prop · FX03176 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1974 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående tullpreferenser för , och ,m. m.; giren . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå att bifalla de förslag om vars avlåtandetill föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås att tullpreferenser införs för , ochMalta. förordas att utjämningsskatten för öl av typ B (mellanöl) ochstarköl liksom inte skall tas ut . 1 1974.1 saml. Lagom ändring i förordningen (1960: 258) om utjämningsskatt å vissa varor Härigenomförordnas i fråga om förordningen (1960: 258) om utjämningsskatt å vissavaror, delsatt mbriken till förordningen skall ha följande lydelse: "Lag om utjämningsskattpå vissa varor", delsatt i 12 § orden "Kungl. Maj:t" skall bytas ut mot"regeringen", dels att i 1, 6 och 12 §§ ordet "förordning"skall bytas ut mot "lag", dels att utjämningsskatt för öl av typ Boch för starköl ej skall utgå Dennalag träder i kraft . Förekommer i lag ellerannan författning ordet "förordning" i olika böjningsformer och avsesdärmed förordningen om utjämningsskatt å vissa varor skall detta vidikraftträdandet av denna lag bytas ut mot "lag" i motsvarande form. Utdragav protokollet över finansärenden hållet inför Hans Majrt Konungen den 25oktober 1974. Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om tullpreferenser för ,och , m. m. och anför. ,och har framfört önskemål om att få åtnjutatullfrihet inom ramen för systemet med tullpreferenser för varor frånutvecklingsländerna. Yttranden i frågan har avgetts av generaltullstyrelsen ochkommerskollegium. Kollegiet har inhämtat yttranden från statens jordbruksnämndoch närmast berörda näringslivsorganisationer, nämligen , , kemiska industrikontor.Svenska garveriidkare-föreningen. Svenska pälsbranschens centralkommitté.Svenska plywood-föreningen. , , ,och , Itvå och till inkomnaskrivelser har Industrins livsmedelsgrupp hemställt om en sänkning avutjämningsskatten för choklad- och konfektyrvaror, biscuits och wafers.Sveriges bageriförbund har för egen del i skrivelse till finansdepartementetden anslutit sig till framställningen. Vidare har i skrivelse hemställt attutjämningsskatten liksom inte skall tas ut under år 1975för mellanöl och starköl. Skrivelserna har remissbehandlats och yttranden haravgetts av generaltullstyrelsen, kommerskollegium, statens jordbruksnämnd och . Detsvenska preferenssystemet, som trädde i kraft , innebärtullfrihet vid import från utvecklingsländerna av flertalet varor utanförjordbruks- och livsmedelssektorn. Liksom i praktiskt taget alla andraindustriländer har undantag gjorts för varor som erfarenhetsmäs- 1 saml Nr 176 sigtär särskilt utsatta för lågpriskonkurrens. För del omfattar dessa bl.a. väv av bomull och konstfibrer samt vissa trikåvaror, kläder, handskar ochskor. Inom jordbruksvaruområdet medges tullfrihet för bl. a. fiskkonserver,vissa oljor och fetter, frakt- och köksväxtberedning-ar, tobaksvaror samt dryckerav olika slag. Detsvenska preferenssystemet innefattar en skyddsklausul som gör det möjligt attvidta åtgärder för att hindra eller motverka marknadsstörning. Åtgärdernaskall normalt föregås av konsultationer med det exporterande u-landet. Skyddsåtgärderi form av tullar eller importbegränsningar kan införas selektivt mot det landeller de länder vars export orsakar eller hotar att orsaka marknadsstörning. Tullfriheti åtnjutes av ett stort antal samt av . Deösteuropeiska statshanddsländerna åtnjuter på tullområdetmest-gynnad-nationsbehandling, oavsett om de är anslutna till det allmännatull- och handelsavtalet () eller inte. Det system som gäller föröststaternas utrikeshandel har emellertid skapat ett behov att reglera handelnmed dessa länder i bilaterala avtal. För import av vissa varor från deösteuropeiska ländema erfordras sålunda importlicens. För övervägande delen avde icke frilistade varorna kan införseln begränsas till överenskomna nivåer föratt undvika akuta risker för marknadsstörning i . Till denna varugruppbör bl. a. vissa kemiska produkter, textilvaror, skor och porslinsvaror samtjärn och stål. Räknat importvärde utgör den icke frilistadeimporten av industrivaror av den totala importen av dessa varor från-deösteuropeiska länderna. Avandra industriländer har , , , , och NyaZeeland infört tullpreferenser för varor från Bulgarienoch , Dessa tillämpas på samma villkor som gäller för u-landsvaror.Det är dock att märka att vissa av de angivna länderna inte medger tullfrihetför alla preferensberättigade varor från u-ländema utan endast en större ellermindre sänkning av tullarna, I är den preferensberättigade importenav känsliga varor maximerad. medges tullpreferenserför varor från , varvid särskilda undantag dock gjorts, Ihandeln med och föreligger för del exportöverskott,vilket är särskilt markant i fråga om , import från Bulgarienuppgick till ca 20 milj, kr. Införseln utgörs traditionellt tillövervägande del av varor inom livsmedelssektorn, som svarar för avtotalimporten, export var ca 100 milj, kr,, varav huvuddelenutgjorde varor inom verkstadssektorn. Importenfrån uppgick till ca 130 milj, kr. varav 20 milj. utgjorde livsmedeloch närmare 50 milj. kr. halvfabrikatimporterades för 60 milj. kr. varav drygt hälften avsåg möbler, exporttill uppgick till ca 165 milj, kr, varav utgjorde hel- ochhalvfabrikat, främst varor inom verkstadssektorn samt järn och stål. Omslutningeni handeln med var drygt 16 milj. kr,, varav 6 milj, utgjorde export. Blandremissinstanserna pekar kommerskollegium på att preferenser för skullebryta den likabehandling i handelspolitiskt avseende som hartillämpats av i förhållande till statshanddsländerna. Enligtkollegiets bedömning måste för övrigt särskilda undantag övervägas motRumänien, varigenom den generella karaktären hos preferenssystemet för u-landsvarordelvis skulle gå förlorad. De tullförhandlingar på världsvid bas som inledsinom bör kunna ge möjlighet att öka avsättningen på bl, a, densvenska marknaden. Enligt kollegiets uppfattning bör därför inga ändringar nugöras i det svenska preferenssystemet när det gäller mottagarlandskretsen. Fleraav näringslivets organisationer framhåller att exporten från statshanddsländernakan ske tUl priser som skapar allvarliga störningar på den svenska marknaden.Om man genom tullpreferenser vill stimulera exporten bör det enligtindustriförbundets och kemikontorets uppfattning krävas att dessa länder intetillämpar en marknadsstörande prissättning, och industriförbundetanför att alla länder inom COMECON bör behandlas lika i handelspolitisktavseende, Mean/ör-bundet förutsätter att snabbt och effektivt kaningripa vid marknadsstörning genom den i det svenska preferenssystemet ingåendeskyddsklausulen. menar; att det från allmänna utgångspunkterfinns skäl att från svensk sida välvilligt överväga de av ochRumänien framförda önskemålen. kan emellertid enligt förbundetifrågasättas värdet av att ge statshanddsländer pre- . Dessa bedömsinte få någon större praktisk betydelse eftersom åtskilliga andra faktorer somvarukvaliteter och leveransförhållanden i högre grad än tullar påverkaravsättningsmöjligheterna på den svenska marknaden. Flertaletremissinstanser anser att eventuella tullpreferenser till Ru mänien inte bör få samma varamässiga omfattning som preferenserna till de egentiiga utvecklingsländema. Detta sammanhänger med att ris ken för marknadsstömingar anses vara särskilt stor vid import från öst länderna. Kommerskollegiet, kemikontoret och förut sätter att undantag görs för de varor som är undantagna i det svens ka preferenssystemet och förordar att licensbdagda varor och andra va ror som är särskilt känsliga för marknadsstörning undantas. Grossistför bundet ifrågasätter dock starkt lämpligheten av att göra särskilda undan tag för enskilda länder. Undantagen bör begränsas till de varuslag som redan är upptagna i nu gällande preferenssystem. framhåller att man vid ett eventuellt utsträckande avpreferenserna till europeiska statshanddsländer måste beakta de risker fÖrstörning på den svenska marknaden som tullpreferenser åt dessa länder kan geupphov till på grund av ländernas ekonomiska system. Desvenska tullpreferenserna för utvecklingsländerna, som innebär tullfrihet förflertalet industriella hel- och halvfabrikat och för vissa livsmedel, harfastställts bl. a. med hänsynstagande till åtgärderna i andra länder.Tullfriheten medges för varor från ett stort antal länder och områden. Avösteuropeiska länder ingår endast i det svenska preferenssystemet, Ivissa andra industriländer , , , , ochNya omfattar tullpreferenserna även varor från ochRumänien, I preferenssystem ingår , Inom detta system, somi flera hänseenden är mer restriktivt än det svenska, har dock särskildaundantag gjorts för åtskilliga rumänska varor, Ilikhet med flertalet utvecklingsländer har och ännu ettförhållandevis starkt inslag av jordbruksprodukter och råvaror i exporten. Medhänsyn härtill och då andra större handelsnationer numera medger ochRumänien tullättnader finner jag skäl tala för att dessa länder får preferenseri , I likhet med flertalet remissinstanser anser jag dock att särskildaundantag bör göras för vissa varor, utöver dem som är undantagna i nu gällandepreferenssystem för . Dessa undantag bör lämpligen bestämmas medbeaktande av de undantag som andra länder gjort för varor från ,Preferensmedgivandet bör i princip inte omfatta licensbe-lagda varor.Förteckning över de varor som bör undantas samt över preferensberättigade varorpå jordbrukets område torde få fogas som bilaga 1 och 2 tillstatsrådsprotokollet i detta ärende. I den mån kon-konkurrensförhållandena geranledning härtill bör Kungl. Maj:t i likhet med vad som gäller i fråga om de nupreferensberättigade länderna ha rätt att slopa undantag i bilaga 1. Ilikhet med flera remissinstanser finner jag att preferenserna för Bulgarienoch bör utformas så att på sätt som redan gäller för numedgivna preferenser har rätt att vid behov vidta åtgärder för att hindraeller motverka marknadsstörning. Ifråga om villkoren i övrigt för import av preferensberättigade varor frånBulgarien och torde de allmänna bestämmelserna i gällande preferenssystemfå tillämpas. Dådet gäller föreslår jag att detta land inkluderas bland de preferensberättigadeländerna i det svenska systemet angående tullpreferenser till förmån för utvecklingsländerna. Formellt bemyndigande för Kungl.Maj:t att medge tullpreferenser för utvecklingsländer finns i 4 § 3tullförordningen (1973: 979). 1971: 93 framgår att bemyndigandet fårutnyttjas för vissa särskilt angivna länder och gäUer med vissa begränsningarbeträffande varuområdet. bör därför beredas tillfälle att avgeyttrande i frågan om tullpreferenser för de nu aktuella länderna. Tullpreferensernaför , och bör införas fr. o, m, . Utjämningsskattutgår enligt förordningen (1960: 258) om utjämningsskatt å vissa varor förchoklad- och konfektyrvaror (med vissa undantag), vissa biscuits och waferssamt öl av typ B (mellanöl) och starköl när varorna tillverkas yrkesmässigtför försäljning eller införs till landet. Utjämningsskatten har till syfte atttäcka kostnaderna för den intema prisutjämning för vissa livsmedelsprodukter,som infördes i anslutning till upprättandet av den Europeiska frihanddssammanslutningen(EFTA) . Genom prisutjämningen ges de inhemska producenterna möjlighetatt få tillgång till råvaror för sin tillverkning till världsmarknadspris.Utjämningsskatten utgick från början med , höjdes till 60öre samt sänktes till , till 40 öreoch till per kilogram. Ändringarna har varit betingadeav utvecklingen vad beträffar kostnadema för utjämningsbidragen, . För mellanöl och starkölinfördes utjämningsskatt med 3 resp, för liter den 1 januari 1967.Samtidigt infördes en intern råvaruprisutjämning av samma typ som hadetillämpats inom bl. a. choklad- och konfektyrområdet. Utjämningsskatten för mellanöloch starköl höjdes till 5 resp. för liter, sänktes 1april 1973 till 4 resp. för liter och är suspenderad . Ävendessa åtgärder sammanhängde med ändringar i kostnaderna för prisutjämningen. Industrins livsmedelsgruppframhåller att prisutjämningsbidraget för torrmjölk ytterligare nedgått sedanutjämningsskatten senast sänktes samt att sänkningen av förmalningsavgifternaför spannmål kommer, att medföra en väsentlig reduktion av prisutjämningsbidragetför mjöl. Härigenom skulle de genomsnittliga bidragen för choklad- och konfektyrvaror,biscuits och wafers komma att ligga betydligt under beloppet för den nuutgående utjämningsskatten om för kilogram. 1974: ne 8 gruppenhemställer att en ytterligare sänkning av utjämningsskatten för nämndaprodukter genomförs. ansluter sig tillindustrins livsmedelsgrupps framställning och understryker betydelsen av attbagerierna inte får betala högre skatt än vad som utbetalas som utjämningsbidrag. räknar i sitt remissyttrande med att prisut-järtmingsbeloppetför choklad- och konfektyrvaror under /75 kommer att iippgå till26 öre för kilogram, vilket nära överensstämmer med den nu utgåendeutjämningsskatten. Prisutjämningsbidraget kan enligt nämnden antas blioförändrat, främst med hänsyn till att sänkningen för mager torrmjölk uppvägsav höjningen för glykos. Däremot förutser nämnden en viss sänkning avbidragsbeloppet för biscuits och wafers, som beräknas bli för kilogram.Genomsnittligt skulle prisutjämningen för de båda varugrupperna tillsammanskomma att uppgå till för kilogram. Med hänsyn till att man nu inte haranledning att räkna med några nämnvärda ändringar av prisutjämnings-beloppensamt att man bör söka undvika alltför täta ändringar i skattesatsen avstyrker jordbraksnämndenförslaget att sänka utjämningsskat-ten för choklad- och konfektyrvaror, biscuitsoch wafers. skiille ett mindre överskott visserligen uppkomma omutjämningsskatten för choklad- och konfektyrvaror, biscuits och wafers ejändras. Kollegiet avstyrker dock en sänkning med hänsyn bl. a. till svårighetenatt uttala sig om utvecklingen av världsmarknadspriser ochutjämningskostnader. Det är enligt kollegiets mening inte heller önskvärt medalltför täta ändringar av skattesatsen. Riksskatteverketanser att skattesatsen på choklad- och konfektyrvaror får anses väl anpassadtill den aktuella för varugruppen genomsnittliga prisutjämningskostnaden. Dådet gäller varagruppen biscuits och wafers kan det enligt riksskatteverketsmening finnas anledning att ifrågasätta om beskattning och prisutjämning överhuvud taget.bör bibehållas. Generaltullstyrelsenframhåller i sitt yttrande att inga invändningar finns från de synpunktertullverket närmast har att bevaka mot en justering av utjämningsskatten förchoklad- och konfektyrvaror, biscuits och wafers. Närdet gäller utjämningsskatten på maltdrycker hänvisar Svenska bryggareföreningentill att mycket höga världsmarknadspriser på spannmål väntas även under år1975. Något utjämningsbidrag för korn och malt torde då inte komma att utgå,varför ett återinförande av utjämningsskatten för maltdrycker skulle fåkaraktären av en för konsumenten fördyrande produktskatt vid sidan avmaltdrycksskatten. Föreningen hemställer att suspenderingen avutjämningsskatten för mellanöl och starköl får omfatta också . Dei ärendet hörda remissinstanserna har tillstyrkt att utjämningsskatten påmellanöl och starköl suspenderas även . Utjämningsskattenhar till syfte att finansiera kostnaderna för prisutjämningen på vissalivsmedelsprodukter. För choklad- och konfektyrvaror, biscuits och wafersutgör skatten för kilogram. För mellanöl och starköl ärutjämningsskatten suspenderad . Genom prisutjämningen undanröjsden särskilda kostnadsbdastning på grund av jordbruksregleringen som apnarskunde missgynna svenska producenter i konkurrens med utländska företag. Utjämningsskattenför choklad- och konfektyrvaror sänktes från till25 öre för kilogram. Sänkningen var betingad av utvecklingeri vad beträffar "kostriaderriaför utjämriirigsbidrä-geri, Urider härivisnirig till de stegrade världsmarknadspriserriahar iri-dustrins livsmedelsgrupp och hemställt att.utjämningsskattennu ytterligare sänks. Remissmyndigheterna har emellertid avstyrkt förslagetmed hänvisning till att man inte kan förutse några nämnvärda ändringar av prisutjämningsbdoppenoch att utjämningsskatten får anses väl anpassad till dessa. Vidare framhållsangelägenheten av att undvika täta ändringar i skattesatsen. För egen del kan jag ejfinna skäl att nu vidta en sänkning av utjämningsskatten för choklad- och konfektyrvaror,biscuits och wafers. De beräkningar som gjorts visar att endast en obetydligskillnad föreligger mellan skatteintäkt och utjämningskostnader. Endifferentiering av skattesatsen på skilda varuområden bör inte övervägas sålänge världsmarknadspriserna på råvarorna inte kan sägas ha stabiliserats, Ilikhet med remissinstansema anser jag att någon utjämningsskatt på öl av typ B(mellanöl) och starköl inte bör tas ut , I den nya regeringsformenfinns en bestämmelser som innebär att vissa författningar skall betecknas somlag. Med anledning härav förordar jag att erforderliga ändringar iförordningen (1960: 258) om utjämningsskatt å vissa varor vidtas. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t dels föreslårriksdagen att antaga inom upprättat förslag till lag omändring i förordningen (1960: 258) om utjämningsskatt å vissa varor, delsbereder tillfälle att avge yttrande över vad jag har anfört omtullpreferenser för , och , Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. Varor hänförliga till 2599 kap. tulltaxan som ej ärberättigade till tullpreferens vid import från och 28,56 A. Kalciumkarbid 29.04 A, och ur C, Acykliskaalkoholer med undantag av metanol ur 29,15 B, Ftalsyraanhydrid 31,02 A.C, Kvävegödselmedel,mineraliska eller kemiska 31.05 A, och B,l. Andra gödselmedel; varor enhgtdetta kapitel i form av tabletter, pastiller e,d, eller i förpackningarmed en bruttovikt ej överstigande ur 35,02 B,i Äggalbumin, otjänligt till människoföda 35,05' Dextrin och dextrinklister; löslig stärkelse och ros- tad stärkelse; stärkdseklister 38,12 A,i och ur B.i Beredda glätt-, appretur- och betmeddav sådana slag som användes inom textil-, pappers- eller läderiridustrin ellerinom liknande industrier, innehållande stärkelse eller stärkelseprodukter, medundantag av varor i detaljhandelsförpackningar, vägande per styck högst 1 kgnetto 38,19 G,i Kärnbindemedel, innehållande stärkelse eller 39.1 Kondensations-,polykondensations- och polyaddi-tionsprodukter (inbegripet linjära produkter),även modifierade eller polymeriserade (t. ex, fenoplaster, aminoplaster, alkyder,polyallylestrar och andra omättade polyestrar, silikoner) 39.2 Polymerisations-och sampolymerisationsprodukter (t.ex, polyeten, polytetrahalogeneten polyisobuten,polystyren, polyvinylklorid, polyvinylacetat, poly-vinylkloridacetat och andra polyvinylderivat,po-lyakrylsyra- och polymetakrylsyraderivat, kuma-ronindenhartser) ur 39,03 Cellulosaregenerat;cellulosanitrat, cellulosaacetat och andra cellulosaestrar, cdlulosaetrar och andra kemiskacellulosaderivat, även mjukgjorda (t,ex, kollodium, celluloid); vulkanfiber: samtiigatull-belagda varaslag 39.06 A,2,1 Stärkelse, företräd, förestradeller på annat sätt 39.07 Varor av material av sådana slag som är nämnda i nr 39,0139,06 1 Jordbruksreglerade varor. 40,11 Ringar, däck, utbytbara slitbanortill däck samt slangar och fälgband, av mjukgummi, för alla slags hjul 42,03 Beklädnadsartiklar och tillbehörtill kläder, av 51,01 A.l, och B, Garn av ändlösa syntetiska eller regenereradefibrer, ej i detaljhandelsuppläggningar med undantag av garn, annat än cordgarn,av syntetiska fibrer 51.03 B, Gam av ändlösa regenererade fibrer i detaljhan- 51.04 Vävnader av ändlösa syntetiska eller regenererade fibrer, inbegripet vävnader av enfibertråd eller remsor enligt nr 51.01 eller 51,02 53.10 Garn av fårull,tagel eller andra djurhår (fina eller grova) i detaljhandelsuppläggningar 53.11 Vävnader avfårull eller fina djurhår 54.03 A,l, och B, Garn av hn eller rami, ej idetaljhandelsupplägg- ningar med undantag av enkelt garn över nr 35 engelsknumrering 54.4 Garn av lineller rami i detaljhandelsuppläggningar 54.5 Vävnader av lineller rami 55.05 A, och B.l, Gam av bomull, ej idetaljhandelsuppläggningar, med undantag av garn, annat än sytråd, över nr 89 engelsknumrering 55.06 "n av bomull idetaljhandelsuppläggningar ur 55.07 Gasivävnaderav bomull med undantag av oblekta, 55.8 Haiidduksfrottéoch liknande frottévävnader, av bomull 55.9 Andra vävnaderav bomull 56.01 B, Korta regenererade fibrer, ej kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning 56.04 B, Korta regenererade fibrer och avfall av regene- rerade fibrer, kardade, kammade eller på annat sättberedda för spinning 56.05 A,2, Gam av korta regenererade fibrereller av avfall av regenererade fibrer, ej i detaljhandelsuppläggningar 56.6 Gam av kortasyntetiska eller regenererade fibrer eller av avfall av syntetiska eller regenereradefibrer, i detaljhandelsuppläggningar 56.7 Vävnader avkorta syntetiska eller regericrerade fibrer eller av avfall av syntetiska ellerregenererade fibrer 57.10 Vävnader av jute eller av andra bastfibrerför textilt ändamål enligt nr 57,03 58.02 B, Andra mattor (även konfektionerade) ävensom kelim-, soumak- och karamanievävnader samt liknandevävnader (äveri konfektionerade) med un- dantagav mattor av kokosfibrer utan inblandning av andra fibrer 58.4 Sammets-, ögle- och sniljvävnader(andra än hand-duksfrotté och liknande frottévävnader av bomull, hänförligatill nr 55,08, samt band hänförliga till nr 58:05) 58.5 Vävda band samt band beståendeav sammanklistrade parallella trådar eller fibrer, andra än varor hänförligatill nr 58,06 58.6 Vävda etiketter, märken o.d,,ej broderade, som längdvara eller tillskurna 58,08A. ur59,01 A, Varor av vadd 59.2 Filt samt varor av filt, ävenmed impregnering eller överdrag 59.3 Fiberduk, likande duk av gamsamt varor av sådan duk, även med impregnering eller överdrag 59.4 Bind- och segelgarn, tågvirkeoch linor, även flätade 59.5 Nät som längdvara eller iavpassade stycken och varor av nät, tillverkade av bind- eller segelgam, tågvirkeeller linor, ävensom avpassade fisknät och andra fiskredskap ay nät tillverkadeav garn, bind- eller segelgarn, tågvirke dier linor 59.7 Textilvävnader överdragna med-gummi arabicum e.d, eller med stärkelseprodukter, av sådana slag som användestill bokpärmar o,d,; kalkerväv; preparerad målarduk; kanfas och liknandevävnader för tillverkning av hattstommar eller liknande ändamål 59.8 Textilvävnader, impregnerade,överdragna belagda eller laminerade med cellulosaderivat eller andra plaster 59,13A, Band av elastiska vävnader (andra än trikåvaror) beståendeav textilmaterial i förening med gummitråd 59.15 Brandslangar och liknande slangar av textilma- terial,även med invändig beläggning, armering eller tillbehör av annat material ur59,17 B. Ändlös, vävd maskinfilt, vävd maskinfilt med s.k, 60,01 Trikåväv, ej elastisk och ej gummibehandlad 60.3 Strumpor, understrampor,sockor, ankdsockor, strumpskyddare o.d, av trikå, ej elastiska och ej gummibehandlade 60.4 Underkläder ay trikå, ejelastiska och ej gummi-behandlade 60.5 Överkläder av trikå samt andra trikåvaror,ej elastiska och ej gummibehandlade ur60.06 Trikåväv och andra trikåvaror, elastiska eller gummibehandlade(inbegripet elastiska knäskydd och elastiska strumpor) med undantag av åder-bråcksstrumpor Överkläderför män eller gossar för kvinnor, flickor eller småbarn Underkläderför män eller gossar, inbegripet kragar, skjortbröst och manschetterUnderkläder för kvinnor, flickor eller småbarn Korsetter, gördlar, höfthållare,bysthållare, hängs-len, strumphållare, strumpeband o.d. (inbegripet sådanaartiklar av trikå), även elastiska Res- och sängfiltar