prop · FX03178 · 1974-12-31 00:00:00 — Kungl.Majrts proposition nr 1974 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i lagen (1919: 240) om fondkommissionsrörelseoch fondbörsverksamhet; given . Kungl,Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver fmansärenden, föreslå att bifalla det förslag om vars avlåtandetill föredragande departementschefen hemställt, G,E, STRÄNG Ipropositionen föreslås ändrade bestämmelser om sammansättningen av styrelsenför . Antalet styrelseledamöter skall liksom f. n. vara nio.Ordförande, vice ordförande och ytterligare två ledamöter utses av regeringen.Bland de av regermgen utsedda ledamöterna skall en representera denaktiesparande allmänheten. Av styrelsen i övrigt utser fullmäktige i riksbankenoch fullmäktige i gemensamt en. Svenska bandelskammarförbundetoch vardera en samt medlemmarna av fondbörsen två ledamöter.Suppleanter föreslås bli utsedda till samma antal och i samma ordning somledamöterna. 1 1974.1 saml Nr 178 Lagom ändring i lagen (1919: 240) om fondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhet Härigenomförordnas i fråga om lagen (1919: 240) om fondkommissionsrörelse ochfondbörsverksamhet delsatt i 2, 16, 17, 2426, 28, 29, 35, 36, 38, 40, 41 och 56 §§ ordet "Konungen"ochböjningsform av detta ord skall bytas ut mot "regeringen" imotsvarande form, delsatt 27 och 31 §§ skall ha nedan angivna lydelse. skall finnas För varje fondbörs skall finnas en av Konungen fastställd börs- en av regeringen fastställd börs ordning, som skall innehålla be- ordning, som skall innehålla be stämmelser om: stämmdser om: 1) villkoren för att bliva medlemav börsen; 2) de fömtsättningar, under vilkamedlem av börsen kan därifrån uteslutas; 3) antalet styrelseledamöter, ti- 3)tiden för styrelseledamöter-den för deras befattningar, ord- nas befattningar, ordningen för ningen för styrelseval och gmn- styrelsevaloch grunderna för fat-derna för fattande av beslut inom tände avbeslut inom styrelsen; styrelsen; 4) de slag av fondaffärer, som åbörsen må avslutas; 5) villkoren för att fondpapper måå börsen göras till föremål för affärer; 6) storleken av den provision,börsmedlem äger åtnjuta å avtal, som han för annans räkning sluter å börsen; 7) de grunder, enligt vilka avgiftskall erläggas för offentlig auktion å fondpapper, som å börsen förrättas på gmndav börsstyrelsens jämlikt 56 § meddelade förordnande; 8) skiljemannaförfarande föravgörande av tvister rörande avtal, som ingåtts å börsen. 31 §1 skall finnas en skall finnas en styrelse, vars ordförande jämte styrelse bestående av nio ledainö- suppleant för honom utses av Ko- ter. Ordförande, vice ordförande nungen. övriga ledamöter i styrel- och två andra ledamöter utses av sen väljas till en fjärdedel av de regeringen. I övrigt utses genom bankaktiebolag, som äro medlem- val en ledamot av fullmäktige i mar av fondbörsen, till en fjärde- och fullmäktige i riks del av övriga börsmedlemmar, till gäldskontoret samfällt, en ledamot en fjärdedel av kommunfullmäk- av Svenska handelskammarför- »Senaste lydelse 1969:775. bundet, en ledamot av samt två ledamöter av medlemmarna av fondbörsen. För varje ledamot skall finnas en suppleant som utses i samma ordning som ledamoten. tige i den kommun, där börsen hålles, och till denåterstående fjärdedelen av den handelskammare, inom vars distrikt nämndakommun är belägen. av de fyra valkorporationerna utser därjämtesuppleanter för de av densamma valda ledamöterna till lika antal sotn dessa. Ledamöter och suppleanter utses för av högst treår. Avgår någon, mnan den tid, för vilken han blivit utsedd, gått till ända,utses efterträdare för den återstående tiden. Har Konungen bifallit ansökan Sker ej val som i första stycket om tillstånd att upprätta fondbörs, sägs, utser regeringen ledamot och äga de,vilka ingivit sagda ansökan, suppleant som skulle ha utsetts att första gången val av börssty- genom sådant val. relse skall förrättas utse de styrel- Regeringen bestämmer arvoden seledamöter och suppleanter, vilka till ledamöter och suppleanter, eljest skola väljas av börsmedlem marna. Denna lag träder i kraft . 1 saml Nr 178 Utdrag av protokollet över finaiisärenden hållet införHans Majrt Konungen i statsrådet . Närvarande: statsministern , ministern fÖr utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , . Chefen för , statsrådet , anmälerefter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om ändradsammansättning av styrelsen för och anför. Med stöd av Kungl, Maj:ts bemyndigande tillkallade jag år1966 sakkunniga med uppdrag att se över börslagstiftningen (Fi 1967: 32), Desakkunniga antog namnet fondbörsutredningen. Är 1972 fick jag Kungl, Maj:tsbemyndigande att uppdra åt utredningen att se över lagstiftningen om fondkommissionsrörelse.Utredningen, som tidigare överlämnat tre betänkanden, vilka delvis föranlettlagstiftning, har i ytterligare ett delbetänkande (SOU 1973: 60) Fondbörsenlagt fram förslag till ny börslagstiftning. Utredningen fortsätter sitt uppdragbeträffande lagstiftningen om fondkommissionsrörelse. Yttranden över betänkandet Fondbörsen har efter remissavgetts av bankinspektionen, försäkringsinspektionen, , ,riksåklagaren, hovrätten över och , kammarrätten i ,kommerskollegium, patent- och registreringsverket, ,länsstyrelserna i , , och samt ,kaphalmarknadsutred-ning. , ,fullmäktige i riksbank, fullmäktige i . (), iSverige (LO), . Styrelsen för , (), , Svenska bank mannaförbundet. ' Betänkandet är undertecknat av f d, generaldirektörenKurt (ordförande), börschefen , f d, borgarrådet , fil, lic, , bankdirektören , bankdirektörenBengt Grönquist, aukt, revisorn , direktören ,direktören , bankinspektören , departementsrådetGöran och hovrättsrådet , Svenska revisorsamfundet, Svenskasparbanksförcriingen, , akademikerscentralorganisation (), , , , jordbrukskasseförbund.Tjänstemännens centralorganisation () och Värdepapperscentralen VPCAktiebolag, haröverlämnat yttranden från , handelskammare,handelskammaren i , handelskammaren iKarlstad, handelskammaren för och samt handelskammareni , Stockholmshandelskammare, handelskammare, handelskammaren i ,handelskammaren för och , handelskammaren i ,, , samt har, med vissa tillägg, åberopat ett av avgivet yttrande. Dessutom har till vissa remissyttranden fogatssärskilda yttranden eller tillägg, Ibetänkandet (SOU 1973: 60) föreslår fondbörsutredningen en ny författningsmässigreglering av och dess verksamhet, bestående av dels en lagom , dels en kungörelse. Fondbörsverksamheten föreslåsliksom få bedrivas endast med statlig auktorisation och underbankinspektionens tillsyn, föreslås få karaktär avriksbörs och ensamrätt i fråga om fondbörsverksamhet. Även den handel ochnotering beträffande icke inregistrerade värdepapper som f, n, omhänderhas avSvenska fondhandlareföreningen kommer enligt förslaget att omfattas avensamrätten. Fondbörsen föreslås emellertid få rätt att med bankinspektionenstillstånd uppdra åt sammanslutning av svenska fondkommissionärer att i vissutsträckning besluta om inregistrering av värdepapper vid fondbörsen ochombesörja notering av kurs i fråga om dessa. Förslaget innehåller vidare vissaändringar beträffande inregistreringen av värdepapper, bl, a, i syfte attförbättra redovisning och information till allmänheten. Även i fråga omsammansättningen av styrelsen för och sättet för utseendeav ledamöter och suppleanter föreslås ändrade regler, I detta hänseende ärförslaget inte enhälligt. En minoritet inom utredningen föreslår delvis annanstyrelsesammansättning och delvis andra valkorporationer än majoriteten. Utredningenföreslår vidare uttryckliga jävsregler för ledamöterna i börs-styrelsen och förbörschefen m, m. nuframlagda förslag syftar till en delreform inom svensk fondhandel, innebärande bl.a, att fondkommissionslagen upphävs i de delar som gäller börsverksamhet. nämnts,avser utredningen att behandla reglerna om fondkommissionsrörelse för sig iett senare betänkande. Bankinspektionen har i sitt remissyttrande ifrågasatt,om de nu framlagda förslagen bör genomföras innan förslag föreligger om nylagstiftning för fondkommissionsverk-samheten. Inspektionen framhåller att detfortsatta utredningsarbetet kan komma att aktualisera frågor som griper överbåde denna verksamhet och fondbörsen och anser att det är en fördel, om denlagstiftning som skall reglera fondhandeln i landet kunde prövas i ett sammanhang. Föregen del anser jag inspektionens synpunkter värda beaktande. Ett starkt sambandråder mellan fondbörsverksamhet och fondkommissionsrörelse. Sakliga ochlagtekniska skäl talar därför för en samordning av dessa frågor. Enligt vad jagerfarit kan resultatet av utredningsarbetet rörande fondkommissionsrördsenväntas föreligga . Jag anser därför att en prövning avfondbörsutredningens nu framlagda betänkande utom såvitt gäller reglerna ombörsstyrelsens sammansättning bör anstå i avvaktan på utredningens kommandeförslag beträffande fondkommissionsrörelse. Det är enligt min mening angelägetatt de nämnda reglerna ändras så att bl. a, önskemålet om en ökadrepresentation för det allmänna i styrelsen kan tillgodoses. Författningsmässigtregleras fondbörsverksamheten i vårt land i lagen (1919: 240) om fondkommissionsrörelseoch fondbörsverksamhet (fondkommissionslagen) samt i en av Kungl, Maj:t i sänder fastställd börsordning (senast fastställd SFS 1969:546, ändrad1971:785 och 1973: 899), Bankinspektionen är tillsynsmyndighet. Enligt26 § fondkommissionslagen fordras Kungl, Maj:ts tillstånd för att upprättafondbörs. Förutsättning för sådant tillstånd är att börsen prövas bli tillnytta för det allmänna. Maj:t kan under vissa förutsättningar återkallameddelat tillstånd (26 § andra stycket). Vid ansökan om tillstånd skall enligt28 § andra stycket bifogas förslag till börsordning. Förslagetsöverensstämmelse med lag och andra författningar och dess ändamålsenlighet iövrigt prövas av Kungl. I31 § fondkommissionslagen finns föreskrifter om styrelse för fondbörs.Ordföranden och suppleant för honom utses av Kungl. Övriga ledamöterväljs av fyra valkorporationer till en fjärdedel vardera med suppleanter tilllika antal. Korporationerna är dels de bankaktiebolag, som är medlemmar avfondbörsen, dels övriga börsmedlemmar, dels kommunfullmäktige i den kommun, därbörsen hålls och dels den handelskammare, inom vars distrikt kommunen i frågaär belägen (31 § första stycket). Ordförande, ledamöter och suppleanter utsesför av högst (31 § andra stycket). Börsstyrelsensuppgifter är enligt 32 § att handha ledningen av fondbörsens verksamhet ochförvaltningen av dess angelägenheter och att sörja för att verksamheten ägerrum på ett tillfredsställande sätt. Enligt27 § fondkommissionslagen skall i börsordningen finnas bestämmelser bl, a, omantalet styrelseledamöter, tiden för deras befattningar, ordningen förstyrelseval och grunderna för fattande av beslut inom styrelsen. Enligt börsordningen förStockholms fondbörs består styrelsen f, n. av ordförande och åtta andraledamöter. Börsstyrelsen är beslutför, när ordföranden och minst fem andraledamöter är närvarande. Huvudregeln är att beslut fattas med enkelröstövervikt. Vid lika röstetal gäller den mening som ordföranden biträder utomvid val, då avgörandet sker genom lottning. Särskilda beslutsregler gäller försanktioner mot börsmedlemmar och börsombud samt för avförande från notering avvärdepapper i vissa fall. Sådana beslut skall biträdas av minst tvåtredjedelar av samtliga styrelseledamöter. Uppdragsom ledamot i börsstyrelsen är inte förenat med arvode. Fondbörsutredningenframhåller inledningsvis att fondkommissionsla-gens bestämmelser omsammansättningen av börsstyrelse åtminstone i vissa delar framstår somföråldrade. Föreskriften att kommunfullmäktige i den kommun där börsen hållsskall välja två ledamöter i styrelsen kan sålunda i huvudsak härledas tillhistoriska förhållanden. En av grundprinciperna vid de nuvarandebestämmelsernas tillkomst var vidare att börsmedlemmarna själva somdessförinnan inte haft någon bestämmanderätt över börsledningens sammansättning skulle utse ledamöter i styrelsen till viss dd. Mäklarna var, i motsats tillnuläget, vid tiden för lagens tillkomst till antalet dominerande blandbörsmedlemmarna och de fick enligt lagen välja två styrelseledamöter, dvs,lika många som bankerna, vilka utgjorde den andra kategorin börsmedlemmar. När det gällerbörsstyrelsens framtida sammansättning bör enligt utredningen följandeprinciper vara vägledande. Det allmänna bör tillförsäkras inflytande, de somhar direkt anknytning till verksamheten bör vara representerade och i styrelsenbör ingå personer som är sakkunniga på olika områden som rör börsverksamhet. Det allmännas inflytandepå börsstyrelsens sammansättning kan tillgodoses främst genom att Kungl. Maj:t,som f. n. utser ordförande och suppleant för denne, får utse flera ledamöteroch suppleanter. Bland de kategorier somhar direkt anknytning till börsverksamheten märks i första hand börsdeltagarnaeller börsmedlemmarna. Enligt en alltmer tongivande uppfattningbör medlemmarna i en organisation ha möjlighet att påverka beslut rörandedennas verksamhet och angelägenheter. Utredningen finner i överensstämmelsehärmed att börsmedlemmarna bör tillerkännas rätt att välja ett visst antalledamöter och suppleanter till fondbörsens styrelse. Eftersom det bland börsmedlemmarnafinns personer med ingående insikter i börsverksamhet och därmed sammanhängandeförhållanden, beaktas också härigenom intresset av att tillföra styrelsensakkunskap. En annankategori, som direkt berörs av fondbörsens verksamhet, är de företag vilkasaktier är inregistrerade vid börsen. Utredningen anser det betydelsefullt att börsstyrdsenstillsättande kan ske under medverkan av personer som har kunskap om ochpraktisk erfarenhet av näringslivets problem. Det är också skäligt att denoterade företagen, vars utveckling kan vara beroende av en väl fungerandebörs, ges möjlighet att få företrädare i börsstyrelsen. Av i stort settmotsvarande skäl bör de institutioner som har det närmaste ansvaret förobligationsmarknaden i vårt land bli berättigade att få inflytande överbörsstyrelsens sammansättning. Utredningenframhåller att det i och för sig kunde vara önskvärt att också vissa andragrupper, för vilka skeendet på börsen är av vikt, bl. a, löntagarna ochaktiespararna, tillerkändes rätt att välja in ledamöter och suppleanter ibörsledningen. Det väsentliga för dessa grupper liksom för andra grupper somberörs av börsverksamheten torde emellertid vara att fondbörsentillfredsställande fullgör sina uppgifter. Antalet ledamöter i styrelsen måstedessutom av tekniska skäl vara begränsat. Utredningen anser sig därför intekunna förorda valrätt för någon av de grupper som nämnts. Deras intressenfår i stället tillgodoses genom ökad insyn för allmänheten och ökat inflytandeför det allmänna i fråga om börsverksamheten. Beträffande börsmedlemmarnas valrätt anmärker utredningenatt, eftersom bankerna numera dominerar medlemskåren, detta i och för sig ärett skäl för att bankerna bör ha större inflytande än mäklarna i fråga ombörsstyrelsens sammansättning. Med hänsyn till ovissheten om kårens framtidastruktur anser utredningen det dock lämpligast att medlemmarna gemensamt fårvälja ett visst antal styrelseledamöter. När detgäller att bestämma den eller de instanser som bör välja företrädare förbörsbolagen, påpekar utredningen att det i och för sig är svårt att göra någonväsentlig invändniiig mot de hittillsvarande reglerna att Stockholmshandelskammare väljer ledamöter som talesmän för näringslivet. Emellertid anserutredningen att det finns korporationer, som på ett något bredare sättrepresenterar näringslivet, nämligen ochSveriges industriförbund. Dessa bör därför ha möjlighet att välja ledamöter istyrelsen. Valrätten för obligationsmarknadens intressenter börenligt utredningen tillkomma fullmäktige i och fullmäktige iriksgäldskontoret gemensamt. Utredningen understryker behovet av en mera allsidigtsammansatt styrelse än f. n. och av en förstärkning av det allmännasrepresentation. Det är också av vikt att antalet ledamöter i styrelsen intesätts så högt att styrelsens effektivitet äventyras. Med beaktande av dessasynpunkter föreslår utredningen att styrelsen skall bestå av ordförande och sjuandra ledamöter jämte en suppleant för envar av dessa, Kungl, Maj:t bör utseordförande och suppleant för honom samt två andra ledamöter och suppleanter fördem, I det uppdrag att tillgodose allmänna intressen, som åligger de av Kungl,Maj:t utsedda personerna ligger också att beakta intressen hos vissa kategoriersom inte kan beredas direkt representation i styrelsen. Utredningen syftarframför allt på de institutioner, företag och enskilda som köper, äger ochsäljer vid börsen inregistrerade värdepapper. Enligt utredningens mening ärdet inte nödvändigt att de kvalifikationer som de av Kungl, Maj:t utseddapersonerna bör besitta anges i lagen. Det får anses självklart att de bör ägakunskaper i ekonomi och kännedom om börsverksamhet. Det är vidare lämpligtatt åtminstone en av dem både teoretiskt och praktiskt är väl insatt särskilt iredovisningsförhållanden. Utredningen anser vidare att fullmäktige i ochfullmäktige i gemensamt bör utse en styrelseledamot och suppleantför denne. och industriförbundföreslås få utse vardera en ledamot och en suppleant. Slutligen föreslås attbörsmedlemmarna gemensamt skall få välja två ledamöter och suppleanter fördem. Med hänsyn till att ett aktivt deltagande i börsstyrelsensarbete är tidskrävande och innebär ansvar anser utredningen att styrelsen iprincip bör uppbära ersättning för sitt arbete. Ersättningen föreslås utgå avfondbörsens egna medel med belopp som Kungl, Maj:t bestämmer, 3.1 Reservation mot fondbörsutredningens förslag Tre av ledamöterna i fondbörsutredningeni framhåller i enreservation, att de inte kan acceptera fondbörsutredningens förslag i fråga ombörsstyrelsens sammansättning. Enligt reservanterna bör tre huvudintressenvara lika företrädda, nämligen det allmänna, de börsnoterade företagen ochbörsmedlemmarna. Kontrollintresset bör framför allt tillgodoses genomtillsynsmyndigheten. och representation finnerreservanterna omotiverad, eftersom det inte finns anledning att lägga någrapenningpolitiska aspekter på börsens verksamhet. Med hänsyn till deinstitutionella placerarnas ökande betydelse bör få utse en ledamot, I reservationen föreslås följande regler förtillsättande av börsstyrelsen. Denna bör, liksom f, n,, bestå av nio ledamöter,bör utse ordförande 1 Herrar Grönquist, Langenskiöld och Lindencrona, ochytterligare två ledamöter. bör utse treledamöter och , ochSvenska försäkringsbolags riksförbund var sin ledamot. Suppleanter bör utses påmotsvarande sätt. Utredningensförslag i fråga om börsstyrelsens sammansättning och sättet för utseende avledamöter tillstyrks eller lämnas utan erinran av över hälften avremissinstanserna, däribland bankinspektionen, försäkringsinspektionen,riksbanksfullmäktige (majoriteten), fullmäktige i (majoriteten) kapitalinarknadsutredningen (majoriteten), KF, , och . Riksbanksfullmäktigefinner den föreslagna sammansättningen av börsstyrelsen vara väl avvägd motbakgrund av de vägledande kriterier som utredningen uppställt. Det allmännasinflytande har blivit väl tillgodosett, som de parter som har direktanknytning till börsens verksamhet tillförsäkrats inflytande. Representanternaför de föreslagna valberättigade instanserna torde kunna tillföra styrelsen dennödvändiga sakkunskapen om de områden, som rör börsverksamheten. Förslaget attfullmäktige i och fullmäktige i gemensamt bör utseen ledamot anser fullmäktige vara väl motiverat av de skäl som utredningenanför. En sådan representant kan för det första tillföra styrelsen sakkunskapvad gäller förhållandena på obligationsmarknaden. För det andra är det enligtfullmäktiges mening i det närmaste självklart, att de båda myndigheter, som hardet närmaste ansvaret för denna marknad också är representerade i ledningen fören verksamhet, som direkt berör institutionerna. Skulle fondbörsutredningensbetänkande resultera i en vidgad sekundärmarknad i obligationer ochmöjligheter att inregistrera utländska aktier vid fondbörsen, skulle dennarepresentants kännedom om obligationsmarknadens funktionssätt och reglerna förkapitaltransaktioner med utlandet te sig ytterligare värdefull. Liknandesynpunkter framförs av och kapitalmarknadsutredningen. Iflera yttranden, bl, a, av bankinspektionen, och KF,understryks behovet av ökat inflytande för det allmänna. Reservanterinom styrelsen för ifrågasätter till en början, om det ärkonsekvent att, som utredningens majoritet föreslagit, å ena sidanfondbörsstyrelsen tillförs företrädare för / riksgäldskontoretgemensamt medan å andra sidan och erhåller var sin representant. Med denna utgångspunkt liggerdet närmast till hands att antingen nedbringa ledamöternas antal till sju ellerutöka det till nio. däremotsom utredningsminoriteten att fondkommissionärerna skall representeras av treledamöter, kan detta lämpligen ske genom att fondhandlareföreningen, och får utse var sin ledamot, I ettsådant läge bör, om både bandelskammarförbundet och industriförbundet skall harepresentation, också riksbanksfullmäktige och riksgäldsfullmäktige äga utsevar sin ledamot. Vid övervägande av nu anförda synpunkter stannarreservanterna inom fondbörsstyrelsen slutligt för att tillstyrkautredningsmajoritetens förslag med den ändringen att och inte börsmedlemmarna gemensamt bör utse tvåledamöter. Fleraremissinstanser avstyrker majoritetens förslag och förordar i ställetutredningsminoritetens lösning. Denna uppfattning har bl, a. , styrelsen för (majoriteten), . , samtreservanterna inom riksbanksfullmäktige resp. kapitalmarknadsutredningen. framhåller att den av majoriteten föreslagna minskningen avantalet ledamöter i börsstyrelsen från nio till åtta är opåkallad. Det finnsintet belägg för majoritetens antydda uppfattning att det nuvarande antaletnio skulle vara "så högt att styrelsens effektivitet äventyras".Helt opraktiskt synes det vara att tillskapa en styrelse med jämnt antalledamöter, så att vid lika röstetal ordförandens utslagsröst blir avgörande.Antalet börsstyrelseledamöter bör därför också i fortsättningen vara nio. Ifråga om sättet för utseende av de nio ledamöterna erinrar kommittén om att deflesta fondbörserna i industriländerna har utvecklats från relativt lösasammanslutningar av värdepappersmäklare till fasta fristående institutionerunder offentlig kontroll. har i ökad omfattning också andraintressenter beretts representation i börsstyrelserna, I sina grunddrag ärfondbörserna dock fortfarande föreningar av fondkommissionärer, där börsernasledningsorgan i huvudsak tillsätts av börsmedlemmarna. Engenomgående princip för ledningen av börserna är att verksamheten skallbedrivas så att allmänhetens förtroende för värdepappersmarknadenupprätthålls. Huvuddelen av det praktiska arbetet inom börsledningen tar docksikte på att se till att själva värdepappershanteringen sker effektivt ochsmidigt. För att börsstyrelsen rätt skall kunna lösa sin uppgift fordras iförsta hand att i styrelsen finns personer med ingående kännedom om och praktiskerfarenhet av börsväsendet. Vikten av kontinuitet i verksamheten talar för attendast uppenbart påkallade ändringar genomförs. Det saknas skäl för att detallmänna engageras i själva börsverksamheten i sådan utsträckning somutredningens majoritet föreslår. Ett så stort offentligt inflytande ibörsstyrelsen kan vara ägnat att försämra börsens förhållande till detinternationella börsväsendet. Det allmännas kontrollintresse tillgodoses genomtillsynsmyndigheten, Inflytan- det på själva verksamheten blir enligt kommitténs meningfullt tillfredsställande tillgodosett genom att Kungl, Maj:t utser ordförandejämte ytterligare två ledamöter. Den föreslagna representationen förriksbanken och finner kommittén omotiverad.