prop · FX03128 · 1974-12-31 00:00:00 — Även om priset i stort sett är avhängigt av andelensraate-raatiska värde i förhållande till hela fondens värde vidförsäljnings-tUlfället är det inte något sora hindrar att priset vid entillfällig stark efterfrågan på andelar blur högre än det materaatiska värdeteller lägre, om det skulle vara svårt att finna köpare. Utöver den risk som pågmnd av oväntade kursfall alltid mäste vara förbunden med innehav av aktier,tiUkonuner alltså ett ytterligare riskmoment för innehavaren av andelar i ensluten fond. Meden öppen fond menas en fond vars storlek inte är bestämd på förhand. Fonden kanfritt både ökas och minskas. En öknuig av fonden sker förutom genomvärdestegring av de i fonden ingående värdepapperen genom försäljning av nyafondandelar, aktier eUer föreningsandelar. För varje fondandel betalarinvesteraren andelens matematiska värde, beräknat efter hela fondens värde vidtillfället. Allteftersom nya medel på detta sätt tillförs fonden förvärvasytterligare värdepapper till denna. Vanligen har fondförvaltaren utfäst sigatt lösa in fondandelama. En minskning av fonden sker förutora genom en värdeminskningav de i fonden ingående värdepapperen genom att fondföretaget löser infondandelar, aktier eUer föreningsandelar med ett belopp motsvarandefondandelens matematiska värde, beräknat efter fondens aktaella värde. Medelför inlösningen erhålls i princip genom att värdepapper säljs från fonden.MöjUgheten att när som helst få andelama inlösta tiU deras matematiskadagsvärde ger innehavare av andelar i en öppen fond en förmånligare ställning ilikviditetshänseende än innehavare av andelar i en sluten fond. Av dennaanledning och därför att öppna fonder har fördelar också frän andra synpunkterhar den öppna fondtypen i flertalet länder koramit att bli den mest användaforraen för aktiefondsverksamhet. I förenta stater medger bolagsrättenatt ett aktiebolag formlöst ger ut nya aktier eller löser in egna aktier. Medhänsyn härtUl har öppna fonder där organiserats i bolagsform. Också iNederländerna kan öppna fonder drivas i form av aktiebolag. I harlikaledes öppnats möjlighet att bilda aktiebolag med växlandeaktiekapital. I däremot, liksom i flertalet länder på deneuropeiska kontinenten, medger gällande lagstiftning inte en ökning eller minskningav ett aktiebolags aktiekapital annat än i strängt formbunden ordning. Öppnafonder har därför i dessa länder ofta kommit att bildas i en form, som anslutersig tUl det anglosachsiska tmstbegreppet. Oberoende av i vilken form ett investmentföretagdrivs och om fonden är sluten eller öppen kan den som förvaltar fonden hastörre eller mindre frihet när det gäller att placera fondens medel.Fondledningen kan således ha rätt att helt efter eget bedömande placera ochomplacera fondens medel (s, k. management tmsts eller flexible tmsts). I andrafall kan placeringsrätten vara sttängt begränsad genom att fondenssammansättning redan från början bestämts till ett visst antal värdepapper avvissa angivna slag utan befogenhet fÖr fondledningen att göra omplaceringar (s.k. fixed ttusts). Även mellanformer förekommer, där förvaltaren inom vissa påförhand givna gränser självständigt får besluta ora placeringen av fondraedlen(s. k. semi-fixed tmsts). En annan vanlig typ är fonder med en vissplaceringsinriktaing. Vissa fonder får bara beslå av inhemska värdepapper ellertill en viss mindre del av utländska papper. För andra fonder kan vara fömtsattatt endast utländska värdepapper får ingå i portföljen. En inrUctning påförvärv av aktier i företag inom viss eUer vissa branscher är vanlig, s. k.branschfonder. Fonder med syfte att förvärva värdepapper med fast ränta, t.ex. obligationer, förekom tidigare i viss utsträckning men är inte såvanliga. Fonder med inriktning på förvaltning av aktier kan dock ha enbegränsad möjlighet att placera medel i värdepapper med fast ränta. Fömtom fonder vars tUlgångar placeras i värdepapperförekomraer också fraraför aUt i s. k. Immobilien-Fonds, dvs. fondervars raedel investeras i fast egendom. Äv tekniska skäl ägs fastigheternadärvid inte direkt av fonden utan av elt aktiebolag, vars aktier innehas avfonden. 1.4Yinstutdeliiing och s. k. tillväxtfonder En väsenllig fråga för den som avser att placerapengar i en aktiefond är fondens utdelningspolitik. Flertalet aktiefonder delarenligt sina bestämmelser årsvis eller halvårsvis ut sådan vinst som uppkomraitgenora utdelning på aktier eller andra värdepapper eUer genomreaUsa-lionsvinster vid omplacering av värdepapper. Andra aktiefonder, s. k.tUlväxtfonder, delar inte ut någon vinst utan använder den till nyinköp avvärdepapper. Genora att vinsten i dessa fonder innehålls stiger andelarnasraateraatiska värde i raotsvarande mån. En mellanform är att den vinst somuppkommit genom utdelningar delas ut medan däremot realisationsvinster användstUl nyinköp av värdepapper. Beträffande investmentföretagen skilde man särskilttidigare mellan s. k. leverage corapanies och non-leverage corapanies. Meduttrycket leverage (hävslångsanordning, hävstångsverkan) avses i detta sararaanhangalt ett investraentföretag tar upp län eller ger ut liraiterade preferensaktierför alt kunna förvärva aktier i större utsträckning än sora svarar raot deegentliga penningplaceramas insatser. När företagets innehav av aktier stiger ivärde kommer hela värdeökningen de egentliga penningplacerarna till godo. Omvärdet minskar, drabbas de på samma sätt av hela värdeförlusten. Vidbörshaussen senare del var ett mycket stort antalaraerikanska investraentföretag uppbyggda enligt leverageprincipen. Detta leddevid börskris till sammanbrott för många av investmentföretagen. 1.6Utländsk lagstiftning m. m. Utöver vad som i det föregående angetts i fråga orautländsk lagstiftning om aktiefonder har i betänkandet (s. 5068) merautförligt redogjorts för aktiefondsföretag och lagstiftning om sädana företagi vissa främraande länder. I syfte att få tUl stånd en viss intemationellsamordning av ifrågavarande lagstiftning har och var för sigrekomraenderat sina raedlemmar att tiUärapa vissa riktiinjer som utarbetatsinom organisationema. närmarei det följande (avsnitt 1.7). lämnas emellertid vissa uppgifterora aktiefondsverksamheten i vissa länder. Företag för koUektiv investering i värdepapperbildades och utvecklades först i . Verksamheten utövas i tvåformer, nämligen investment corapanies eller investment trusts, som ärunderkastade den allmänna bolagslagstiftningen, och unit trusts, för vUka delsgäller de allmänna bestämmelsema om trusts, dels särskilda bestämmelser. Investmentcorapanies, sora får vara endast av sluten typ, får investera i värdepapper,fast egendom eller andra tillgångar. Den andra verksamhetsformen bygger, somtidigare nämnts, på det anglosachsiska Irust-begreppet med en dubbeläganderätt. En unit trust har tre parter: en manager, som har hand omförsäljning och återköp av andelar och beslutar om fondens investeringar, entrustee, som är legal owner av fonden och ansvarig för dess förvaltning, samtandelsägarna, vilka är beneficial owners av fondegendomen. Endast de företagsom fått auktorisation av lUlsynsmyndigheten får utbjuda andelar genomcirkulär till allmänheten. För auktorisation fordras bl, a. att trustee harett emitterat kapital av , varav minst hälften skall varainbetalat. Manager och trustee skall båda vara bolag och vara oberoende av varandra.De skall ingå ett kontrakt med varandra innehållande bestämmelser bl. a. omberäkning av andelamas pris vid försäljning och återköp samt om hur avkastningenpå andelama skall beräknas. Fonderna får bestå endast av värdepapper ochkassatillgångar. För auktoriserade fonder gäller regler som syftar till attsäkerställa riskspridningen inom fonden, dvs. placeringen i ett och sammaföretags aktier är begränsad till viss procent av portföljen, och förhindramaktkoncentration, dvs. fonden får äga aktier i samma företag endast upp tillviss procent. Fonden får som regel inte ta upp lån. Vid utgången av år 1969fanns i ca 250 auktoriserade unit trusts. Deras sammanlagdavärde uppgick tiU över 1 400 mUj. pund, fördelat på 2,4 miljonerandelar. De första aktiefondsföretagen i förentastater tillkom . Först efter komemellertid verksamheten alt få större omfattning. Företagen drevs i allmänheti form av aktiebolag, i vilka investerarna erhöU aktier och vars aktiekapitalutgjorde ett slags gemensara fond, placerad i värdepapper. Under 1920-taletsteg antalet företag mycket snabbt och uppgick till ca 700 med sammanlagdatillgångar på över sju mUjarder dollars. Omkring hälften av företagen föllemellertid offer för den börskris, som inträffade detta år. Investmentföretagenhade dittills ofta fört en starkt spekulativ placeringspolitik medotillräcklig riskfördelning. Placeringarna hade också, som tidigare nämnts, istor utsträckning skett med upplånade medel. En övergång till andraföretagsformer skedde därefter. »Se not s. 4. tagen,som varit av sluten typ, hade inte varit skyldiga alt återlösa sina egnaaktier. Efter hand infördes en rätt för investeraren att på begäran få sinaaktier inlösta av investmentföretaget till deras dagsaktuella värde. Företagenövergick i aUt större utsträckning tUl att bli öppna fonder. Erfarenheternafrån börskrisen hade också tiU följd alt investmentföretagen i storutsträckning avstod frän att upplåna kapital. Jämsides raed utvecklingen påbolagsområdet började man även bUda företag, som hade den urspmngliga engelskatrustformen som förebild. Enligt en särskild lagstiftning, som avser bådeinvestmentföretag av bolags- och trusttyp, kan bolagen ha öppen eller slutenform. Alla investmentföretag skall enligt lagen registreras hos Securities andExchange Commission (SEC), varvid deras inriktning skall anges. SEC harbefogenhet att utfärda föreskrifter i olika avseenden. För bolag av öppen typföreskriver lagen ett visst miniraikapital sora villkor för att aktierna skallfå utbjudas tiU allraänheten. Styrelsen i ett investraentföretag skall vidareutses av röstberättigade investerare. Ett företags fondförmögenhet fårplaceras hos en baiik eller en börsmedlem men får också omhänderhas avföretaget självt. Investmcntföretagens verksamhet har efter andravärldskriget ökat Icrafligl. Särskilt gäller detta bolagen av öppen typ.Antalet sådana förelag uppgick till orakring 680 med sammanlagdatillgångar på omkring 54,5 railjarder doUars. På den europeiska kontinenten haraktiefondsverksaraheten reglerats genom särskild lagstiftning bl. a. iSchweiz, , , och . I faUerfondverksamheten till största delen inora ramen för den allmännabolagslagstiftningen. Lagstiftaingen om aktiefonder i ,och bygger i väsentlig utsttäckning på det tidigarenäranda tmstbegreppet. Fonden bildar således en från investraentföretagets egenförraögenhet helt skild förraögenhetsraassa, placerad i förvar hos annaninstitution, i allraänhet en bank. Investeraren erhåller rätt till viss andel ifonden, beroende på hans insatta kapital. Andelens värde varierar efter fondensdagsaktaella värde. Investmentföretaget skall förvalta fonden självständigt ochi eget namn under iakttagande av andelsägarnas intressen och får också utövarösträtten för de aktier som ingår i fonden. I anses äganderätten tUlfonden tiUkomma investmentföretaget; andelsägarna har bara en fordringsrättmot detta. I kan fonden tillhöra antingen företaget ellerandelsägarna. I kan endast andelsägama äga fonden. Förvaringsbankenhar hand om fondförmögenheten, utför fondledningens köp- ochförsäljningsuppdrag beträffande värdepapper samt ombesörjer utgivande ochinlösen av andelar. Banken har också en kontrollerande funktion. föreskrifierom begränsningar av innehavet av värdepapper för att åstadkomma riskspridningoch förhindra maktkoncentration. Lagama innehåller också förbud motpantsättning av fondegendomen, vilken inte heller får ingå iinvestraentföretagets konkursbo. En genomgående princip är att fondens stäUningregelbundet skall offentliggöras. För varje fond skall vidare finnasfondbestämmelser, där bl. a. förvaltningskostnader och sättet för beräknandeav andelarnas pris skall vara angivna. I alla tre länderna äraktiefondsföretagen underkastade offentlig tillsyn. Vid utgången av uppgick de schweiziska fondernastillgångar till sammanlagt ca 6 750 milj. schweizerfrancs och de västtyskafondernas till 7 050 milj. De österrikiska fondema uppgick vid utgången avår 1972 till ca 4 miljarder schiUing. I finns s, k. allmännaplaceringsfonder, vilkas verksamhet är reglerad i lag, I drivs bl. a. en form avaktiefondsverksamhet av investmentbolag med variabelt kapital. Dessa bolag kani enlighet med open-end-principen ständigt öka sitt kapital för att uppta nya aktieägareoch reducera kapitalet genom att lösa in sina egna aktier. I förekommer investmentföretag i tväformer, s, k. placeringsfonder och investmentbolag. Ingen av formerna ärunderkastad speciallagstiftning. För placeringsfonderna gäller dock som förutsättningför att de skall få noteras på fondbörsen i Amslerdara att de följer ett avfondbörsföreningen utfärdat regleraente. 1 finns åtskiUiga stora investmentföretagdomicilieradc. Verksamheten leds emellerlid i stor utsträckning frän utiandet.Någon särskild lagstiftning för företagen finns inte, men vissasärbestärarael-ser har införts i skattelagstiftningen. IItalien förbereds f. n. lagstiftning för investmentföretag. I fanns vidutgången av tre investmentföretag, vars sammanlagda tiUgångar uppgicktill 170 milj. danska kr. Ett betänkande med förslag till lag ominvesteringsföreningar har framlagts är 1968 men inte lett till lagstiftning. I utfärdades vissa provisoriskabestämmelser angående investmentföretag (investeringsselskaper). Nämnda årutövade fyra norska företag aktiefondsverksamhet. Deras sammanlagda tiUgångarvar 4050 milj. norska kr. I förbereds lagstiftning ominvestmentföretag (investeringsbolag). Aktiefondsverksamhet torde intebedrivas i större utsträckning. Endast ett finskt företag, med tUlgångar på ca330 000 finska mark, utövade sådan verksamhet vid utgången av . 1.7Internationella rekommendationer m. m. angående kollektiv investeringsverksamhet Som inledningsvis berörts eftersträvas iintemationellt sammanhang en viss samordning av reglerna föraktiefondsverksarahet i de olika ländema. Inora har utarbetatseuropeiska riktiinjer beträffande inheraska aktiefonder. Rådet rekommenderarmedlemsländerna att tillämpa riktlinjerna i sin lagstiftnmg ochrättstillämpning. Rådet har också antagit en rekommendation beträffandeutiändska ak-tiefondsförelag.2 Även föreslår i en rekommendation* sinamedlemmar att tUlämpa vissa inom organisationen utformade riktiinjer angåendeföretag för kollektiva investeringar i värdepapper. De allmänna principema iEuroparådets och riktlinjer är i stort sett likartade. Riktlinjernauppges vara miniraikrav, sora uppställts till skydd för fondandelsägarna. Detstär varje land fritt att tillärapa regler som ytterligare tUlgodoserandelsägarnas intresse. Enligt riktlinjer avses raed aktiefonden fond, vars tillgångar till följd av en inbjudan tUl aUmänheten uppkomraitgenom kapitaltUlskott av andelsägarna och investerats i värdepapper. Fondenskall vara samraansatt och förvaltas sä, att den tillgodoser andelsägarnasintressen enligt principen om riskfördelning. Fondledningen skall till varjeandelsägare överlämna ett bevis ora hans andelsrätt, fondandelsbevis.Andelsägaren skall i princip när som helst kunna begära inlösen av sin andel.Verksaraheten skaU stå under tillsyn. Fonden kan inte tas i anspråk för infriandeav förbindelser sora åvilar fondledningsföretaget eller andelsägama.Värdepapper och likvida medel, sora ingår i fonden, skall omhänderhas av enförvaringsbank som godkänts av tiUsynsmyndigheten. Fondledningen eUerförvaringsbanken skall upprätta fondbestämmelser, vUka skall godkännas avtUlsynsmjmdigheten och av andelsägaren när han tecknar andelar. Ifondbestäraraelserna skall anges bl. a. fondens investeringsinriktning,utdelningspolitiken och kostnader som belastar fonden. Fondledningen skall avgekvartalsrapport och årsredovisning. För fondledningsföretaget krävs ett visstminiraikapital. I fråga ora rätten att ta upp lån för fondens räkning innehåUerförslaget ett förbud raot upplåning av medel för att öka fondensvärdepappersportfölj. Varje medlemsstat får själv i sin lagstiftning reglerafrågan om fondledningsföretaget i särskUda faU får belasta fonden raed lån förandra ändaraål i så fall till högst av fondegendoraen. Principen om riskfördelning följs upp av ensärskild föreskrift att placeringar i värdepapper utfärdade av ett och samraaföretag i princip 'European rules for investment funds (bil. 2), » Resolution relating to foreigninstitutions for collective investment, ' Standard rules for the operations ofinstitutions for collective investment in securities (bil. mtefår överstiga av fondens tUlgångar. För att förhindra maktkoncentrationföreskrivs vidare att ett fondledningsförelag inte i sina fonder sammanlagt fårinneha så stort antal aktier i ett och samma aktiebolag attfondledningsföretaget kan utöva rösträtt för av röstvärdet. Förvaringsbanken skaU utföra fondledningsföretagetsuppdrag i fråga om förvärv och försäljning av värdepapper och därvid se tUl attuppdragen är förenliga med lagstiftningen och fondbestämraelserna för fonden.Banken skall också uppbära utdelningar, ge ut och lösa in andelsbevis, m. ra. rekommendation beträffande utländskaföretag för kollektiva investeringar är ett kompleraent tUl den tidigarerekoraraenda-tionen och anger minimikrav för aktiefondsföretag som äretablerade utomlands. Enligt OECD-rekoramendationen är ettaktiefondsförelag ett investeringar i värdepapper, soradels har till ändamål att förvalta en värdepappersportfölj enligt principen orariskfördelning, dels säljer sina aktier eller andelar till allraänheten genoraatt utge aktiebrev eUer andelsbevis eller genom att införa namnet på aktie-eller andelsägaren i ett register, och dels är skyldigt att på anmodan avdelägare självt eller genom en mellanhand lösa in aktien eUer andelen. Det fömtsätts i OECD-reglerna att verksamheten stärtmder tUlsyn. Vissa krav skall vara uppfyllda i fråga om den information somförelaget lämnar till investerare och tUlsynsmyndighet. Innan ett företagbörjar sin verksamhet skall sålunda ett prospekt imderstäUastUlsynsmyndigheten. Prospektet skall upplysa om företagets rättsliga strukturoch om de allmänna riktlinjerna för och ändamålet raed fondverksamheten.Fondens tillgångar, utdelning till fondandelsägarna, kostnader för verksamhetenm. m. skaU anges. Aktiefondsföretaget har redovisningsskyldighet gentemottillsynsmyndighet och andelsägare. Rätten att ta upp lån är begränsad. Uteståendelån får inte översliga av fondens tUlgångar. I fråga ora förvaltningenkrävs att företaget eller fondledningen skall ha ett eget kapital på . Förvaringen av portföljen skall vara ordnad på ett sätt somtillsynsmyndigheten finner godtagbart. Andra regler avser beräkning av andelarnaspris och portföljens nettovärde samt förfarandet vid inlösen av andelar. Föratt förhindra otiUbörUg marknadsföring uppstäUs vissa regler i fråga ombearbetning av en marknad, annonsering och försäljning. Slutligen lämnas vissaföreskrifter om samråd mellan medlemsländemas tillsynsmyndigheter. Enligt både och riktlinjer fårvarje medlemsstat själv ta ställning tiU vissa frågor av betydelse förfondverksamheten, bl. a. äganderätten till fondema och behörigheten att utövarösträtt för de aktier sora ingår i fondema. 2Företag för kollektiv investering i Enligt svensk rätt är aktiebolag den enda bolagsforra,i vilken ekono-raisk verksamhet kan drivas utan personlig ansvarighet.Utmärkande för aktiebolag är att verksaraheten drivs på grundval av ettaktiekapital, sora tillskjuts av delägarna. Dessa får utdelning på kapitaletgenora andel i uppkommen vinst för bolaget. I lagen (1944: 705) om aktiebolagfinns tvingande bestämmelser bl. a. om aktiebolags bildande, inbetalning avaktiekapital, aktiekapitalets ökning och nedsättning, styrelse, årsredovisning,bolagsstämma ra. Ekonomiskverksamhet ulan personUg ansvarighet kan också drivas i form av en ekonoraiskförening. Det karaktäristiska för en sådan förening anses vara att deltagarnagenom ekonomisk verksamhet samverkar med eller inom sammanslutningen och attdenna samverkan koraraer till uttryck på annat sätt än genora vinst påtUlskjutet kapital. Föreningen är en personsamraanslutning. I lagen (1951:308) ora ekonoraiska föreningar finns därför bl. a. bestäraraelser ommedlemmarnas in- och utträde och därmed sammanhängande frågor. Lagen uppstäUerockså regler för verksamheten, tiU stor del i anslutning tiU aktiebolagslagensbestäraraelser, i fråga ora styrelse, redovisning, föreningsstämraa m. ra. I svenskt språkbmk används ibland utttycketinvestmentföretag som en sammanfattande benämning på företag som bedriverkollektiv investering. I 54 § konununalskattelagen beskrivs begreppetförvaltnmgs-företag som aktiebolag eller ekonomisk förening, som uteslutandeeller så gott som uteslutande förvaltar värdepapper eller Ukartad lös egendora.Av ordalydelsen framgår vidare att till förvaltningsföretag räknasinvestmentföretag. EnUgt anvisningama till 54 § förstås med investmentföretagförvaltningsföretag, vars uppgift väsentligen är att genom ett välfördelatvärdepappersinnehav erbjuda aktieägare eUer andelsägare riskfördelning ochvars aktier eller andelar ägs av ett stort antal fysiska personer. De svenska investmentföretagen är av två olikatyper. Dessa skUjer sig från varandra främst genom den rättsUga stäUning, somtillkoramer de värdepapper eller den andra egendom sora är föreraäl förföretagets förvaltning, Investraentföretag, som drivs i form av aktiebolag,kallas vanligen investmentbolag. Värdepappersportföljen i ett investraentbolagförvärvas i bolagets namn med anUtande av bolagets eget kapUal. Den utgörs avett flertal olika värdepapper, i regel aktier, och förvaltas inom bolagetsom andra bolagels egna tillgångar. En investerare som vill ha en vissriskfördelning vid sina placeringar kan således i stället för alt själv köpaaktier i flera rörelsedrivande företag köpa aktier i ett investmentbolag. Somaktieägare i investmentbolaget blir han delägare i della och därmed också ibolagets värdepappersportfölj i förhållande tUl sitt aktieinnehav i bolaget.Han får därvid det inflytande över bolagets förvaltning som tillkommer enaktieägare. I har investmentbolagen tillvunnit sig aUtstörre intresse. Vid noteras f. n. aktierna i ett flertalbolag, vilkas verksamhet huvudsakligen består av värdepappersförvaltning ochvilka kan sägas stå den kapitalplacerande aUmänheten tUl tjänst med enriskfördelad portfölj av värdepapper. Exempel på sådana bolag är AB och.AB Industrivärden. Det finns eraellertid också investmentbolag där värdepappersförvaltninginte är det främsta ändamålet för verksamheten. Ett investmentbolag kan t. ex.vara moderbolag i en koncern som i övrigt består av rörelsedrivande bolag ochframstå som ledare för den samlade verksamhelen. En annan typ avinvestmentbolag är börsnoterade bolag, vars tillgångar består av aktier i ickebörsnoterade dotterbolag, vilkas kapitalanskaffning sker via moderbolaget. Vid var vid utgången av år 1972aktier i sammanlagt 20 investmentbolag inregistrerade. Det totalainregistrerade aktiekapitalet i dessa bolag uppgick tUl nominellt ca 1,3mUjarder kr, med ett marknadsvärde av ca 3,6 mUjarder kr. Av sistnänmda värdebelöpte ca , på de värdepappersförvaltande bolagens aktier. Den andra typen av investmentföretag kännetecknasframför aUt av att den värdepappersportfölj eller aktiefond, som företagetförvaltar, är en från företagets egen förmögenhet i princip friståendeförmögenhetsmassa. Det förvaltande företaget säljer fondandelar tUlallmänheten. Försäljningen sker i regel genom utfärdande av fondandelsbevis.Innehavarna av andelsbevisen har en mot dessa svarande rätt till andel ifondens dagsaktuella värde. Fondens förvaltning handhas helt av det förvaltandeföretaget och utan att fondandelsägama i allmänhet har formell möjlighet attgöra sitt inflytande gällande. Det äldsta svenska förelaget i denna gmpp är ABSvenska aktier.