prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — , som isamband med besök i besiktigat kyrkobyggnaden, framhåller att deföreslagna åtgärderna är väl motiverade ur byggnadsteknisk och ekonomisksynpunkt samt tillstyrker kyrkorådets anslagsframställning. 1974:1 Bilaga 10 101 iUlrika svenska församling i anhåller om statsbidrag med 130 000kr. till ombyggnads- och reparationsarbeten på kyrkobyggnaden i . Detbegärda beloppet avser ombyggnad avprästgårdens kök, ombyggnad av församlingssystems lägenhet samtommålning av kyrkorummet och svenska salen. i tillstyrkeratt anslag beviljas med av församlingen begärt belopp. Byggnadsstyrelsenframhåller att de av kyrkorådet framlagda förslagen till upprustning är starktmotiverade och tillstyrker förslagen. Kammarkollegiet har inte något att erinramot att av statsmedel ett anslag av högst . anvisas för ändamålet. 1966: 34om bidrag till de svenska utlandsförsamlingarna m. m. uttaladedepartementschefen (s. 27), att särskilt bidrag borde kunna utgå vid behov avstörre iståndsättningsåtgärder beträffande kyrkobyggnader. Detta uttalandeföranledde ingen erinran från riksdagenssida (SU 1966: 51, rskr 1966: 158). Bidrag ur förevarande anslag harutgått till de svenska församlingarna i , och förreparationsarbeten på församlingarnas kyrkobyggnader. Behov föreligger nuav reparations- och ombyggnadsarbeten på kyrkobyggnaderna i ochLondon. För de aktuella arbetena i bör statsbidrag utgå med . Bidraget bör fördelas . För nästa budgetår räknar jag därförmed ett medelsbehov av . förreparations- och ombyggnadsarbeten på i . För de planeradereparations- och ombyggnadsarbetena i bör statsbidrag utgå med 130 000kr. Även detta bidrag bör fördelas . Medelsbehovet för nästa budgetårberäknar jag till . Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag till reparationsarbeten på desvenska utlandsförsamlingarnas kyrkobyggnader för /75anvisa ett reservationsanslag av . 1972/73 Utgifti 2000 000 Reservationi 1973/74 Anslagi 5000 000 1974/75Förslag 10 000 000 'Anslaget Bidrag till fria kristna samfund m. m. Från dettareservationsanslag utgår bidrag enligt kungörelsen (1972: 242) om statsbidrag tillfria kristna församlingar, m. m. 1974:1 Bilaga 10 102 drag prövas av en samarbetsnämnd.I denna finns företrädare för alla samfund och grupper av församlingar varibidragsberättigad församling ingår. Ledamöterna i nämnden utses av Kungl. Maj:tefter förslag av frikyrkoråd. Enligt särskildaav Kungl. Maj:t meddelade bestämmelser utgår vidare ur förevarande anslagsammanträdesarvoden och reseersättningar åt samarbetsnämndens ledamöter samtskälig ersättning till frikyrkorådet för informativt och administrativtarbete. frikyrkorådhemställer att statsbidrag skall utgå, förutom till de tretton samfund som nutillhör samarbetsnämnden, till katolska kyrkani , estniska evangelisk-lutherska kyrkan i och de mosaiskaförsamlingarna i . I samband härmed föreslår frikyrkorådet att de trenämnda samfunden anknyts till samarbetsnämnden på så sätt att en särskild delegation bildas för dessa samfund. Vidöverläggningar med de tre nya samfunden har beräkningar gjorts avkatolska kyrkans, estniska kyrkans och de mosaiska församlingarnas verksamhetsvolymi förhållande till de samfund som ingår i nämnden. Enhgt beräkningarna skullenämnda tre samfund innevarande budgetår tillsammans ha ca 57 000 medlemmar motca 330 000 i de samfund som ingår i samarbetsnämnden. beredningom stat och kyrka har undersökt såväl som andra trossamfundsekonomi. Undersökningarna visar att utgifter var något över 1000 milj. kr. och att motsvarande summa för de trossamfund, som innefattas ifrikyrkorådets anslagsframställning, var nära 350 milj. kr. Svenska kyrkanerhåller enligt frikyrkorådet innevarande budgetår 100 milj. kr. i olikastatliga bidrag eller av sin utgiftsvolym. Formell ekonomisklikställighet skulle då kunna kräva att andra trossamfund också erhöll ca 10 %av sin totala utgiftsvolym eller ca 35 milj. kr. För budgetåret1974/75 anhåller frikyrkorådet om ett reservationsanslag av helt annanstorleksordning än tidigare och som innebär ett avgörande steg mot ekonomisktlikvärdig behandling från statens sida av och andra trossamfund.Vidare föreslår frikyrkorådet en ytterligare uppräkning av anslaget för attmöjliggöra statsbidrag även till katolska kyrkan, estniska kyrkan och demosaiska församlingarna i . iJakobs församling anhåller att statsbidrag skall få utgå med . tillkostnader för upplåtelse av till gudstjänster förgrekisk-ortodoxa grupper. När detta anslaginfördes genom beslut av riksdag framhöll kulturutskottet (KrU1971:15, rskr 1971:207) att bidraget borde ses som ett provisorium i avvaktanpå resultatet av arbetet inom 1968 års 1974:1 Bilaga 10 Utbildnuigsdepartementet 103 beredning om stat och kyrka. Isitt betänkande (SOU 1972: 36) Samhälle och trossamfund föreslog beredningenbl. a. att offentligrättsliga ställning skulle upphävas och attdet stathga stödet till olika trossamfund i samband härmed skulle omfördelas.Även ickekristna trossamfund borde enligt beredningen kunna komma i fråga förstatsbidrag. Med hänsyntill att en samlande lösning inte kunnat uppnås på grundval av beredningensförslag angående de framtida relationerna mellan staten och ären förändring av nuvarande relationer inte aktuell. Det genom beslutinförda statsbidraget till fria kristna samfund bör emellertid behållas. Liksomberedningen finner jag det angeläget att även andra trossamfund än de som f. n.är berättigade till bidrag ur detta anslag kan komma J fråga för bidrag. Såvälkristna som icke kristna trossamfund bör kunna kunna få bidrag. För bidrag till nyrillkommande samfund bör itillämpliga delar gälla samma regler som för bidrag till de fria kristnasamfimden. Fördelning av bidragankommer f. n. på en särskild samarbetsnämnd. I denna ingår en företrädare förvarje bidragsberättigat samfund. Om bidrag, som jag föreslår, skall kunna utgåäven till andra trossamfund kan detta kräva att samarbetsnämnden i någon formkompletteras med företrädare även för dessa samfund. Det bör ankomma på Kungl.Maj:t att besluta därom efter samråd med samarbetsnämnden och berörda samfund. Förutom de bidragsom sålunda bör utgå till trossamfund bör bidrag enligt Kungl. Maj:tsbestämmande få utgå till anordnande av vissa gudstjänster i . Det är av storbetydelse att gmpper som företräder olika livsåskådningar och trosriktningarhar goda förutsättningar att verka i samhället. Jag finner det därförangeläget att stödet till församlingar och samfundsom verkar i utanför ökas väsentligt. Anslagetbör för nästa budgetår fördubblas och alltså räknas upp med 5 milj. kr. Med åberopande avvad jag sålunda anfört hemställer jag att Kungl. att tillBidrag till trossamfund för /75 anvisa ett reservationsanslagav . 1974:1 Bilaga 10 104 DSKOLVÄSENDET Vissa gemensamma frågor () har liksom under de senaste årensammanfattat sina anslagsframställningar i en särskild skrift (Skolväsendet,specialnummer av Aktuellt från ). I denna redovisas även huvuddragenav SÖ:s bedömningar i fråga om långtidsbudgetperioden /79. BefolkningsutveckUngen har givetvis avgörande betydelseför skolväsendets omfattning. SÖ redovisar två av statistiska centralbyrångjorda prognoser, med olika antaganden om nettoimmigrationen (O resp. 20 000).Enligt båda prognoserna beräknas antalet barn i de obligatoriska skolåldrarnaöka, medan antalet personer i åldrarna kommer att minska något.Utvecklingen framgår av följande tabell. Antalpersoner vid slutet av ,41der 1972 1975 1978 79 1012 1315 (715) 1618 1921 338 394 322 882 317 686 Källa:Uppgifter i långtidsbudget, hämtade från statistiskacentralbyråns befolkningsprognos. Nettoimmigrationen har antagits vara noll. För gymnasieskolans del redovisar SÖintagningskapaciteten för såväl linjer som specialkurser. Antalet elevplatser iårskurs 1 i Hnjer och direkt grundskoleanknutna specialkurser om minst ett ärhar hksom satts i relation till antalet 16-åringar. Den totalaplatsfrekvensen beräknas öka från /74 till 97,läsåret1978/79. Ökningen avser de yrkesinriktade studievägarna. SÖanmäler sin avsikt att närmare granska den faktiska intagningen till vissalinjer, bl. a. de tvååriga ekonomiska, tekniska samt bygg- ochanläggningstekniska linjerna. Det kan enligt SÖ bli aktuellt att omprövafrekvenstalen för dessa linjer om utbildningsbehovet visar sig ha minskat. har en förändring skett ielevernas intresse för och val av gymnasieskolans studievägar. Till ca 30 240platser på de tre- och fyraåriga linjerna fanns innevarande läsår ca 30 380behö- Detta var en viss ökning jämfört med föregående läsår. Förde tvååriga ekonomiska, tekniska och sociala linjerna har en nedgång ägt rumunder : till /72 var antalet behörigaförstahandssökande ca 25 000, rill /73 ca 21 000 och tillinnevarande läsår ca 16 500. De utpräglat yrkesinriktade studievägarna hardäremot mötts av ett kraftigt ökat intresse. Utvecklingen framgår av följandetabell. Antal elevplatser ochbehöriga förstahandssökande på linjer och direkt grundskoleanknutnaspecialkurser om längd 1972/73 och 1973/74 SÖ återger också i sin sammanfattning visst material omlärarbehov och lärartillgång. De tal som redovisas - vilka är hämtade urarbetsmarknadsstyrelsens lärarförmedlingsstatistik tyder enligt SÖ på attbristen på lärare i vissa teoretiska ämnen snabbt minskar men i fråga om övrigalärare kvarstår och delvis t. o. m. ökar. Följande tabell visar antalethelterminsplatser för icke ordinarie lärare tillsatta åren 1970/73. 1974:1 Bilaga 10 106 Helterminsplatser för ickeordinarie lärare tillsatta 1970/711972/73 Lärare i vissa teore- 52 (26) Lärare i gymnastik. musik, teckning. "När speciallärarplatser har tillsatts med fullt behöriga klasslärare som emellertidsaknar speciallärarutbildning har dessa lärare räknats som icke behöriga. Tal inom parentes visar läget om även dessalärare räknas som behöriga. Arbetsmarknadsstyrelsenhar även redovisat uppgifter om förmedlingsverksamhetens omfattning vad gällericke ordinarie tjänster . Enligt denna redovisning harantalet tillsatta platser minskat för lärare i läroämnen och för klasslärare.Av material framgår också att en grupp lärarbehörigasom sökt helterminsplatser vid terminens början inte fått önskad anställning.Inför höstterminen 1972 utgjordes denna gmpp av ca 1 200 lärare, av ca 2 100 personer. Av dessa var ca två tredjedelarlokalt bundna. Av de oplacerade utgjordes ca 1 500 av lärare i läroämnen; någotmer än hälften av dessa saknade dock prak-tisk-pedagogisk utbildning. En mycketstor del av den aktuella ämnes-lärargruppen rapporterades frånlärarförmedlingarna på universitetsorterna. Vid en räkning caen månad efter skolstarten var ca 1 600 behöriga lärare arbetslösa eller hadeinte fått önskad heltidstjänst. Den största gruppen var fortfarande lärare iläroämnen (ca 1 200). En mycket stordel av de utlysta lärartjänsterna tillsätts fortfarande med icke behörigalärare. Detta gäller för bl. a. speciallärare, lärare i musik, teckning ochgymnastik, lärare i handels- och kontorsyrken samt vårdyrkeslärare. SÖ har även gjorten redogörelse för olika aktuella skolbyggnadsfrågor. Den pedagogiskaverksamheten är den viktigaste styrande faktorn vid utformningen av enskolbyggnad. Till de pedagogiska kraven måste fogas både ekonomiska ochtekniska. Läroplaner, kurs- och timplanerligger till grund för utformningen 1974:1 Bilaga 10 107 av en skolbyggnad. En läroplan kanemellerrid tolkas på olika sätt. SÖ redovisar hur några kommuner, ,och m. fl., har dragit slutsatsen, att målen i 1969 årsläroplan för nås bäst i någon form av öppen skola. SÖ påpekar attverksamheten med öppna skolor väckt intresse på flera håll. SÖ har därförutfärdat provisoriska alternativa lokalnormer och kommentarer som vägledningför skolprojekteringen. Gymnasieskolans verksamhetsformer enligt läroplanen ärväsentligen desamma som . Undervisningen är dock merdifferentierad, ämnesantalet betydligt större och behovet av speciallokaler meruttalat i gymnasieskolan. Enligt SÖ har behovet av öppna gymnasieskolor kanskedärför inte känts så stort. Principen för de provisoriska alternativa normernaför kan emellertid tillämpas även för gymnasieskolan. SÖ framhåller attbetydelsen av en ny läroplan för utformningen av en skolanläggning inte böröverdrivas. Anläggningen skall bestå i avsevärd tid. Viktigare är därför skapar en skola med god funktion enligt aktuella pedagogiska kravoch gör den anpassbar efter framtida behov. När man skall förverkhgaläroplanens rekommendationer om undervisningsformer och arbetssätt måste manenhgt SÖ:s mening beakta de förutsättningar som utgörs av befintligaskollokaler. Läroplanstolkningar som medför dyrbara om- eller tillbyggnaderinnehåller ambitioner utöver dem som avses i läroplanens anvisningar. För harinom SÖ utarbetats förslag till anvisningar om lokalernas och arbetssättetsanpassning till varandra enligt 1969 ärs läroplan för gmndskolan. I vad avsergymnasieskolan har skolreformerna inneburit en genomgripandeorganisationsförändring. Här kan man inte undvika investering i både om- ochtillbyggnader. SÖ har äventagit upp frågan om skolanläggningens storlek och därvid framhållit atttrivsel etc. inte bara beror av anläggningens storlek utan också av andraförhållanden. Skolledningen, befolkningsstrukturen liksom skolbyggnadens lägei kommunen och andra faktorer såsom bl. a. planlösning och rumsklimat påverkarsåledes trivseln. Osäkerhet råder om samspelet mellan alla dessa förhållanden. För grundskolanhar SÖ utfärdat rekommendationer beträffande maximalt elevantal. Förgymnasieskolan finns ingen motsvarighet. SÖ har dock tagit upp ett försök attundersöka i vilken utsträckning önskemålet att begränsa skolstorleken går attförena med det av fattade beslutet om en integrerad gymnasieskola.SÖ pekar på att rika valmöjligheter för eleverna endast kan förekomma i störreskolanläggningar och att statsmakternas beslut därför åtminstone i rimligomfattning kan förverkligas endast i en relativt stor anläggning. bedrivsinom SÖ ett utvecklingsarbete på 1974:1 Bilaga 10 108 Syftet ärfrämst att utarbeta normer, program, anvisningar och rekommendationer förskolans lokalplanering. SÖ samarbetar i dessa frågor med bl. a. pedagogiskautvecklingsblock och med olika organisationer. SÖ deltar också i kommunaltutvecklingsarbete rörande försöksverksamhet och experimentbyggande med t. ex.öppna skolor. Vidare deltar SÖ i utredningar som berör skolbyggande. Somexempel härpå kan nämnas den om skollokalers integrering i kommunalaserviceanläggningar. Bland aktuellautvecklingsprojekt redovisar SÖ planeringsunderlag för skolans utemiljö,standardisering av skolans inredning, alternativa lokalnormer för underlättandeav nya former för lokalanvändning på låg- och mellanstadier,normer och planeringsunderlag för vissa avgymnasieskolans linjer samt skyddsfrågor. SÖ pekar på attstatsmakterna under tillfört skolväsendet en betydande investeringsvolym för skolbyggande. En väsentligdel av gmndskolans nybyggnadsbehov har kunnat tillgodoses under 1960-taletssenare hälft varför efterfrågan på utrymme inom investeringsramen numera harminskat. Stort investeringsbehov föreligger dock fortfarande beträffandegymnasieskolan. Genom olika åtgärder försöker SÖ medverka till att kommunernanedbringar kostnaderna för skolbyggnader. Kommunernas kostnadsmedvetenhet ochkostnadsövervakning är totalt sett mycket tillfredsställande. I enlighet medav Kungl. Maj:t utfärdade anvisningar för myndigheternasanslagsframställningar skall myndigheterna redovisa sin prioritering av deframlagda förslagen. SÖ har under varje anslag gjort en sådan redovisning mendärutöver presenterat en sammanfattande bedömning av sinaanslagsframställningar. SÖ anser liksom tidigare att förslagen som rörhandikappområdet bör prioriteras högt. Vidare prioriterar SÖ anslag inomfolkbildningsarbetet och vuxenutbildningen samt anslag som syftar till attförbättra invandrarnas situation. SÖ har iskrivelse med anledning av ett uppdrag frän Kungl. Maj:tinkommit med förslag beträffande anordningar genom vilka resultaten avutbildningsforskningen kan föras ut till de verksamma lärarna och den övriga personalen inom skolväsendet. Utbildningsforskningsägs därvid förutom forskning innesluta utvecklingsarbete som direkt knuritstill eller samordnats med denna forskning. Målgrupper för informationsspridningenär enhgt förslaget lärare, lärarutbildare, specialister i skolan, skolledare,forskare och den utbildnings-intresserade allmänheten. Resultaten avutbildningsforskningen avser kunskaper och teoribildning, målanalyser, metoderoch medel i undervisningen samt uppföljnings- och utvärderingsdata. Bland det trycktainformationsmaterialet framhålls bl. a. rapportsammanfattningar ochdebattskrifter som särskilt angelägna. 1974:1 Bilaga 10 109 avfattasi populär och lätt kommunicerbar form. Symposier och konferenser bör anordnaskring viktiga resultat. SÖ föreslår vidare att en vetenskaphg tidskrift omutbildningsforskning startas, samt att dagspress, radio, TV och fackpress istörre utsträckning än får del av forskningsresultaten. Resultaten skall enligt förslaget tillföraslärarutbildningen genom fortlöpande förnyelse av studiekurserna i pedagogik,metodik och praktik. Vid fortbildningen av lärare bör forskningsresultatenuppmärksammas mer än . SÖ föreslår också att resultaten inordnas ilärarhögskolornas försöks- och demonstrationsskolor. Kontakterna med läromedelsproducenteroch läromedelskonsumenter bör effektiviseras. De större lärarhögskolornaföreslås svara för specialdokumentation inom lärarfortbildningen. Det inom SÖpåbörjade arbetet med central och lokal läromedelsregistrering bör fullföljas. SÖ framhåller att de föreslagna åtgärderna riskerar attbh verkningslösa om utbildningsväsendet inte är genereUt utvecklingsinriktat.Man bör därför verka för sådana arbetsformer i skola och utbildning somunderlättar spridning och tillgodogörande av forsknings- och utvecklingsarbetetsresultat samt för ökad kunskap om och förståelse för forsknings- ochutvecklingsarbetets möjligheter och förutsättningar. Förbundskansler och statsminister kom överens om att förbundsrepubHken och gemensamtskulle genomföra en utredning om erfarenheter av demokratiseringen av ochsamverkan inom utbildningsväsendet i de båda länderna. Arbetet har bedrivitsunder åren 197173. Med skrivelse överlämnade kommittéernaiför frågor rörande demokratisering av utbildningsväsendet ()betänkandet (Ds U 1973: 12) Samverkan Mitwirkung. I betänkandet redogörs inledningsvis förutbildningsväsendet i de båda ländema. Kommittén har därefter gjort en analysav begreppen demokrati och samverkan samt redogjort för pågående verksamhet iutbildningsväsendet i dessa avseenden. Betänkandet avslutas med rekommendationeravseende skola och högskolor i och . I betänkandet framhålls vikten av att de berördagrupperna i den enskilda skolan får ökade beslutsbefogenheter. Inom ramen fören så- 'Kommitténs svenska ledamöter utgjordes för betänkandetsavlämnande av skolrådet Maj Bosson-Nordbo, ordförande, rektorn ,ekonomie studeranden , studierektorn , docenten , förbundssekreteraren , förste byråsekreteraren , folkskolläraren och universitetslektorn . 1974:1 Bilaga 10 110 dan utvidgad självständighet för denenskilda skolan får de olika beslutsorganen inom skolan ökad betydelse. Ibetänkandet redovisas olika förslag till åtgärder som kommittéerna funnit värdaatt vidareutveckla med avseende på elevernas, skolpersonalens och föräldrarnasmöjligheter att medverka i olika beslutssammanhang. Man pekar därvid bl. a. påbetydelsen av en utvidgad utbildning för de berörda grupperna vid en ökadbeslutanderätt för de enskilda skolenheterna. Till en del har de frågor ochsynpunkter som förs fram aktualiserats för svensk del genom Sö:s förslagrörande samverkan i skolan (se prop. 1973: 1 bil. 10 s. 180). Till kommitténsrekommendationer beträffande högskolan återkommerjag under avsnittet Eb) Universiteten m. m.: Vissa gemensamma frågor. eleverscentralorganisation har i skrivelse föreslagit ettgenomförande av de olika förslag som SÖ lade fram i den nyssnämnda skrivelsenom samverkan i skolan. Det gäller bl. a. särskild tid för s. k. klassråd,förstärkning av bidragen till elevrörelsen och införande av samarbetsnämnder pågrundskolans högstadium. Under år 1973fattades flera beslut som belyser inriktningen av reformarbetet på skolansområde. Särskilda medel harfr. o. m. innevarande kalenderår anvisats för att förstärka insatserna på deområden i skolan där olika problem gör sig gällande (prop. 1973: 165 s. 28, FiU1973: 40, rskr 1973: 344). Beslut har fattats om en ny organisation förgranskning av och information om läromedel (prop. 1973: 76, UbU 1973: 28, rskr1973: 242). Dessa två åtgärder är viktiga exempel på insatser när det gällerden inre verksamheten i skolan. Genom beslut vidhöstriksdagen har en ny handläggningsordning införts för ärenden om statsbidragtill skolbyggnader (prop. 1973: 174, UbU 1973: 55, rskr 1973: 332). Kommunernasansvarsområde har därvid utökats i linje med den allmänna strävan att vidgadet kommunala inflytandet över skolan. Vad jag härredovisat avser åtgärder av relativt begränsad natur. Inom två utredningar drasnu riktlinjer upp för den fortsatta reformeringen av skolan. Utredningen omskolans inre arbete () sysslar som framgår av namnet med hur skolarbetetskall utformas för att det skall bli meningsfullt och stimulerande för allabarn och ungdomar. Det är angeläget att kommunerna och deras skolstyrelser fårspela en mer aktiv roll för skolan och dess utveckling. Utredningen om skolan,staten och kommunerna (SSK) utreder ansvarsfördelningen på skolområdet mellanstat och kommun. Enligt länsskolnämndsutredningens avlämnadebetänkande (SOU 1973: 48) Skolans regio- 1974:1 Bilaga 10 111 nala ledning finns detfömtsättningar att ge kommunerna ett vidgat ansvar. De förslag somläggs fram för skolväsendets fortsatta utveckling har den inriktning jag härredovisat. Medlen för de särskilda åtgärderna på skolområdet föreslås blianvisade för hela nästa budgetår. Det bör med anlitande av dessa medel varamöjligt att praktiskt pröva olika förstärkningsåtgärder på skolområdet liksom ävenidéer från SIA:s arbete, som t. ex. det nya skoldagsbegreppet. Inte minstviktigt är ett vidgat samarbete mellan skolan, andra kommunala organ samtföreningslivet. En utökning sker av resurserna för stöd- ochspecialundervisning i gymnasieskolan. En ytterligare utbyggnad föreslås avspeciallärarutbildningen. Ett stort antalbarn i den svenska skolan är invandrare eller födda i som barn tillinvandrare. Även om invandringen sjunkit kraftigt i omfattning under de allrasenaste åren har antalet invandrarbarn i åldern O16 år ändå ökat. Förinvandrareleverna finns det starka skäl att göra särskilda insatser. Försthärigenom blir det möjligt för dem att, oavsett om de stannar i elleråtervänder till sitt ursprungliga hemland, tillgodogöra sig utbildningen igrundskola och gymnasieskola. En rad insatser har redan gjorts för invandrarbarnen.De mest kostnadskrävande åtgärderna gäller stödundervisningen i ,som av () kostnadsberäknas till 21 milj. kr., och hemspråksundervisningeni samma skolform. Inom gymnasieskolan har särskilda kurser anordnats förinvandrare, såväl av yrkesinriktad som mer allmän natur. Samarbetet med Finlandsker bl. a. genom ett särskilt finskt-svenskt utbildningsråd, som tagit initiativbl. a. till förmedlingen av finska lärare till . Under detta läsår harockså en särskild folkhögskola startat, som kan ge utbildningstillfällen förden talrika finska ungdomen i vårt land. Insatserna förinvandrarbarn har av naturliga skäl i hög grad varit koncentrerade till denobligatoriska skolan. Åtgärderna på det gymnasiala skolstadiet har varit merbegränsade. För nästa budgetår föreslås nu medel för stödundervisning förinvandrarelever i gymnasieskolan. Jag vill också erinra om att de medel somföreslagits anvisade under anslaget till särskilda åtgärder på skolområdet äravsedda att kunna användas bl. a. i kommuner med många invandrare.