prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — Beslut som nämnden meddelar kan därigenom göras bindande för alla demsom bedriver yrkesmässig bostadsförmedling inom del eller de områden som angesi beslutet. 4 § andra styckel har ändrats i överensstämmelse härmed. Enligl 6 § brislorllagen kan den som uppsåtiigenbryter mot 2 eller 3 § samma lag dömas till böter eller fängelse i högst eltår. Någon uttrycklig bestämmelse om skyldighet för den som under sammaförutsättning uppburit otillåten ersättning för anvisning av bostadslägenhetatl återbetala ersättningen finns inte. En sådan bestämmelse bör meddelas, Iförslaget har den lagits upp som en andra punkt i 6§. Lagenföreslås träda i kraft , 10,10,6Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder Dejäinkningarsom föreslås i fråga om nämndlagenhänger samman med de ändringar som jag har förordat i det föregående.Jämkningarna har närmast karaklär av följdändringar. Vissa av ändringarna ansluter hell eller delvislill de föreslagna beslämmelserna i 2 a § BSL, Delta gäller 17, 22 och 23 §§nämndlagen. Som har anförts förut bör de nya beslämmelserna om boendeinfiylandei bl. a. BSL tills vidare ges tillämpning i Stockholms-, göieborgs- och malmöområdena.Vad som anförs i det följande om tillämpningen av nämndlagen i ärenden enligl2a § BSL tar således sikte på förhållandena i de angivna områdena. 1 paragrafen räknas punktvis upp de uppgifter somankommer på hyresnämnd. Uppräkningen är inte uttömmande. Sålunda finns ärendenenligt hyresregleringslagen och bristortlagen inte omnämnda, 1 förslaget harförsta stycket 2 jämkats så att det omfatlar även tvist om skadestånd enligl 24a § saml fråga om reparalionsföreläggande enligl 16 § andra stycket hyreslagen.Det torde inte vara nödvändigt att i uppräkningen särskill ange alt hyresnämndäven har alt beslula om uttagande av vite som reparationsföreläggande harförenats med, jfr 62 § andra siycket hyreslagen enligt förslaget. De nya uppgifter som föreslås ankomma på hyresnämndenligl BSL kräver inte något tillägg lill förevarande paragraf Punkten 6 avförsta siycket i nuvarande lydelse omfaitar också dessa frågor. Tvist om skadestånd och fråga omreparalionsföreläggande bör lämpligen hänskjutas till hyresnämnds prövning påsamma sätt som exempelvis förlängnings- eller villkorslvist, dvs. Även i övrigt bör det förfarande som enligl nämndlagengäller i ärenden som sagts kunna tillämpas i skadeslåndsärenden ochärenden om reparalionsföreläggande. I enlighel med vad som har anföris börbeslämmelserna i 8 § om hur tvist anhängiggörs vid nämnd m. m., i 9 § förstasiycket om kallelse till sammanträde och i 10 § om verkan av parts utevaro ägatillämpning också i sådana ärenden som det här gäller. Det innebär bl. a. attfråga om skadestånd kan avgöras av nämnden utan hinderav alt hyresvärdenuteblir (jfr 10 § första styckel sista punkten). Även de allmännabeslämmelserna i I2§ om nämnds medlande verksamhei bör vara lillämpliga. Självfallet bör ulöver de anfördabeslämmelserna de allmänna processuella regler som i och för sig gäller i allalyper av ärenden som ankommer på nämnd alt handlägga äga tillämpning i denytillkommande ärendekategorierna. Som exempel på sådana allmänna bestämmelseri nämndlagen kan anföras bestämmelserna i 17-18 §§ om besiktning av fastighet,i 21 § om vad nämnds beslut skall innehålla och i 23 § om särskild talan motvissa beslut. Till frågan om rällskraftsverkan av nämnds beslut återkommer jagi det följande. Till vad som har anföris kan tilläggas atlföreskriften i 24 § om högsta vitesbelopp gäller bara vite som har förelagtsmed stöd av nämndlagen och således inte vite som reparationsföreläggande kan förenasmed enligt 16 § andra stycket hyreslagen. De särskilda beslämmelserna i 16 § nämndlagen omhandläggning av ärende enligl BSL vid hyresnämnd blir direkt tillämpliga iärende om förbud för hyresvärden att utföra viss åtgärd som inte kräverbyggnadslov (2 a § första slyckel BSL enligt förslaget) eller om medgivande atlföreta viss byggnadslovskrävande åtgärd (2 a § andra stycket). Av 16 § förstastycket andra punkten nämndlagen följer att det i princip är sökanden som skalltill- handahålladen utredning som behövs i ärenden enligt BSL. Enligt förslaget skallhyresnämnd dock kunna inhämta yttrande från byggnadsnämnd (jfr 17 nämndlagen). Nägon ändring föreslås inte i fråga om paragrafensandra stycke, som innehåller forumregler, Enligt paragrafens första stycke, som inle föreslåsändrat, får arrende-eller hyresnämnd besiktiga den fastighet som ärendet rör. Iandra siycket meddelas bestämmelser om skyldighet för arrendenämnd all i vissafall inhämta yttrande från lantbruksnämnd. Tillandra stycket har i förslaget fogats en föreskrift av innehåll att hyresnämndi ärende som avses i 2a s BSL får inhämta yttrande från byggnadsnämnden.Beslämmelsen har behandlats i specialmotiveringen till 2a > BSL och 56 N 1mom. Här skall tilläggas all, medan arrendenämnd i de fallsom anges i lagrummet är skyldig all inhämta yttrande från lantbruksnämnd,hyresnämnden endast getts befogenhet att inhämta yttrande från byggnadsnämnd.Någon formell skyldighet all göra det föreligger således inte. Man fåremellerlid räkna med att det ofta blir nödvändigt för nämnden alt hörabyggnadsnämnden, innan ärende enligt 2 a BSL avgörs. Jag vill i detta sammanhang anföra några synpunklerpå hur samspelet mellan hyresnämnd och byggnadsnämnd kan gestalta sig. Genom kravet på att erforderligt samtycke ellermedgivande skall föreligga redan när ansökan om byggnadslov görs, riskerar manatt hyresnämnden och bostadsdomsiolen får företa en prövning som blir heltonyttig därför all byggnadslov inle kan lämnas, t. ex, därför alt ombyggnadenstrider mot meddelade planbestämmelser. Det kan därför vara lämpligt althyresnämnden inhämtar yttrande från bl. a. i frågan huruvidabyggnadsnämnden från de synpunkter som denna har att anlägga vid sakliggranskning av byggnadslovsärendet ser något hinder mol bifall till kommandeansökan om byggnadslov eller i frågan huruvida byggnadsförelaget för ansesutgöra ett sådani fullföljande av en fastställd plan all enligtbyggnadsnämndens mening särskilda skäl föreligger alt bifalla även tillfälle alt ta eventuellt initiativ att inomområde med föråldrad plan utverka byggnadsförbud. Redan frågan om det planeradeföretaget över huvud tagel kräver byggnadslov bör i tveksamma fall avgöras medledning av yttrande från . Fall kan naturligtvis tänkas där detuppenbarligen inte föreligger krav på byggnadslov. Då behövs självfallet intenågot yttrande från . De jämkningar i övrigt som har vidtagits i andrasiycket av paragrafen är redaktionella. I paragrafen meddelas bestämmelser om verkan iräilskraftshänseende av vissa beslut som meddelas av arrende- eller hyresnämnd.Bestämmelserna innebär, såvitt nu är i fråga, atl hyresnämnds beslut i bl.a.villkorsfråga och fråga enligt BSL äger rättskraft, om talan inte förs motbeslutet. Belräffande paragrafens närmare innebörd hänvisas i första hand lillprop. 1973:23 s. 205. Genomförs de förslag som jag har förordat i delföregående, för hyresnämnd att pröva bl. a. frågor om reparationsföreläggandeenligt 16 andra siycket hyreslagen, om utdömande av vite med vilkel sådantföreläggande har förenats (jfr 62 § andra siycket hyreslagen) och om skadeståndenligl 24a § hyreslagen saml fråga om förbud eller medgivande enligt 2a § BSL.Enligl min mening bör hyresnämndens lagakraftvunna beslut i dessa ärenden iprincip äga rättskraft. Undantag bör dock göras för beslut varigenom ansökan omreparalionsföreläggande enligt 16 § andra stycket hyreslagen eller ansökan omförbud eller medgivande som avses i 2 a § BSL har lämnats ulan bifall avnämnden. Tilläggas bör att den nuvarande bestämmelsen omverkan i rättskrafts-hänseende, när hyresnämndens beslui innefattar avgörandeav villkorstvist, inte påverkas av att enligl departementsförslaget hyresgästgenerellt skall kunna säga upp hyresavlal med i princip tre månaders uppsägningslid(jfr 4 a § hyreslagen). Sådan uppsägning avser enligt förslaget alltid hyresförhållandetsupphörande (jfr 54 § första styckel enligt förslaget) och utlöser således inlenågon prövning från hyresnämnds sida av villkoren under löpande hyrestid. I paragrafen meddelas beslämmelser om när särskildtalan får föras mot beslut av arrendenämnd eller hyresnämnd. Paragrafen harjämkats i formellt avseende med hänsyn till alt enligl förslaget besvär skallkunna anföras hos dels i ärende om reparationsföreläggande enligt16 § andra siycket eller om utdömande av viie enligl 62 § andra slyckelhyreslagen, dels i ärende om förbud eller medgivande enligl 2 a § BSL. Tvist omskadestånd enligt 24 a § hyreslagen faller in under begreppet hyreslvist. I paragrafen meddelas bestämmelser av innehåll attarrendenämnds beslut om ersättning enligl 9 kap. 14 § JB får verkställas somlagakraftägande dom. Motsvarande bör gälla i fråga om hyresnämnds beslut omskadestånd enligt 24 a§ hyreslagen. Lagenföreslås träda i kraft . 10.10.7Förslaget lill lag om avveckling av hyresregleringen 1 den allmänna motiveringen (avsnittet 10.7.4.1)har jag förordat atl hyresregleringslagen inle föriängs efter utgången avseptember 1975. Som har anföris där behövs emellerlid en särskildövergångsreglering för att överbrygga övergången från hyresregleringslagenshyressättningssyslem lill hyreslagens bruksvärdesyslem. Beslämmelserna om vadsom bör gälla övergångsvis har tagils upp i denna lag. Lagen ersätter 1956 årsövergångslag som således kan upphävas. Paragrafen motsvarar med vissa redaktionellajämkningar 2 § första och andra styckena övergångslagen. Innebörden av förstasiycket är att, om ett hyresavtals giltighetstid löper över den dag dåhyresregleringen upphör, avtalet skall anses uppta samma hyresvillkor underhela giltighetstiden. Om ell hyresavlal föriängs , blirparagrafen inle tillämplig. Bestämmelserna i I § innebär - för atl ta ettexempel - att elt hyresavtal, som löper per den , skall förliden anses uppta den hyresreglerade hyra somutgick . Är hyresgästen bunden av förhandlingsklausul, kanemellertid hyran för tiden efter komma all höjas, nämligen omförhandlingsöverenskommelse träffas därom eller hyresnämnden så beslutar. Övergångsregleringen i 3 och 4 §§ denna lag börtillämpas på hyresförhållande i vilket hyran är regleradenligt 3 och 4 §§ hyresregleringslagen. Övergångsregleringen bör emellertid,som förut anförts (avsnittet 10.7.4.2), inte omfatta sådana ersättningar somenligt 19 a § hyreslagen inle behöver vara till beloppet bestämda, nämligenersättning för kostnad som hänför sig till lägenhelens uppvärmning, förseendemed varmvatten eller elektrisk ström ellef- avtifter för vatten och avlopp. Av lagtexten framgår atl 3 och 4 §!? denna lag inteblir tillämpliga om hyresavlal sluts med en ny hyresgäst efter den 30 september1975, jfr även 8§, Andra slyckel upptar den möjlighet förriksorganisationerna au göra undantag från lagens tillämpningsområde som nämntsi det föregående (avsnittet 10.7.4.2). Viss eller vissa kategorier avlägenheter eller lägenheter i viss eller vissa orter kan enligl stycket lasundan från övergångsregleringen genom central skriftlig överenskommelse mellanpartsorganisationerna pä hyresmarknaden. Överenskommelseom undantag från 3 och 4 §§ skall anmälas till myn- dighetsom regeringen bestämmer. Härmed skapas garantier för atl intresserade parterkan få reda på i vad mån det i 3 och 4 §§ angivna systemet gäller. Jag ämnar iannat sammanhang ta upp frågan till vilken myndighel anmälan bör ske, I 26 § andra stycket hyresregleringslagen geshyresnämnd räll alt efter framställning från hyresvärd eller hyresgäst förordnaalt hus eller del av hus som undergått omfattande ombyggnad, som avslutatsefter utgången av , skall undanlas från hyresregleringen. Närhyresregleringen avvecklats, kan del inträffa att en sådan ombyggnad avslutatsdessförinnan ulan att framställning om hyresregleringens upphörande beträffandehuset kunnat göras. Det kan också inlräffa att ombyggnaden avslutats sedan hyresregleringenavvecklats men innan övergångsregleringen upphört. I båda dessa situationer bördet vara möjligt all låla bruksvärdereglerna gälla för de berördalägenhelerna med det undanlag som följer av Ii;. Jag föreslår därför att deläven under denna lags giltigshetstid skall få meddelas undanlag frånregleringen i 3 och 4 §§ beträffande hus eller del av hus som undergåttomfattande ombyggnad. Möjligheten till undantag bör vara densamma som enligthyresregleringslagen, dvs. avse fall där ombyggnaden avslutats efter 1968.Tredje siycket har utformats i enlighel härmed. 1 denna paragraf anges den förut omtalade principenför höjning av hyran under en övergångstid av efter hyresregleringensavveckling (avsnillet 10.7.4.2). Den innebär att hyresvärden underövergångstiden får la emol högre hyra än som utgått tidigare endast efteröverenskommelse eller prövning som avses i 4§, Överenskommelsen kan innebärafaststäUelse eller ändring av övergångshyra. Den kan också innebära atthyresförhållandet i fråga undanlas från beslämmelserna i 4 § första och andrastyckena, se 4 §fjärde styckel. Den materiella skäligheisregeln i paragrafeninnebär, alt hyresgästen inle är skyldig alt godta slörre höjning av hyran änsom motsvarar en skälig andel av skillnaden mellan utgående hyra ochbruksvärdehyran. Senast den skall den utgående hyran varaanpassad till bruksvärdehyran. I lagen fixeras alltså endasl tidpunkten närden totala anpassningen till bruksvärdehyran skall ha skett. Hur mångaelappvisa höjningar som det kan bli fråga om anges däremot inle närmare. Inteheller preciseras storieken av de etappvisa höjningarna. Behöver helaövergångstiden tas i anspråk för anpassning till bruksvärdehyra, bör denna docknormalt ske i fyra etapper. Skulle skillnaden mellan utgående hyra ochbruksvärdehyra vara förhållandevis obetydlig, kan del finnas skäl att genomförahöjningen på en gång i stället för atl dela upp den i etapper. Paragrafenlägger inte hinder i vägen för elt sådant förfaringssätt. Som förul nämnts gäller reglerna i paragrafen iprincip (jfr dock 8 § andra punkten) inte beträffande ny hyresgäst. Upplåtslägenhet lill annan hyresgäst efter , är hyresvärdensåledes oförhindrad atl ta ul bruksvärdehyran, Skälighelsprövningen skall ske med utgångspunkt iförhållandena sådana de är när prövningen görs. Självfallet kan förhållandenaändras efter prövningen, 1. ex. i fråga om lägenhetens skick. I så fall fårfrågan om hyrans sloriek tas upp igen med utgångspunkt i de nya förhållandena.Delsamma gäller beträffande ökade fastighetsomkostnader. Vid en prövning somsker exempelvis har man alltså atl utgå från del kostnadsläge somdå gäller. Denna paragraf innehåller i första stycket reglerom att övergångshyra fastställs eller ändras genom förhandlingsöverenskommelse.Beslämmelserna ansluter nära lill 3a § första slyckel hyresregleringslagen. Andra siycket reglerar förfarandet dåöverenskommelse enligt första stycket inte träffals. kan då påframställning av hyresvärden pröva frågan om fastsiällelse eller ändring avövergångshyra. Det bör framhållas alt, om hyresvärden underiåler att göraframställning till hyresnämnden, den lidigare hyran skall fortsätta atl utgåmed oförändrat belopp och alt 19 a § hyreslagen lägger hinder i vägen förhyresparterna all träffa överenskommelse om preliminär hyra i avvaktan på attövergångshyran fastställs eller ändras. Inom hyresregleringen gäller att om överenskommelseom bashyra inte kunnat iräffas, frågan endast omförhandling ägt rum med organisation av hyresgäster eller mot förhandlingenmött hinder, som inte berotl på hyresvärden eller dennes organisation ellerhyresvärden inle skäligen varil skyldig alt förhandla (3 a § andra siyckethyresregleringslagen). Nämnda bestämmelser infördes föratt främja frivilligauppgörelser. Enligt min mening bör motsvarande regler gälla i avvecklingslagen,Beslämmelserna har intagits i andra stycket, 1 19a§ hyreslagen föreskrivs atl hyran - medundantag för ersättning förvissa koslnader-skall vara lill beloppet bestämd ihyresavtalet. Undantag från denna huvudregel gäller vidare när hyresavtaletinnehåller förbehåll om all hyran skall ulgå med belopp som bestäms genomskriftlig överenskommelse mellan å ena sidan hyresvärden eller organisation avfastighetsägare, i vilken han är medlem, och å andra sidan organisation av hyresgäster.Sådan överenskommelse blir bindande för hyresgästen. Flertalet av de hyresavlal som omfattas avhyresregleringen torde innehålla en klausul som gör alt inle blottöverenskommelse om höjning av hyran utan även myndigheters beslut härom bliromedelbart förpliktande för hy- resgästen.Som exempel på en sådan klausul kan tas följande avtalsbestämmelser, som 1971utformats av och Hyresgästernas riksförbundinför de kommande förhandlingarna enligt 3a § hyresregleringslagen: "Kontraktet gäller med förbehåll alt den hyraskall utgå, som medgivits eller kan komma att medgivas av vederbörandemyndighet eller som kan komma att bestämmas vid förhandlingar antingen mellanhyresvärd, som för fastigheten är medlem av förening ansluten lill , eller mellan dylik förening, lill vilken hyresvärdenoch fastigheten är ansluten, å ena sidan, och hyresgästförening, ansluten tillHyresgästernas , ä andra sidan." Om en sådan klausul gäller, bör något hinder inlemöta mol all klausulen tillämpas även i fråga om överenskommelse enligt 4 §första siycket denna lag. I 19 a § hyreslagen finns inle någon regel om allhyran kan ändras på grund av hyresnämnds beslut. Självfallet måste emellertiden hyresnämnds beslut rörande övergångshyra kunna få verkan för de enskildahyresavtalen, om dessa innehåller bestämmelse därom. I tredje styckel hardärför i tydlighetens intresse angivits att 19 a § hyreslagen inle utgörhinder för hyresvärden att ta ut övergångshyra med slöd av bestämmelse ihyresavtalet. Det kan förekomma att den utgående hyran i eltvissl fall ligger så nära bruksvärdehyrans nivå alt det inte finns något skälalt tillämpa den särskilda förhandlingsordning som regleras i första och andrastyckena. Huruvida så är fallel prövas bäst i samband med organisationsmässigaförhandlingar, I Qärde stycket föreskrivs därför atlöverenskommelse får träffas i den ordning som anges i första stycket om altförsta - iredje styckena inle skall gälla för vissl hyresförhållande. I 2 § andra stycket förutsätts atl överenskommelseskall kunna iräffas på riksplanet om alt vissa kategorier av lägenheier ellerlägenheter på vissa orter skall tas undan från systemet med elappvisahöjningar. Reglerna, som inte gäller för de tre storstadsområdena, lar sikte påalt elt större antal lägenheter skall las undan från lillämpningen av 3 och4§§. Undantagande i sådan ordning medför att inle heller den materiellaskäligheisregeln i 3 § andra slyckel blir tillämplig. Fjärde siycket iförevarande paragraf syfiar däremot till en mer individualiserad prövning. Ettvisst hyresförhållande kan enligl detta stycke las undan från den särskildaförhandlings- och prövningsordning som anges i 4 § första och andra styckena.Däremot kan i detla fall undantag inte göras från 3 § andra styckel. Detbetyder att den individuella hyresgästen har möjlighet all i en villkorslvistvid hyresnämnden åberopa den materiella skäligheisregeln i 3 § andra slyckel. Frågan om undantagande enligt fjärde siycket kaninte prövas av hyresnämnd. Paragrafen innehåller beslämmelser om förfarandetinför hyresnämnd i ärende enligt denna lag. Den motsvarar 18 §hyresregleringslagen. I paragrafen meddelas efter förebild av reglerna i20 § första siycket hyresregleringslagen bestämmelser om den tidpunkt frånvilken hyresnämndens beslut om övergångshyra blir gällande. Huvudregeln är altbeslutet blir gällande för liden fr. o. m. den dag då beslutet meddelas.Nämnden kan dock bestämma all beslutet skall gälla först fr. o. m. senare dag.Om det av särskild anledning finns skäligt, för nämnden beslämma alt beslutetskall avse förfluten lid. I sistnämnda fall för nämnden medge skäligt anståndmed belalning som hyresgästen kan bli skyldig att utge för förfluten lid. Paragrafen innehåller regler om lalan mothyresnämnds beslut i ärende om övergångshyra. Talan skall föras hosbostadsdomstolen genom besvär från beslulsdagen ochbesvärshandlingen skall inges lill domstolen. I övrigt skall de i prop.1974:151 föreslagna reglerna om fullföljd av talan mot hyresnämnds beslut iförlängningstvist enligt 49 § hyreslagen äga motsvarande tillämpning. I andra stycket behandlas verkan av hyresnämndsbeslut i ärende om övergångshyra. Motsvarande regler flnns i 20 § tredjeslyckel hyresregleringslagen. Tredje stycket innehåller regeln omrättegångskostnad i bostadsdomsiolen. I likhet med vad som enligl 73 §hyreslagen gäller i fråga om föriängningslvisl enligt 49 § samma lag föreslåsvardera parten skola svara för sin rättegångskostnad i den mån denna inlegäller kostnad som motparten förorsakat genom sådan vårdslöshet ellerförsummelse som avses i 18 kap. 6 § . 1 sistnämnda fall kanmotparten åläggas atl ersätta kostnaden. Beslämmelserna om övergångshyra bör inte kunnakringgås genom atl hyresvärden och hyresgästen för tiden efieravvecklingslidpunkten träffar nytt hyresavtal beträffande lägenhet som varithyresreglerad när hyresregleringen upphör. 1 paragrafen anges därför att 3 och 4§§ ägermotsvarande tillämpning på nytt hyresavtal mellan hyresvärden och hyresgästenbeträffande samma eller i huvudsak samma lägenhet. Somförut nämnts gäller 3 och 4 §§ i princip inte om ny hyresgäst inträn Från denna huvudregel bör dock göras undantag för fall dåden nye hyresgästen förut bott i lägenheten och inträtt i hyresförhållandetmed stöd av 33 § hyreslagen (efierlevande make eller samboende), 34 §hyreslagen (närstående som varaktigt sammanbott med hyresgästen), 47 §hyreslagen (medhyresgäst samt make som inte hafi del i hyresrätten) och 47 a §hyreslagen (ogifi samboende som inte hafi del i hyresrätten). Motivet för dessaundantagsbestämmelser är att den nye hyresgästen i de angivna fallen har ensådan personlig anknytning till lägenheten alt del, framstår som rimligt attlikställa honom med den ursprungliga hyresgästen, Paragrafens första stycke innehållerstraffbestämmelser för det fall att hyresvärd lar emol högre hyra än den somfår utgå enligl denna lag. För att åtal skall fö ske, bör krävas att sådant ärpåkallat från allmän synpunkt, I likhet med vad som gäller enligt 24 §hyresregleringslagen bör hyresvärd som mottagit otillåten hyra vara skyldig attålerbära denna. Bestämmelse härom uppläs i paragrafens andra stycke. Paragrafen har sin motsvarighet i 5 §övergångslagen. Den reglerar förfarandet belräffande sådant ärende enligthyresregleringslagen som inkommit innan hyresregleringslagen upphört attgälla. Dylikl ärende bör handläggas och avgöras enligt äldre bestämmelser.Till följd av de ändringar i hyresregleringslagen som föreslås i prop. 1974:151skall överprövning av hyresnämnds avgörande efter den ske ibostadsdomstolen. Paragrafen motsvaras i huvudsak av 6 §övergångslagen. eller beslut som meddelats med stöd avhyresregleringslagen bör i princip inte gälla sedan hyresregleringslagensgiltighetstid löpt ut. Från denna huvudregel görs i paragrafen undanlag för vadsom följer av I § denna lag, nämligen all hyra och andra hyresvillkor somfaslställls av hyresnämnden skall till-lämpas hela avtalstiden - belräffandelångtidsavtal dock endast för tiden intill den fardag som infaller näst etl årfrån det hyresregleringen upphörde - om den rortsäiier all löpa även efter avvecklingstidpunkten. Paragrafen innehåller en bestämmelse för det fallatt otillåten hyra enligl hyresregleringslagen uttagits. För sådant fall börhyresregleringslagens regler omstraff och ålerbetalningsskyldighei kunna lillämpas även i forisäiiningen.Paragrafen motsvarar 7 § övergångslagen. I paragrafen fastslås den självklara principen attlagen är tvingande till förmån för hyresgästen. Detsamma gäller för nyhyresgäst i de fall som anges i 8 §. Hyresregleringslagensgiltighetstid löper ul vid utgången av . Det är angeläget atl deawecklingsfrågor som uppkommer kan tas upp av parlsorganisalionerna vidförhandlingar .