prop · FX0342 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj.ts proposition nr 1974 Prop. Maj:ts proposition med förslag till inkassolag m.m.;given . Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över justitieärenden, föreslå attbifalla de förslag om vars avlåtande till fördraganden hemställt. 1 propositionen läggs fram förslag till inkassolag ochtill vissa ändringar i lagsökningslagen och lagen om avbetalningsköp. Förslagenbygger på det betänkande som lades fram av kredilupplysningsutredningen. Syftet med förslaget till inkassolag är i första hand attundanröja riskerna för att gäldenärer utsätts för otillbörliga inkassoåtgärdereller i övrigt tUlfogas onödig skada eller olägenhet genom inkassoverksamhet.Vissa bestämmelser föreslås också till skydd för borgenärerna. Den förslagna inkassolagen gäller i princip allyrkesmässigt bedriven inkassoverksamhet. 1 vissa avseenden föreslås docksärskilda bestämmelser för de egentliga inkassoföretagen. Sålunda skall inkassoverksamhet,som avser indrivning av fordringar för annans räkning eller fordringar somövertagits för indrivning, enligt förslaget få bedrivas endast av den som harfått särskilt tillstånd. Tillståndsprövningen anförtros åt datainspektionen.Inspektionen skall också utöva fortlöpande tillsyn över all yrkesmässig inkassoverksamhet. Den centrala bestämmelsen i den föreslagna inkassolagen ären regel om all inkassoverksamhet skall bedrivas enligt god inkassosed. Dettauttryck preciseras genom en rad konkreta bestämmelser. Bl.a. föreskrivs atträttslig åtgärd inte får vidtas mot en gäldenär förrän han har tillställtskrav. Vidare föreslås regler om innehållet i kravbrev, om verkan av betalningsom gäldenären erlägger till den som har uppdrag att driva in fordran och omförvaltning och redovisning av klienlmedel. 1 saml Nr 42 också bestämmelser om straff och skadestånd. Den sombedriver inkassoverksamhet skall vara skyldig att ersätta skada som tillfogasnågon genom otillbörlig påtryckning eller annan otillböriig inkassoålgärd. Eftermönster av vad som redan gäller enligt kungörelsen (1971:319) om ersättning förinkassokostnad och kostnad i mål om betalningsföreläggande förordas ipropositionen att vissa schablonregler införs i fråga om ersättning för kostnadi lagsökningsmål och vid återtagande av avbetalningsgods. De föreslagnaändringarna i lagsökningslagen och lagen om avbetalningsköp innebär att Kungl. Maj:tbemyndigas att meddela erforderliga bestämmelser om sådan ersättning. De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari1975. 1 Förslag till Inkassolag Härigenom förordnas som följer. 1 § Denna lag gäller yrkesmässigt bedriven inkassoverksamhet.Verk samhet hos exekutiv myndighet omfattas dock ej av lagen. Med inkassoverksamhet avses i denna lag verksamhet medsyfte att driva in betalning för fordran. Tillstånd m. m. 2 § Inkassoverksamhet, som avser indrivning av fordringarför annans räkning eller fordringar som övertagits för indrivning, får bedrivas endast efter tillstånd av datainspektionen. Tillstånd behövs ej för inkassoverksamhet som bedrives avSveriges riksbank, investeringsbank AB, kreditinrättning under bankinspektionenstillsyn eller advokat. 3 § Tillstånd får meddelas endast om verksamheten kanantagas bli bedriven på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt. Tillstånd meddelas för av högst i sänder och får förenas med föreskrift om hur verksamheten skall bedrivas. Verksamhetens bedrivande m. m. 4 § Inkassoverksamhet skall bedrivasenligt god inkassosed. Därvid skall iakttagas att gäldenär ej vållas onödigskada eller olägenhet eller utsattes för otillbörlig påtryckning eller annanotillbörlig inkassoålgärd. 5 § Krav mot gäldenärskall framställas skriftligen. Vad som fordras i kapital, ränta och ersättningför kostnader skall anges var för sig. 1 fråga om ränta skall särskilt angesbeloppet av upplupen ränta, räntesatsen samt den tid och det kapitalbelopp somligger till grund för ränteberäkningen. 1 samband med krav skall anges viss skälig tid inom vilkengäldenären har att betala frivilligt eller anmäla om han har någon invändningmot kravet. 6 § Rättsligåtgärd med anledning av fordran får ej vidtagas förrän gäldenären tillställtskrav som avses i 5 § och den angivna tiden löpt ut. 7 §Bestämmelserna i 5 och 6 §§ gäller ej, om gäldenären uppenbarligen sökerundandraga sig att betala eller om det annars föreligger särskilda skäl attfrångå vad som föreskrives där. 8 § Föreliggersannolika skäl för att fordran ej är lagligen grundad eller framstår fordringenannars som obefogad, bör inkassoålgärd ej vidtagas. 9 § Betalning somgäldenären erlagt till den som har uppdrag att driva in fordran är gällande motborgenären. 10 § Medel som inkasserats för annansräkning skall hållas avskilda och utan dröjsmål insättas på räkning i bankeller motsvarande. Har ej annat avtalats, skall medlen utan dröjsmål redovisastill huvudmannen. 11 § Den som är eller har varitverksam i inkassoverksamhet för vilken krävs tillstånd enligt denna lag får ej obehörigenyppa vad han till följd därav fått veta om enskilds personliga förhållandeneller om yrkes- eller affärshemlighet. 12 § Om gäldenärs skyldighet attersätta kostnad för inkassoålgärd i vissa fall finns särskilda bestämmelser. 13 § Datainspektionen utövar tillsyn överefterlevnaden av denna lag. Inspektionens tillsyn omfattar dock ej verksamhet som bedrives av ges riksbank, investeringsbank AB, kreditinrättning under bank inspektionens tillsyn eller advokat. Tillsynen skall utövas så, att den icke vållar störrekostnad eller olägenhet än som är nödvändig. 14 § Datainspektionen har rätt att företagainspektion hos den som bedriver inkassoverksamhet och att taga del av samtliga handlingar som rör verksamheten. Den som bedriver verksamheten skall lämna datainspektionende upplysningar om verksamheten som inspektionen begär för sin tillsyn. Underlåter den som bedriver verksamheten att lämnatillgång till handling eller att lämna upplysning i fall som avses i dennaparagraf, får inspektionen förelägga vite. 15 § Datainspektionen har rätt att meddela deföreskrifter om bedrivande av inkassoverksamhet som föranledes av tillsynen. får förenas med vite. Om den som fått tillstånd alt bedriva inkassoverksamhetåsidosätter bestämmelse i denna lag eller föreskrift som meddelats med stöd avlagen, får datainspektionen, om rättelse ej vidtages, återkalla tillståndet. 16 § Den som hos datainspektionen tagit befattningmed tillstånds- eller tillsynsärende enligt denna lag får icke obehörigen yppa vad han därvid fått vela om enskilds personliga förhållanden eller omyrkes- eller affärshemlighet. Straff och skadestånd m.m. 17 § Till böter eller fängelse i högst dömesden som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. bedriver inkassoverksamhet utan tillstånd enligt denna lag, när sådant erfordras, 2. bryter mot 11eller 16 §, eller 3. lämnar osannuppgift i fall som avses i 14 § andra stycket. Allmänt åtal för brott mot 11 eller 16 § får väckas endastom målsäganden anger brottet till åtal eller åtal är påkallat från allmänsynpunkt. 18 § Den som bedriver inkassoverksamhet skallersätta skada som till följd av verksamheten tillfogas någon genom otillbörlig påtryckning eller annan otillbörlig inkassoålgärd. Vid bedömande om och i vad mån skada har uppstått tages hänsyn även till lidande och andra omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. 19 S Talan mot datainspektionens beslut föres hosKungl. Maj:t genom besvär. Justitiekanslern får föra talan för att tillvarataga allmännaintressen. Denna lag träder i kraft den I januari 1975.Datainspektionen får dock före nämnda dag pröva ansökan om tillstånd samtmeddela föreskrift enligt 3 §, såvitt avser tid efter utgången av är 1974. Har någon före ikraftträdandet börjat bedriva inkassoverksamhetsom enligt lagen icke får bedrivas utan tillstånd, får verksamheten, underförutsättning att ansökan om tillstånd göres före ikraftträdandet, bedrivasutan tillstånd till dess ansökningen slutligt prövats. Lag om ändring i lagsökningslagen (1946:808) Härigenom förordnas att 15 § lagsökningslagen(1946:808) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 15 §' I fråga om kostnad i I fråga om kostnad i lagsökningsmål gälle vad i lagsökningsmål gälle vad i Senaste lydelse 1973:241. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse är stadgat om är stadgat om rättegångskostnad i tvistemål; rättegångskostnad i tvistemål. ersättningför ränta utgår dock ej. ställetför 18 kap. 8 § rättegångs- Hänskjutes målet till rättegång, balken gälla dock de bestämmelser skall frågan om ersättning för som Konungen meddelar, sådan kostnad prövas i rätte- Hänskjutesmålet till rättegång, skall fråganom ersättning för kost nad / målet prövas i rättegången. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1915:219) om avbetalningsköp Härigenom förordnas att 4 § lagen (1915:219) om avbetalningsköpskall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse A §' Säljaren äge, där godset återtages, räkna sig tillgodo: 1) oguldna poster,för vilka i avtalet bestämd förfallodag är inne vid tiden för godsetsåtertagande; 2) så stor kvotdelav övriga oguldna poster som det pris, vilket godset skulle hava betingat omdet köpts mot kontant betalning, utgör i förhållande till avbetalningspriset; 3) ränta och gottgörelseför försäkringspremie, som säljaren har att fordra och som icke inräknats iavbetalningspriset; 4) kostnad, somsäljaren måste vidkännas för godsets återtagande; samt 5) i fall köparensrätt till godset är beroende av att han ersätter säljaren för reparation ellerannan åtgärd med avseende å godset, fordran å sådan ersättning. Har säljaren i avtalet uppgivit det pris, till vilket hanskulle varit villig att sälja godset mot kontant betalning, lägges dennauppgift till grund för beräkningen enligt första stycket 2), där det ej kanantagas, att godset kunde hava köpts till lägre pris. Ersättning för kostnad som avses i första stycket 4) utgårenligt bestämmelser som Konungen meddelar. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1953:152. Utdrag av protokollet över justitieärenden hållet införHans Maj :t Konungen I statsrådet . Närvarande: Ministern för utrikes ärendena ,statsråden , , , . , , ,. Statsrådet anmäler efter gemensam beredning medstatsrådets övriga ledamöter fråga om lagstiftning angående inkassoverksamhetoch anför. Efter bemyndigande av Kungl. Maj:t tillkallades år 1969sakkunniga' med uppgift att verkställa utredning angående kreditupplysningsverksamhetensformer och framtida organisation. De sakkunniga skulle också uppmärksamma deninkasseringsverksamhet som bedrivs av kreditupplysningsföretag och vissa andraföretag. De skulle undersöka i vilken mån företagen använder metoder som tersig stötande eller otillbörliga och överväga vilka åtgärder som krävs för attfå en bättring till stånd. De sakkunniga, som antagU namnetkreditupplysningsutredningen, har i delbetänkandet (SOU 1972:79)Kreditupplysning och integritet lagt fram förslag till lag om kreditupplysningoch till ändring i tryckfrihetsförordningen (TF). På grundval av utredningens förslag har proposition(1973:155) med förslag till kreditupplysningslag förelagts . Förslagethar antagits av vid höstsession (SFS 1973:1173). Lagenträder i kraft den Ijuli 1974. Vidare har lagts fram proposition (1973:123) medförslag till sådana ändringar i TF som möjliggör en reglering av kreditupplysningi tryckt skrift. Förslaget har slutligt antagits av årets riksdag (SFS1974:67). Utredningen har avlämnat sittslutbetänkande (SOU 1973:39) God inkassosed, som innehåller förslag till inkassolagoch ändringar i lagsökningslagen (1946:808) och lagen (1915:219) omavbetalningsköp. Lagförslagen torde få fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga. 'Landshövdingen , ordförande, direktörenPer , riksdagsledamoten , ränschefen ,riksdagsledamoten och direktören . . Efter remiss har yttranden över utredningensslutbetänkande avgetts av justitiekanslern (), hovrätten över och , , statskontoret, barikinspektionen, (), kommerskollegium, (), konsumentombudsmannen (KO), ,länsstyrelserna i och Malmöhijs län, konkurslagskommittén, kreditköpkommittén, ombudsmän (), . , , , ,, hantverks-och industriorganisation (SHIO),. (), (), , advokatsamfund.Svenska arbetgivareföreningen (), i (LO),(), akademikerscentralorganisation (), AB Kundkontroll, , och (). har bifogat yttranden från Stockholmshandelskammare, handelskamrarna i och , handelskammare,handelskammaren för och . Föreningen auktoriseraderevisorer och Svenska revisorsamfundet. i harbifogat yttrande från kronofogdemyndigheten i . , ,, SHIO och MRF har avgett ett gemensamt yttrande, tillvilket även SAF och har anslutit sig. De nämndaremissinstanserna citeras i det följande under beteckningenföretagarorganisationerna. Yttrande har vidare kommit in från bl.a. Handelstjänste-mannaförbundetsStockholmsavdelning, som bifogat yttrande från branschkommittén för inkasso-och juridiska byråer. En kreditgivare kan på olika sätt skydda sig motkreditförluster och andra olägenheter av att gäldenären försummar att fullgörasin betalningsskyldighet. Kreditupplysning har en viktig funktion liksom kravpå säkerhet i form av borgen e.d. Kreditgivaren kan emellertid aldrig heltgardera sig mot försumlighet från gäldenärens sida. Betalar inte gäldenären påförfallodagen och inte heller efter ett eller flera krav, får borgenärenförsöka tvinga fram betalning. Detta sker genom inkassoåtgärder. Vissa borgenärer inkasserar själva sina fordringar. Detgörs framförallt av större företag som har tillräckliga resurser för attutveckla rationella och effektiva rutiner. Andra lämnar över inkasseringen tillett annat företag e.d. Inkassering för annans räkning bedrivs i första hand av inkassobyråerna,som yrkesmässigt är inriktade på att driva in fordringar. Inkassoverksamhetbedrivs också av banker, advokater och vissa företagarorganisationer. Vidareombesörjs inkasseringar i viss utsträckning av s.k. juridiska byråer och avbokförings- och revisionsbyråer. Denföljande översikten över verksamheten i inkassobranschen bygger på densammanställning som gjorts av utredningen. Det finns över 100 inkassobyråer i landet. Branschendomineras av ett tiotal större företag. De största handlägger vardera 60.000 80.000 ärenden . Uppskattningsvis torde branschen omsätta 35 milj. kr. omåret och sysselsätta 500 personer. Inkassobyråerna förvaltar klientmedel tillstora belopp. redovisade sex större byråer sammanlagt cirka 100milj. till sina uppdragsgivare. Dessutom betalade gäldenärerna till följdav dessa byråers åtgärder uppskattningsvis 200 milj. kr. Inkassobyråerna åtar sig i allmänhet uppdrag från allakategorier av företag. De större byråerna förmedlar också inkassouppdrag tillutlandet. Det sker bl.a. genom de internationella samarbetsorgan som finns ibranschen. Ungefär två tredjedelar av inkassoverksamheten avser inkasseringarhos företag eller företagare. Vissa byråer är särskilt inriktade på s.k. konsumentinkasso,framför allt inkassering av fordringar på grund av avbetalningsköp. Bland destörre företagen i branschen kan nämnas följande. AB KundkontroU kombinerar inkassoverksamhetmed kreditupplysning. är enbartinriktat på inkassoverksamhet, men närstående är kreditupplysningsföretaget (). bedriver vid sidan av inkassoverksamhetbl.a. Företaget ägs av Dun & BradstreetInternational, . är enbart inriktat på inkassoverksamhet.Närslående är , som bl.a. diskonterar avbetalningskontrakl, och InrescoAB, som köper och avvecklar reskonlror. bedriverförutom inkassoverksamhet i viss utsträckning även kreditupplysningsverksamhel.Ett närslående företag är , som är inriktat på administration av reskonlror.Jönköpings Juridiska Byrå AB sysslar enbart med inkassoverksamhet. När en inkassobyrå får en inkassoorder har fordringsägarensom regel själv gjort flera försök att få betalt. Inkassobyråns kravrutin kaninledas på olika sätt. Ett vanligt förekommande system bygger på att kravbrevsäljs till fordringsägaren med mängdrabatt för i genomsnitt 2 4 kr.Fordringsägaren avslutar sin egen kravrutin med ett kravbrev som bär inkassobyrånsnamn. Brevet skickas till gäldenären via byrån eller undantagsvis direkt från fordringsägaren.Om gäldenären inte betalar, får byrån order att överta ärendet. 1 andra fall börjar förfarandet direkt med en inkassoorder.Här fyller byrån själv i kravbrevet. Det förekommer allmänt att ordersedlar, s.k.inkassosedlar, säljs till fordringsägaren mot förskottslikvid. Flertalet inkassobyråerhar lagt upp standardiserade rutiner för handläggningen av inkassouppdrag. Destörre företagen använder relativt avancerad maskinell utrustning som hålremsstansar,hålremsläsande skrivmaskiner, mikrofilmade register m.m. Datamaskiner används bl.a.på bokföringssidan. Inkassobyråernaskickade tidigare i allmänhet två eller flera krav med ,innan ytterligare åtgärder vidtogs mot gäldenären. Det finns emellertid en klartendens till färre krav och kortare tider. skickar en del större byråersom regel bara ett krav med en betalningsfrist . 1 kravbrevet uppmanas gäldenären att betala inom viss tid.Kapitalskuld, ränta och inkassokostnad anges vanligen var för sig. Uppgifternaom grunden för fordringen är ofta relativt knapphändiga. Detsamma gällerberäkningsgrunden för räntan. 1 brevet meddelas att rättsliga åtgärder kommeratt vidtas, om betalning inte sker inom den utsatta tiden. Ofta anmodas gäldenärenatt betala till inkassobyrån. 1 andra fall anges att kapital och ränta skallbetalas direkt till fordringsägaren och ersättning för inkassokostnaderna tillbyrån. Om inkassobyråns kravbrev inte resulterar i betalning,blir nästa steg att undersöka förutsättningarna för rättsliga åtgärder. Normaltanskaffas en summarisk kreditupplysning. Vissa uppgifter kan hämtas från byrånsegna register. Bedömningen underlättas av att ett och samma företag oftabedriver både kreditupplysnings- och inkassoverksamhet eller att en inkassobyråi varje fall har nära anknytning till en kreditupplysningsbyrå. Innan frågan om rättslig åtgärd avgörs, begärs ocksåinstruktioner från fordringsägaren. 1 det sammanhanget har inkassobyrån ofta enrådgivande funktion. Bestämmer sig fordringsägaren för att rättslig åtgärdskall vidtas, skickar han fullmakt, underlag för fordringen m.m. till byrån.Registreringsbevis, mantalsskrivningsbevis o.d. anskaffas ofta genom byrånsförsorg. Rättsliga åtgärder inleds vanligen genom en ansökan ombetalningsföreläggande eller lagsökning. Gäldenären föreläggs av domstolenviss tid för eventuellt bestridande, i regel högst . Detär vanligt att gäldenären i detta skede betalar eller träffar överenskommelseom amortering. Inkassobyrån kan då återkalla ansökningen hos domstolen. Om gäldenären bestrider en ansökan ombetalningsföreläggande, skall målet på yrkande av borgenären hänskjutas tillrättegång. Även iagsökningsmål kan hänskjutas till rättegång. Om en ansökan om betalningsföreläggande lämnas obestriddoch inte återkallas, utfärdar domstolen slutbevis. Det innebär att utmätningomedelbart får ske för fordringen jämte rättegångskostnaderna. Om ett mål omlagsökning inte hänskjuts till rättegång och ansökan inte återkallas, meddelasutslag, varigenom gäldenären åläggs betalningsskyldighet. Utslaget kan iprincip verkställas som lagakraftvunnen dom. Även när exekutiv åtgärd begärts hos kronofogdemyndighetkan det fortsatta förfarandet avbrytas genom att ansökan återkallas. Det finnsockså möjlighet att få anstånd, högst vid utmätningsförrättning.Anstånd förekommer bl.a. i sådana fall då det är osäkert om en utmätning kommeratt resultera i betalning. Om inga utmätningsbara tillgångar påträffas vid enutmätningsförrättning, kan borgenären begära alt gäldenären skall avlägga uimätningsed. Om en gäldenär som köpt en vara på avbetalning intefullgör sin betalningsskyldighet, kan säljaren begära återtagande av varan hoskronofogdemyndighet utan att först vända sig till domstol. Ersättningen för ett inkassouppdrag bestäms i allmänhetenligt en prislista med fasta priser. Dessutom tillkommer ersättning för utläggi samband med rättsliga åtgärder. Kostnaderna debiteras i första hand gäldenären.Om de inte kan tas ut av honom, får borgenären betala. Enligtkungörelsen (1971:319) om ersättning för inkassokostnad och kostnad i mål ombetalningsföreläggande utgår ersättning för inkassoålgärd som vidtas förerättegång med skäligt belopp, dock högst . om inte särskilda skälföreligger. begärde inkassobyråerna ersättning i proportion tillkapitalskuldens storlek med belopp som varierade mellan exempelvis 20 och 300kr. oberoende av skuldens storlek. Om betalning sker enligt särskild överenskommelse, t.ex.genom amortering, tar inkassobyrån ofta ut ersättning på annat sätt. En av destörre byråerna debilerar exempelvis en expeditionsavgift på . för varje avbetalning.En annan metod är att låta gäldenären acceptera en växel som ersätter denursprungliga fordringen. 1 växelbeloppet kan då göras tillägg för inkassokostnader. Enligt den nyssnämnda kungörelsen får borgenären i mål ombetalningsföreläggande ta ut ersättning för eget arbete och för arvode tillombud eller biträde med högst , om inte särskilda skäl föreligger.Dessutom utgår ersättning för ansökningsavgift och delgivningskostnad samt för registrerings- eller mantalsskrivningsbevis, om sådantbehövs. Några motsvarande bestämmelser om ersättning för lagsökningskostnaderfinns inte. 1 lagsökningsmål godtas ofta ett arvode av . Dessutomutgår ersättning för utlägg. Om en inkassobyrå ombesörjer verkställighet hoskronofogdemyndighet begärs i allmänhet särskild ersättning. Detsamma gäller ombyrån gör ansökan om utmätningsed, stämningsansökan, konkursansökan e.d. Inkassobyråernas redovisningsrutiner är utformade på olikasätt. 1 vissa fall sker redovisning först sedan ett ärende avslutals. 1 andrafall har inkassoföretaget en löpande redovisning eller annan period.Vilken form som väljs beror på vad som avtalats mellan parterna. Inkassobyråerna har inte någon laglig skyldighet att hällainkasserade medel avskilda från egna tillgångar. Trots det sätter vissa byråerin klientmedel på särskilt konto i bank. Hålls inte medlen avskilda, kanuppdragsgivarna åsamkas förluster. Det har i några fall , när inkassobyråerförsatts i konkurs, visat sig att klientmedlen förbrukats. Inkassoverksamhet bedrivs även av andra företag än inkassobyråer.Av särskilt intresse är den inkassoverksamhet som bedrivs av banker, advokateroch företagarorganisationer. Bankerna ombesörjer inkasseringar i begränsadutsträckning. Den väsentliga skillnaden mellan inkassobyråernas och bankernas inkassoverksamhetär att bankerna i motsats till byråerna i princip endast åtar sig utomrättsligaåtgärder. Vill fordringsägaren vidta rättsliga åtgärder, hänvisas han iallmänhet till en inkassobyrå. Växelprotester ombesörjs dock av bankerna. Advokater bedriver normalt inte inkassoverksamhet i någonnämnvärd omfattning. Detta beror bl.a. på att det blir alltför kostsamt attanlita advokat i okomplicerade inkassoärenden. Det är emellertid vanligt att inkassobyråernakonsulterar advokat för att bedöma ivisliga eller på annat sätt komplicerade inkassoärenden.Advokaten övertar ofta handläggningen av sådana ärenden. Vidare uppdrar inkassobyråernai stor utsträckning åt advokat att vara underombud i hänskjutna mål ombetalningsföreläggande eller lagsökning och i stämningsmål. Vissa företagarorganisationer åtar sig inkassouppdrag försina medlemmar. Det sker i regel utan kommersiellt syfte. 1 en del fall ärverksamheten relativt omfattande. Ett exempel härpå är verksamheten hos MRF. Inkassorulinernapåminner i mycket om inkassobyråernas. Inkasseringarna gäUer i storutsträckning fordringar mot privatpersoner. Verksamheten bygger därför i höggrad på uppgörelser genom amorteringsplaner. 1 det övervägande antalet fallleder inkassoåtgärderna till att kunden fullgör sina betalningar. har enligt uppgift 25,6 milj. kr. inkasserats genom MRF. av ärendena avslutades utan betalning. Utredningen framhåller att verksamheten hos inkassobyråeroch andra inkassoföretag är av sådan art och omfattning att den från flerasynpunkter bör uppmärksammas av samhället.