, av personalbistånd. Under innevarande budgetår arbetar sålunda ca 60utsända personer inom den zambiska förvaltningen. Svenskt stöd utgårtill ett program för integrerad landsbygdsutveckling inom s. k.intensivutvecklingszoner. Avtal har vidare ingåtts om stöd till ettlantbruksinstitut i Mpika för utbildning av lantbruksassistenter. Kostnadenför denna insats uppgår för svensk del till drygt 17 milj. kr. Bistånd lämnasäven för uppförande och drift av en lärarskola med en kapacitet på 320utbildningsplatser vid full utbyggnad. Ytterligare svenska insatser stöderzambiska program för arbetskraftsplanering, hälsovård, telekommunikationer ochelkraftförsörjning. Svensk personal är bl. a. behjälplig i utvecklingen avjordbrukskooperationen och insatser inom konsumentkooperationen kan även kommaatt aktualiseras. Den i samband medgränsstängningen beslutade ökningen av biståndet har använts för importfrån av fordon och teleutrustning till det zambiska transportväsendet. De svenskaåtagandena för /73 uppgick till 16 milj. kr. och utbetalningarnatill 15,6 milj. kr. För innevarande budgetår har avtal tecknats angåendebistånd om 20 milj. kr. Planeringsramen för /75 har ökats till30 milj. kr. Det svenskabiståndet lämnas i första hand som stöd till utvecklingsprogram för landsbygden, där vattenförsörjning, vägbyggnadoch boskapsskötsel utgör viktiga delar. finansiella stöd till programmetför vattenförsörjning på landsbygden beräknas uppgå till sammanlagt 13 milj.kr. för perioden /731976/77. Genom programmet beräknas ca 150 000 människor eller av befolkningfå förbättrad försörjning med hushållsvatten. 1974:1 Bilaga 5 51 I samfinansiering med lämnas en kredit på 20,5milj. för förbättring av vägen mellan och , vilken ärlandets mest trafikerade vägsträcka. Likaså i samarbete med stödjer Sverigeett projekt avseende boskapsskötsel. Kostnaden för svensk del uppgår till 7,2milj. Projektet syftar till en ökning av landets exportintäkter av nöt- ochfårkött samt till en förflyttning av boskap från överbetade till outnyttjadeområden. Inom utbildningsområdet lämnar bidrag tillyrkesutbildning och till allmän utbildningsplanering. Dessutom finansierasbotswanesers studier i andra . Det svenska personalbiståndetuppgår f. n. till ca 35 kontraktsanställda och fredskårsdeltagare. Åtaganden om nytt svenskt bistånd till för budgetåret1972/73 uppgick till 1,2 milj. kr. och utbetalningarna till ca 1 milj. kr. Förinnevarande budgetår beräknas ett medelsbehov på 6 milj. kr. För budgetåret1974/75 rälcnar jag med en viss ökning. Biståndet till /74 lämnas i närasamarbete med FN. Inom ett program som avses förlängas till /76bekostar förvaltningspersonal som rekryteras av FN. Genom stödsett kooperativt hantverkscentrum och genom FAO en markvårdsinsats. Nyainsatser kan bli aktuella inom televäsendet och småindustriområdet. De svenska åtagandena om bistånd till /73 uppgick till 6 milj. kr. och utbetalningarna till ca 3 milj.kr. För innevarande budgetår beräknas ett medelsbehov om 6 milj. kr. a. bidrag till FN för förvaltningspersonal samt till för utbyggnadav en sekundärskola. För /75 räknar jag med ett belopp avungefär samma storleksordning. Under /73 utbetalades 6,2 milj. kr. tillSudan enligt två tidigare tecknade utvecklingskrediter till landsbygdensvattenförsörjning. Därmed återstår 4,2 milj. kr. av krediterna att utnyttja.Till FN:s hjälpprogram för flyktingar och hemlösa i södra har bidragitmed sammanlagt 7 milj. kr. Programmet avslutades , då ansvaretför FN:s verksamhet i området överfördes till dess reguljära utvecklingsorgan.Behoven i södra är alltjämt stora och en fortsättning av det svenskahumanitära biståndet kan komma att aktualiseras. SödraAfrika: flyktingar och befrielserörelser humanitära bistånd och utbildningsstöd tillbefrielserörelserna och befolkningen i södra uppgick /73till 21 milj. kr. Därav avsåg 7 milj. kr.