prop · FX0328 · 1974-12-31 00:00:00 — Avsnittet om dessa frågor har utarbetats tillsammans med invandramtredningen.Sistnämnda utredning kommer att allmänl behandla de språkliga minoriteternaskultursituation. Förslag i dessa frågor beräknas komma . De handikappades möjhghetalt delta i kullurlivet måste också förbättras. Strävan bör vara atthandikappade så långt det över huvud tagel är möjligt skall kunna delta i denallmänna kulturverksamheten. Detta ställer krav på åtgärder inom områden somstadsplanering, lokalutformning och social service. Litteratumtredningen har isitt slutbetänkande framför allt tagit upp de vuxna läshandikappades litteralurförsörjning.Under år 1974 väntas handikapputredningen börja lägga fram förslag beträffandede handikappades ikultur- och fritidsverksamhet. I avvaktan påremissbehandlingen av htteraturulredningens förslag och på förslagen frånhandikapputredningen kommer jag i det följande (27.30) alt förorda enförstärkning av anslaget Bidrag till de handikappades kultureUa verksamhet med1 milj. kr. för /75. Jag är inle beredd att tillstyrkakulturrådets förslag att detta anslag nu delas upp pä de olika riksstatsanslagdit verksamheten ämnesmässigt och organisatoriskt hör även om jag principielltdelar rådets uppfattning all handikappaspekten skall beaktas i all verksamhet.För /75 kommer jag vidare att i fråga om insatserna för handikappade(27.29) beräkna ett belopp om . under anslaget Bidrag tillkulturprogram inom föreningshvel, vilkel innebär en fördubbling i förhållande liUinnevarande budgetår, och en ökning med . till 1,3 milj. kr. underanslaget Bidrag tiU studieförbund (27.32). Ansvaret förkulturverksamheten inom vårdinstitulioner-n a vUar på institutionernashuvudmän, dvs. såväl på staten som på landsting och primärkommuner. Huvudmännenhar visat ett växande intresse för kulturfrågorna, ökade insatser behövsemellertid liksom en bättre integration av kulturaktiviteterna i vårdarbetet.En del av dagens verksamhet bedrivs i samarbete med föreningshvel. De ökade statiigabidragen till studiecirklar, studieförbund, andra organisationer inomkulturområdet samt liU experiment och utvecklingsarbete som jag i detföregående förordat bör ge organisationerna bättre möjhgheter alt svara försin del av samarbetet. Uppgiften alt la upp kontakter med berörda parter föratt utveckla och stimulera kullurverk- samheteninom vårdinstitutionerna faller inom ramen för de uppgifter som ankommer påstatens kulturråd. De undersökningar somgjorts av olika gruppers förutsättningar för kulturella aktiviteter har gett värdefuUauppgifter om var behoven är störst. Ytterligare fakta kommer som jag tidigareanfört att tUlföras av vissa nu arbetande utredningar. Kunskaperna behöver dockfortlöpande vidgas. Ett väsentligt inslag i det fortsatta reformarbetet blirdärför att systematiskt belysa olika gruppers kulturella situation. Ansvaretför delta liksom för konkreta åtgärder inom olika områden faller såväl påstaten som på landsting, kommuner, organisationer m. fl. Elt samarbete mellandessa är angelägel. I detta samarbete har en viktig uppgift. 25.19Administrativa organ inom kultiu-området Kulturorganisationeni primärkommunema har förändrats betydligt under 1960-lalet. Kullumämnder medsamordnande arbetsuppgifter har inrättats. Praktiskt taget alla kommuner har en kulturnämnd med ansvar för kommunens samlade kulturfrågor. har medverkat i denna utveckling genom alt utfärda rekommendationbeträffande normalreglemente för kulturnämnd (1970) och förslag tiU principerför kulturförvaltningens organisation (1971). Kulturrådetlägger inte fram några förslag tUl kulturorganisation i kommunema. Rådet fördäremot en relativt ingående diskussion om samspelet mellan kommun,föreningsliv och övriga intressenter, och ger vissa rekommendationer som syftartill att ge stimulans och vägledning för debatt och ställningstaganden lokalt. Remissinstansemaunderstryker rådels konstaterande att utformningen av den lokalaorganisationen är en lokal uppgift. En rad remissinstanser betonar att orgaiusationenmåste anpassas liU skiftande lokala förutsältiungar. I övrigt instämmer remissinstansemabl. a. i bedömning att tiUkomsten av kommunala kulturnämndervarit av stor betydelse. Meningarna är däremot delade beträffande den form förlokall samartiete på kulturområdet som rådet förordar. Jaghar i det föregående principieUt berört ansvarsfördelningen på kulturområdetmellan stat, landsting, primärkommuner och organisationer. En konsekvens avdenna är att utformningen av den lokala organisationen är en uppgiftsom inte bör bindas av ställningstaganden från statens sida. Vidmin behandling av frågan om ansvarsfördelningen har jag berört den enskUdakommunens ansvar för att formulera mål och riktlinjer för siin kulturpolitik.Svenska kommunförbundet har i sitt förslag.tUl 1974: 28 374 principerför kulturförvaltningens organisation förutsatt att kommunernasverksamhetsplanering föregås av en målsättningsdiskussion. haräven tagit upp flera av de frågeställningar som behandlat.Förbundet förordar sålunda att samarbetet mellan kommunen, föreningslivet ochövriga intressenter organiseras så att en rådgivande referensgrupp beslående avrepresentanter för det lokala kulturlivet knyts till nämnden. Referensgruppenkan också kompletteras av mindre kontaktgrupper för särskilda frågor.Kommunförbundet har vidare berört frågor om omfattningen av och formerna församverkan mellan kulturnämnden och andra kommunala organ och behovet av och formemaför en flerårsplanering av verksamheten. Vid de överläggningar som förekommitmellan företrädare för och Svenska kommunförbundethar framgått all förbundet planerar fortsatta åtgärder för kulturområdet. Bl.a. avser förbundet att ge ut vissa råd och anvisningar till normalreglementeför kulturnämnd. Härigenom är del möjligt att bl. a. möta det behov avsamverkan som starkt betonat. Jagräknar med all de centrala statliga myndighetema på kulturområdet kommer attha omfattande kontakter med kommunerna. För att underlätta samarbetet börföreträdare för kommunerna kunna ingå i styrelserna för vissa centrala statligaorgan. Kulturorganisationeninom landstingskommunerna har utvecklats . Landstingenhandlägger nu kulturfrågorna samlat, vanligen i en utbUdnings- och kullumämndeller i en särskild kulturnämnd. Landstingen har särskilda kansliresurser förkulturfrågorna. Några landsting har dock i viss utsträckning överlåtitverkställighetsfunktioner på länsbildningsförbunden. Kulturrådetlägger inte fram förslag till kulturorganisation på lands-tingsiuvå. Rådet fördock en diskussion av samma slag som beträffande kulturorganisationen ikommunerna och ger rekommendationer för att ge stimulans och vägledning fördebatten och ställningstagandena inom det enskilda landstingsområdet. Flertaletav de remissinstanser som berör frågan är positiva tiU att landstingen tar detpolitiska ansvaret för kulturverksamheten på länsplanet. Remissinstanserna ärockså, med något undantag, överens om alt det på kulturområdet finns ett behovav samarbete på länsplanet meUan olika intressenter. Meningarna är däremotdelade beträffande formerna för ett sådant samarbete. Enkonsekvens av de resonemang som jag tidigare fört beträffandeansvarsfördelningen på kulturområdet mellan stat, landsting, primärkommuneroch organisationer är att inte heller utformningen av lands- tingskommunernaskulturorganisation bör bindas av ställningstaganden från statens sida. Vidbehandlingen av ansvarsfördelningen har jag berört det enskilda landstingetsansvar för att formulera mål och riktlinjer för sin kulturpolitik. a.dessa frågor har behandlats vid de överläggningar som förekommit mellanföreträdare för och . Förbundet harhärvid uttalat att man är beredd a:tt medverka i den fortsatta utvecklingengenom att bistå landstingen med råd och anvisningar och genom all utfärda derekommendationer som man finner önskvärda. räknar med attpå detta sätt också la upp andra för landstingen gemensamma frågor inomkulturområdet. Till dessa frågor bör samarbetet mellan de olika intressenternainom landstingsområdet rörande bl. a. planeringen av lealer-och musiklivet iregionerna och ett successivt överförande av sådana uppgifter till andra änstatliga organ. Jag betraktar ett sådant arbete som ett värdefuUt led i decentrahseringssträvandena. Jagräknar med att de centrala statliga myndighetema på kulturområdet kommer attha omfattande kontakter också med landstingen. För att underlätta samarbetetbör företrädare för landstingen kunna ingå i styrelserna för vissa centrala stathgaorgan. Dekulturpölitiska insatser som jag förordat i det föregående innefattar en radåtgärder på skilda områden. De förutsätter att åtgärderna inom olika sektorerav kulturhvet samordnas på central nivå och att de vidtas utifrån enövergripande planering för kulturområdet i dess helhet. De insatser som görsmåste vidare kunna följas upp. Detta kräver bl. a. insamling av ett brett ochingående faktamaterial. Långtidsplaneringen måste i fortsättningen ges störrebetydelse också inom kulturområdet. Ett kompletterande utredningsarbete kommeralt behövas i åtskilliga sammanhang. F.n. är den statiiga administrationen inom kulturområdet splittrad på en rad sektorsinriktadeorgan. För att uppgifter av det slag jag här redovisat skall kunna fullgöraskrävs en mer samlad struktur för den statiiga kulturadministrationen än dennuvarande. Härigenom bör samverkan mellan olika kultursektorer kunnaförbättras. Delär vidare angelägel att åstadkomma en ökad samverkan mellan de statliga organenoch organisationslivet och att ge organisationerna möjligheter liU insyn i denstatliga verksamheten på området. En förändring av administrationen bör bidratill att också främja samverkan mellan organen inom kulturområdet och myndighelerinom andra områden. Delär vidare angeläget alt beslutsfattandet kan decen- 1974: 28 376 traliseras.Detta gäUer bl. a. i fråga om uppgifter av beredande art som avser bedömningenav ohka myndigheters och organs anslagsframstäUningar och som f. n. fullgörsinom . Men också många förvaltningsärenden av del slagsom inom andra samhällsområden avgörs av centrala och andraförvaltningsmyndigheter bör kunna avlastas Kungl. I den måndet bedömts möjligt har mina förslag i del föregående innefattat altbeslutanderätten lagts på myndighetsnivå. Även en decentralisering fråncentral nivå till lokal och regional nivå är angelägen. Jag har i detföregående (25.11) föreslagit en decentralisering av ärenden inom kulturminnesvården.Ett ökat stöd till organisationernas verksamhet leder också genomföreningslivets sätt att arbeta liU en breddning av ansvaret för kulturfrågoma. Enviktig uppgift i det kulturpölitiska arbetet är all nyttiggöra erfarenheterfrån utlandet. Det internationella kulturpolitiska samarbetet har under senareår förstärkts framför allt genom insatser av och . Det genomdel nordiska kulturav-lalet förstärkta samarbetet bör också i framliden kunnage viktiga resultat. Utvecklingen i de nordiska länderna rör sig somkulturrådet framhållit efter likartade banor. Det är angeläget att deadministrativa organen inom kulturområdet mer systematiskt än f. n. drar nyttaav erfarenheter av det kulturpolitiska utveckhngsarbetet i de nordiska ländernaoch i världen i övrigt. Men impulserna bör även kunna gå i den andrariktningen, då intresset utomlands för svensk kulturpohtik är stort. Deuppgifter av övergripande natur inom kulturområdet som jag här berört börenligt min mening fördelas på följande tre centrala administrativa organ, nämhgenen ny myndighet, , och . Ettgemensamt drag för dessa tre centrala myndigheter bör bli att de får styrelsenmed bred samhällsrepresentation. I dessa bör bl. a. ingå företrädare förkommuner, landsting och organisationsliv. Härigenom bör en samverkan mellan departer som bär ansvaret för samhällsinsatser på kulturområdet kunna främjas. Vidsidan av de nämnda tre myndigheterna finns inom kulturområdet ytterligare ettcentralt organ med en i viss mån speciell ställning, nämligen statensungdomsråd. Jag vill hänvisa tUl att jag statsverksproposition (prop.1974: 1 bil. 10 s. 58) behandlat vissa frågor rörande ungdomsrådets verksamhet.Jag finner därför ej anledning att i detta sammanhang ytterligare ta upphithörande frågor. Utanförverksamhetsområdet för de förutnämnda organen finns centrala uppgifter som f. n.inte kan hänföras liU något av dem. Frågan om vilket organ som skall handhafördelningen av kulturarbetarersättningar och stipendier fårsålunda avgöras i samband medberedningen av kommande förslag rörande stathga iiisatser förkulturarbetarna. Utformningen av den centrala administrationen för olika slagshögskoleutbildning inom kulturområdet får prövas i samband med beredningen av U68:s betänkande. Vidsin behandling av den centrala kulturorganisationen lar upp vissaakademiers framlida ställning. Rådet föreslår att den statliga regleringen ävverksamheten m. m. vid akademierna upphör. Enligtmin mening har akademierna betydelsefuUa uppgifter för att fritt och obundetfrämja utvecklingen inom resp. sektor. Akademierna spelar en viktig roll förde internationella kontakterna inom sina områden. Det är inte möjligt att läggafram generella förslag i fråga om de av berörda akademiernasfunktion och ställning. Sådana frågor får aktualiseras allteftersom särskildaförslag som berör deras verksamhet läggs fram. Vid min behandhng i del följandeav organisation lar jag upp MUS 65:s förslag om attVitterhetsakademiens huvudmannaskap för och statenshistoriska museum bör upphöra. Enligtföreliggande förslag bör det nya statliga organet på kulturområdet, statenskulturråd, på verksamhetsområdet för teater, dans, film, musik, litteratur,folkbibliotek, konst, museer och utstäUningsverksamhet ges rådgivande,utredande och statsbidragsprövande uppgifter. Utöver ett direkt ansvar fördessa områden bör det åhgga att aUmänt följa utvecklingen påkulturområdet i dess helhet. Rådels verksamhetsområde, uppgifter ochorganisation har närmare redovisats i det förslag som lagt fram ochsom ytterligare behandlats i departementspromemorian om det nya kulturrådetsorganisation. Jag kan i huvudsak ansluta mig till del framlagda förslagelenligt de preciseringar jag gör i det följande. Rådetbör ta över de uppgifter som teater- och musikrådet, SÖ:s bibhotekssektion och tidskriflsnämndenf. n. har. Det nya organet bör också svara för vissa av de uppgifter som enhgtförslag av MUS 65 hänförts till elt särskilt musei- och utställningsråd.Härtill kommer vidare de nya uppgifter som jag tidigare berört i olikasammanhang. Rådetsverksamhet bör i första hand syfta till att ge statsmakterna underlag förbeslut om olika åtgärder för att förverkliga målen för kulturpohtiken. Rådetskall verka för samordning av statens åtgärder inom kulturområdet samt främjasamverkan mellan stathga och kommunala myndigheter och organ på kulturområdetliksom meUan dessa och organisationer och andra företrädare för kulturlivet.Rådet bör på ett flexibelt sätt anpassa sig tiU de krav som ställs. Prop.1974: 28 378 kompletteringari rådets verksamhet får övervägas successivt med hänsyn tiU erfarenheterna avrådels arbete och kommande beslut om kulturpohtiska åtgärder. Tillskapandet av det nyakulturrådet gör del möjligt att åstadkomma en samlad handläggning inom viktigadelar av kulturområdet. roll för olika delar av det direktaansvarsområdet kommer emellertid inte att vara enhetlig. I vissa delar, t. ex.på utställnings- eller litteraturområdena pågår ett utrednings- och beredningsarbete,medan på exempelvis del sceniska området frågor om anslag och bidragsfördelningär av större betydelse. Detta innebär att omfattningen av rådets insatser iinledningsskedet kommer all variera mellan olika sektorer och vara synneriigenbegränsad på vissa av dem. Genom framtida ställningstaganden avseende bl. a. litieratur,film, utställningar och museer kan behovet av insatser från rådels sida kommaatt öka eller förändras. Påverksamhetsområdet för teater, musik och dans har teater- och musikrådetuppgifter som i huvudsak i oförändrad form bör tas över av det nya centralaorganet. Jag förordar emellertid att barn-teaterkonsulentverksamhelen vid rådetförs över till . Filmutredningenhar avgett sitt slutbetänkande (SOU 1973: 53) SamhäUet och filmen, del4. Utredningen förordar bl. a. alt filmen inte skall ingå i det nyakulturrådels ansvarsområde, om massmedier av typen TV, radio och de nya audivisuellamedierna faller utanför. I avvaktan på att stäUning tas till filmutredningensförslag bör enligt min mening filmen inte nu föras till direktaansvarsområde. Avutbildningsinstitutionerna inom kulturområdet står f. n. scenskolorna ochstatens dansskola under tUlsyn av teater- och musikrådet. Frågorna om skolornasinordnande i högskoleorganisationen har behandlats av U 68. T. v. bör statenskulturråd svara för de uppgifter teater- och musikrådet haftbeträffande skolorna. betonarbetydelsen av alt de statiiga insatserna på folkbiblioteksområdet knyts tilldet nya med hänsyn till de lokala bibliotekens funktion som basför kulturverksamhet av olika slag. SÖ har tillstyrkt förslaget. har uttalat att de funktioner bibloitekssektionen fullgör barai begränsad utsträckning bör föras över tiU det nya . Förbundetframhåller vidare att de servicefunktioner som kommunerna i övrigt kan ha behovav på del kommunala biblioteksområdet bör få ankomma på organ som kommunernasjälva etablerat för rådgivning och service. För egen del ansluter jagmig till kulturrådels uppfattning att de centrala statliga insatserna på folkbibholeksområdetbör knytas till . Ett samarbete med SÖ blir därvid väsenthgtmed 1974: 28 379 a. till folkbibliotekens betydelse för vuxenutbildningen. Kulturrådetsuppgifter med avseende på folkbiblioteken bör främst knytas till den statiiga bidragsgivningen.Den närmare utformningen av de statliga insatserna på folkbiblioteksområdet fåremellertid' övervägas ytterligare i samband med prövningen av htteraturulredningensförslag. I avvaktan härpå bör den hittillsvarande konsulentverksamheten påbiblioteksområdet som SÖ nu svarar för motsvaras av insatser genom . Delnya uppgifter bör också innefatta frågor om statliga insatser på litteralurområdel.Omfattningen av dessa bhr i hög grad beroende av ställningstagandena tUl detnyligen avgivna förslaget från litteraturutredningen. Som kulturrådetföreslagit bör ansvaret för lidskriftsstödel föras över från tidskriflsnämndentill . Det av MUS 65 föreslagna musei-och utslällningsrådet angavs skola svara för, förutom uppgifter som enhgt vadjag berört i del föregående kommer att åvila , även vissa imuseernas verksamhet gemensamma uppgifter, bl. a. frågor rörande registreringav museiföremål, konserveringsverksamhet och viss utbUdning. Den fortsattahandläggningen av sistnämnda frågor bör kunna övervägas inom . Teater- och musikrådet hari sitt remissyttrande över kulturrådels förslag framhållit att ökade insatserbehövs för handläggningen av byggnadsärenden på kulturområdet. Del är angelägetall får möjligheter alt effektivt följa planeringen ochutformningen av kulturlokaler. Somen ytterligare precisering av uppgifter vill jag i dettasammanhang anföra följande. bör svara försammanfattande bedömningar och prioriteringar av olika anslagsbehov i fråga omde anslag som avser direkta ansvarsområde. Anslagsförslag utanförrådets direkta ansvarsområde bör av Kungl. Maj:t kunna remitteras till rådetför bedömning från kulturpolitiska aspekter. Genom rådets medverkan bör föreliggandeanslagsbehov på ohka delområden kunna få en enhetlig och genomarbetadhandläggning i såväl sakliga som formella avseenden. Rådets medverkan behövsockså vid utarbetande av bestämmelser som avser anslag och reformer samt föruppföljning och utvärdering av resultatet av beslutade anslag och åtgärder. Utrednings-och planeringsarbete kan bedömas bli ett väsentligt inslag i rådels arbete.Bl. a. i samband härmed bör rådet bevaka resultaten av forskning ochutvecklingsarbete på kulturområdet. Detstathga verkställande uppgifter bör i första hand avse fördelningav anslagssummor som ställs liU rådels förfogande för att främja olikakulturändamål. F. n. har bl. a. teater- och musikrådet vissa sådanafördelningsuppgifter som bör tas över av del nya rådet. 1974: 28 380 Jaghar vidare i del föregående förordat att del skaU ankomma på althandlägga frågor om bidrag till experiment och utvecklingsarbete inomkulturell verksamhet för amatörer. Även lokal och utrustningsfrågorna påkulturområdet kommer alt kräva insatser av rådet från såväl principiella somtekniska utgångspunkter. I likhet med anser jag att statenskulturråd inte bör ha andra befogenheter i förhållande tiU statligakulturinstitutioner eller bidragsmottagare än som följer av de särskildabestämmelser och villkor som gäUer för medelstilldelningen. Detnya rådet blir med hänsyn till avgränsningen av dess uppgifter i hög gradhänvisat till att främja utvecklingen på kulturområdet genom information samlgenom samverkan och samråd med olika myndigheler, institutioner ochorganisationer inom och utanför rådets ansvarsområde. Samverkan med och blir av grundläggande betydelse föratt uppnå de effekter som åsyftats med den reformerade kulturpolitiken. Fördet samarbete som här berörts bör utarbeta och distribuerainformation om sin egen verksamhet och om utvecklingen på kulturområdet. Förfaktasammanställning i detta och andra sammanhang behövs en utveckling på del kullurstatisliskaområdet, varvid behöver samverka med . 1detta sammanhang bör också behovet av kontakt med den internationellautvecklingen på det kulturpölitiska området framhållas. Detbör vara elt naturhgt inslag i arbetet inom att ta del av ochbearbeta det material som utarbetas av de internationella organisationerna ochav kulturadminislrationer i andra länder, i synnerhet de nordiska. Vid deöverläggningar med representanter för utbildnings- och kulturministerierna iDanmark, och , som ingått som ett led i beredningen av dennaproposition, har framkommit att det på många fäll finns elt stort intresse attbygga ut det direkta erfarenhetsutbytet mellan de centrala organen inom resp.land. bör kunna spela en viktig roU i ett sådant samarbete. Kulturrådethar vad gäller det nya organisation föreslagit all del nyaorganet skall ledas av ett råd samt alt inom rådet skall finnas tre nämnder ochelt kansh. Rådet i fortsättningen benämnt styrelsen, föreslås bestå av enordförande och 14 andra ledamöter. Sju av ledamöterna föreslås bli utseddabland personer med bred samhällsorientering och allmänt god kännedom omkulturområdets förhållanden. Bland övriga ledamöter föreslås ingå företrädareför kommunerna, landstingen, kullurarbelarorganisationer-na,folkbildningsorganisationerna, löntagarorganisationerna saml radion ochtelevisionen (radiochefen). Vid remissbehandlingen har flera krav framstäUts omökad representation för ohka intressegrupper. Jagansluter mig till uppfattningen all bör ledas Styrelsen bör få högst 15 ledamöter. Bl.a. med hänsyn till vadSveriges Radio framhåUit i sina remissyttranden anser jag att företaget intebör ha företrädare i styrelse. Däremot bör övriga nämndaintressegrupper vara representerade i styrelsen. I denna bör vidare ingåledamöter med en bred samhällelig erfarenhets-bakgrand. Styrelseledamöternasförordnanden bör, om inte särskilda skäl föranleder annat, förnyas högst engång. Det torde få ankomma på Kungl. Maj:t alt utse styrelsens ledamöter ochall besluta i dessa frågor. Styrelsen bör ges liU uppgiftall ha det samlade och övergripande ansvaret för arbete. Den bördessutom ha ett direkt ansvar för frågor som inle är av den beskaffenhet allbeslutanderätten enligt vad jag förordar i det följande delegerats på någon avnämnderna. Kulturrådetföreslår alt de tidigare berörda tre nämnderna ges följande ansvarsområden,nämligen dels teater, dans, film och musik, dels litteratur och bibliotek, delskonst, museer och utstäUningar. Varje nämnd föreslås bestå av tio ledamöter medallsidig sakkunskap inom nämndens område. Varje nämnds ordförande föreslås ingåi rådels styrelse. Jag lansluter mig tillförslaget om att nämnder inrättas.