prop · FX03144 · 1974-12-31 00:00:00 — För tekniskledamots ställning som medarbetare i domstolen med uppgift att stå förgrundläggande tekniska insikter är det föreslagna systemet med fasta tjänsterinrättade i hovrätterna väl förenligt. Ett system där ledamöter utses efterdet enskilda målets beskaffenhet ur en krets som sammantaget täcker ett brettoch mångfacetterat kunskapsfält har klara förtjänster men fyller en annanfunktion än den avsedda. När behov uppkommer av en mera specifik tekniskkunskap än den som teknisk ledamot enligt förslaget kan förväntastillhandahålla, bör detta behov tillgodoses på annat sätt. Viss erforderligsakkunskap, särskilt i miljöskyddsmålen, torde kunna erhållas i den månvattenrättsråd kan tjänstgöra som teknisk ledamot i fastighetsmål. I övrigt fårerforderlig specialistkunskap tillföras målet genom sakkunnigbevisning enligt RB:sregler. Ensärskild fråga är om den tekniska förstärkningen av hovrätt i mål som överklagasfrån fastighetsdomstol bör anstå i avvaktan på att ökad klarhet nås omfastighetsdomstolarnas framtida befattning med vattenfrågor. Vattenrättskipningensframtid övervägs f.n. av vattenlagsutredningen, I dess direktiv uttalas bl,a,att det ter sig naturligt att ersättningsfrågor i vattenmål läggs påfastighetsdomstol, eftersom det föreligger nära samband mellanvärderingsfrågorna i vissa typer av fastighetsbildningsmål, expropriationsmåloch vattenmål. Som uttalats i samband med ett framlagt förslag tilländring i vattenlagen (prop. 1974:83 s. 141, 152) kan man räkna med attersättningsfrågorna i vattenmål också i fortsättningen skall avgöras av domstoloch att domstolarna, om i en ny vattenlag endast ersättningsfrågorna kommer attligga kvar hos dem. måste ha möjlighet att föreskriva skadeförebyggandeåtgärder. Enligt min mening kan den kvarstående ovissheten om vilka ytterligareuppgifter i vattenmål som kan komma att bli tillförda de dömandeinstanserna i fastighetsmål inte tillmätas någon avgörande betydelse när detgäller att skapa en kvalificerad sammansättning av hovrätt i dessa mål. uppfattning underlättar utredningsmannens förslag ocksåen framtida integration av de judicidla prövningssystemen i olika typer av mål.Frågan om vattenmålens behandling i andra instans får prövas när resultatet avvattenlagsutredningens arbete föreligger. Mot bakgrund av det nu anförda ansluter jag mig tillutredningsmannens förslag att ledamot med särskild teknisk sakkunskap skallingå i hovrätt vid prövning av fastighetsmål och att särskilda tjänsterinrättas för sådana ledamöter. Som lagfäst kompetenskrav föreslår utredningsmannen detsom gäller för teknisk ledamot i fastighetsdomstol, dvs, teknisk utbildning ocherfarenhet i fastighetsbildning eller fastighetsvärdering. Utredningsmannenframhåller som angeläget att man åtminstone i inledningsskedet ommöjligt besätter tjänsterna med personer som besitter erfarenhet av bådaslagen. Remissinstanserna tillstyrker så gott som enhälligt denföreslagna lösningen, åtskdliga med kommentaren att det vanligaste torde varaspecialisering på antingen fastighetsbildning eller fastighetsvärdering. Ettpar remissinstanser förordar dock att man lagfäster den dubbla kompetensen sombehörighetskrav. Med hänsyn bl,a. till att antalet tjänster för tekniskaledamöter i hovrätt blir mycket litet kan i och för sig anföras skäl för atttjänsterna bör besättas med personer som har dubbel kompetens. Också jag anserdet angeläget att man söker rekrytera personer med sådan bred kunskap.Emellertid kan ett lagfäst krav på dubbel kompetens komma att hindra att tilldomstolarna knyts personer med mycket höga kvalifikationer vilka i huvudsak ärbegränsade till ettdera området. Detta kan vara olämpligt. Jag förordar därföratt kompetenskravet får den av utredningsmannen föreslagna utformningen, 5.1.3 Antalet tekniska ledamöter Utredningsmannen föreslår att tre tjänster för tekniskledamot i hovrätt inrättas. Förslaget grundas på att antalet mål vari tekniskledamot skall medverka kan beräknas uppgå till ca 200 . Utredningsmannenbedömer att avverkningskapaciteten per teknisk ledamot med hänsyn till målenssvårighetsgrad torde vara något lägre än i underrätt, där teknisk ledamotberäknas delta i handläggningen av omkring 90 mål . Förslagetgodtas så gott som undantagslöst av remissinstanserna. Hovrätten för VästraSverige anser dock antalet tjänster vara för högt. Fastighetsrådens föreninghävdar å andra sidan att antalet bör bestämmas till fyra, Ilikhet med utredningsmannen finner jag det angeläget understryka att något helthållfast underlag för beräkning av erforderligt antal tjänster f ,n, inte ståratt uppbringa. Man är i stor utsträckning hänvisad till uppskattningar. Tillsvidare bör man enligt min mening kunna godta utredningsmannens förslag i dennadel. 5.2Frågan om koncentration av målen 1enlighet med sina direktiv har utredningsmannen övervägt möjligheterna attsammanföra fastighetsmålen till endast vissa hovrätter. Efter en ingåendeanalys av flera alternativa lösningar kommer han till den slutsatsen att avolika koncentrationsgrader den hårdaste, dvs, att målen förs samman till enenda hovrätt, är att föredra. Vid valet mellan detta alternativ och nuvarandeordning förordar han emellertid att man även i fortsättningen fördelar målen påalla hovrätterna, åtminstone till dess ett nytt prövningssystem på detvattenrättsliga området genomförts. Genom en sådan lösning undgår man enligtutredningsmannen en uppdelning av hovrätterna i två grupper, den ena medfullständig måluppsättning och den andra med en mera begränsad. Han anser siginte ha funnit belägg för någon besvärande oenhetlighet i hovrätternasavgöranden. När det gäller koncentrationens betydelse för att skapaförutsättningar för ökad sakkunskap hos domstolen är det framför allt av viktatt den enskilda hovrätten bereds ett tillräckligt målunderlag, I vissa avhovrätterna kan målunderlaget visserligen beräknas bli ganska begränsat.Emellertid kan detta komma att breddas i icke obetydlig män genom attvattenrättsliga frågor förs till fastighetsdomstol. Ovissheten om hur denframtida vattenrättskipningen kommer att utformas är enligt utredningsmannenett starkt skäl för att nu inte göra ingrepp i den bestående ordningen. Förslageti denna del har mottagits positivt under remissbehandlingen. En minoritet inomGöta hovrätt avstyrker dock förslaget och föreslår att målen koncentreras tilltre hovrätter. En del instanser menar att frågan bör omprövas när en reformeringav vattenrättskipningen blir aktuell. Vidbedömningen av frågan om en koncentration av fastighetsmålen i överinstans kanförst konstateras att det primära syftet med den reform som föreslås avutredningsmannen självfallet måste vara detsamma som fastighetsdomstolsreformens,nämligen att skapa ökade förutsättningar för enhetlighet i avgörandena och förgod sakkunskap och erfarenhet hos domstolens ledamöter. I och för sig gagnasdetta syfte maximalt genom att målen förenas hos en enda domstol. Uppenbart ärdock att nu liksom vid fastighetsdomstolsreformenockså måste tas hänsyn till de allmänna strävandena att förse den enskildedomaren med ett brett och omväxlande arbetsfält och en allsidig erfarenhet.Dessa strävanden är inte utan vidare förenliga med en koncentration av målen.Detsamma gäller behörig hänsyn till hovrätternas ställning när det gällerdomarutbildning och rekrytering. Omfastighetsmålen liksom nu fördelas på alla hovrätter är målunderlaget i vissahovrätter otvivelaktigt i minsta laget för att bereda domstolens domare denrutin och erfarenhet av sådana mål som i och för sig kunde anses önskvärd. 1fråga om målunderlaget är också att märka att enligt hyresprocesskommitténsnyligen avlämnade betänkande (Ds Ju 1974:3) Bostadsdomstolen, överinstans tillhyresnämnd, mål som f.n, förs till allmän domstol från hyresnämnd i ställetskall överprövas av en särskild domstol, bostadsdomstolen. Dessa måltyper äremellertid i fastighetsdomstol och enligt utredningsmannens förslag också ihovrätt som regel undantagna från tekniska ledamöters verksamhetsområde ochförekommer dessutom i alla hovrätter utom endast i relativt obetydlig utsträckning. Störrebetydelse för arbetsbördan har i detta sammanhang vattenmålen. Man kan räknamed att de vattenrättsliga frågor som efter en planerad reform avvattenrättskipningen kommer att åvila domstol skall läggas på fastighetsdomstol.Som jag redan anfört får frågan om vattenmålens behandling i andra instansprövas när resultatet av vattenlagsutredningens arbete föreligger. En av fleratänkbara lösningar är emellertid att man i samband med en reform avvattenrättskipningen kommer fram till att vattenmål lämpligast bör fördelas påflera, kanske alla, hovrätter. Det nu anförda talar enligt min mening för inte nu bör göra någon ändring i fråga om fördelningen mellan hovrätternaav mål som överklagas från fastighetsdomstol, Ocksåmed det i vissa hovrätter förhållandevis blygsamma målantalet är det möjligtatt åstadkomma viss specialisering genom att målen inom varje hovrätt samlas eller ett fåtal rotlar. Härigenom bereds åtminstone några lagfarna ledamötertillfälle att förvärva rutin och erfarenhet av fastighetsmålen. Den väsentiigaförstärkningen av hovrätts sakkunskap i dessa mål åstadkoms ju f ,ö, genominförandet av teknisk ledamot. Detskall inte förnekas att det låga antalet tekniska ledamöter, tre tjänster,applicerat på mål som är utspridda på sex hovrätter kan innebära vissaorganisatoriska och praktiska olägenheter. En väsentlig uppgift för tekniskledamot är som jag förut sagt att ta del i handläggningen redan på ett tidigtstadium, helst redan när målet kommer in till domstolen, och under måletshandläggning fortlöpande medverka och vara kunskapskälla för de lagfarnaledamöterna. Det kan erbjuda vissa svårigheter att ordna handläggningen efterdessa riktiinjer i hovrätt som inte har en tekniker stationerad påhovrättsorten. Emellertid är jag övertygad om att man genom planering ochsamverkan inom och mellan berörda hovrätter skall kunna finna en godtagbar form för arbetets uppläggning.Jag vill erinra om att motsvarande problem finns i fastighetsdomstolsorganisationenoch där har kunnat lösas på ett tillfredsställande sätt. Att såsom föreslagits vid remissbehandlingen koncentreramålen till tre hovrätter kan i viss mån minska de problem som sist har berörts.Detta förhållande kan dock inte tillmätas någon avgörande betydelse med hänsyntill de principiella invändningar som talar mot att göra någon ändring inuvarande ordning. Jag förordar därför att fastighetsmålen som fördelas påalla hovrätterna. Frågan torde böra omprövas när klarhet vunnits om bl,a,vattenrättskipningens framtida organisation, 5.3 Tekniska ledamöters inordnande ihovrättsorganisationen Utredningsmannen föreslår att de tre tjänsterna förteknisk ledamot skall vara gemensamma för alla hovrätterna men att varjeteknisk ledamot stationeras vid en bestämd hovrätt och hör till denna iadministrativt avseende. Med hänsyn till målantal och geografisk belägenhetfaller det sig enligt utredningsmannens mening naturligt att en tekniker iförsta hand betjänar de tre södra hovrätterna, en tekniker i första hand Sveahovrätt och en tekniker i första hand de två norrlandshovrätterna. Utredningsmannenanser det lämpligt att markera denna indelning på så sätt att det för varjetjänst anges vilken eller vilka hovrätter tjänstgöringsskyldighetenföreträdesvis avser. Förslaget har inte mött någon principiell erinran vidremissbehandlingen. Också enligt min mening bör tjänsterna somutredningsmannen föreslagit inrättas gemensamt för samtliga hovrätter.Tjänsterna bör vara ordinarie. För varje teknisk ledamot bör bestämmas vidvilken hovrätt denne skall vara stationerad och vid vilken eller vilkahovrätter han i första hand skall tjänstgöra. Det bör ankomma på Kungl, Maj:teller myndighet som Kungl, Maj:t utser att besluta härom liksom att meddela deadministrativa föreskrifter i övrigt som behövs för de tekniska ledamöternastjänstgöring. 5.4 Domförhets- och handläggningsfrågor Enligt utredningsmannens förslag skall hovrätt som regelbestå av tre lagfarna och en teknisk ledamot i fastighetsmål. Rätten skallkunna förstärkas med ytterligare en teknisk ledamot om särskilda skälföreligger, I två fall skall rätten å andra sidan vara domför med endastlagfarna ledamöter.Det ena är att målet gäller hyra, arrende, bostadsrätt eller tvångsförvaltningav bostadsfastighet. Också i sådant mål skall dock teknisk ledamot kunna deltai stället för en av de lagfarna ledamöterna, om målets beskaffenhet eller annatsärskilt skäl föranleder det. Det andra fallet är att medverkan av tekniskledamot i annat fall uppenbarligen inte är behövlig. Enligt förslaget beslutarrättens ordförande om förstärkning till två tekniker och om teknikerstjänstgöring i mål om hyra e,d. Remissinstanserna godtar iallmänhet förslaget. Undantagsregeln om handläggning av andra mål än sådana somrör hyra e,d, utan medverkan av tekniker kritiseras dock från hovrättshåll. Mananser att förslaget i denna del innebär ett alltför kategoriskt krav påmedverkan av tekniker och förordar att ordet 'uppenbarligen' får utgå eller attmöjlighet öppnas att förordna om handläggning utan teknisk ledamot, om måletsbeskaffenhet eller annat särskilt skäl föranleder det. Några remissinstanserdiskuterar också i vilken sammansättning rätten skall pröva om medverkan av teknikerbehövs. Hovrätten för förordar att beslutet skall ankomma påhovrättsavdelning och att samma skall gälla beslut om att tillkalla tekniskledamot i hyresmål. För egen del anser jag attde av utredningsmannen föreslagna domförhetsreglerna har fått en i stort settändamålsenlig utformning. Bortsett från undantagsregeln beträffande andra målän hyresmål o.d. har bestämmelserna direkta motsvarigheter i lagen (1969:246)om fastighetsdomstol. Vad gäller den åsyftade undantagsregeln bör först slåsfast att det normala givetvis bör vara att teknisk ledamot deltar ihandläggningen. Såsom framhålls av utredningsmannen finns det emellertid frågordär teknikerns medverkan inte är motiverad. Jag syftar främst på rent processudlafrågor, t,ex, avvisning. Också sådana undantagsfall då huvudsaken har klartjuridisk karaktär utan teknisk färgning hör till bilden. Ett rationelltutnyttjande av teknisk ledamots kapacitet kräver en möjlighet till handläggningutan tekniker. Undantagsbestämmelsen bör utformas så att tvekan om förekomstenav tekniska frågor leder till att tekniker skall delta. Detta synes också varaden avsedda innebörden i utredningsmannens förslag. Jag ansluter mig därförtill detta. Prövningenav domförhetsfrågor bör göras av hovrätten enligt vanliga sammansättningsregler.Jag återkommer till denna fråga i specialmotiveringen, Hyresprocesskommitténhar i sitt remissyttrande föreslagit att domförhetsregeln för hyresmål görstillämplig också på vissa mål enligt bostadssaneringslagen (1973:531), därfullföljd sker från hyresnämnd direkt till . Härtill vill jag förstanmärka att kommittén i sitt efter remissyttrandet avlämnade betänkande (Ds Ju1974:3) Bostadsdomstolen, överinstans till hyresnämnd, har föreslagit bl,a, atti sådana ärenden enligt bostadssaneringslagen, där talan nu skall fullföljasfrån hyresnämnd till hovrätt,fullföljd i stället skall ske till den av kommittén föreslagna bostadsdomstolen.Vid genomförandet skall enligt förslaget mål som dä är anhängiga i hovrättenföras över till bostadsdomstolen. Propositioni anledning av hyresprocesskommitténs förslag planeras bli förelagd iår med sikte på genomförande av en reform , Om kommittéförslagetgodtas, kommer därigenom hovrätts befattning med den typ av bostadssaneringsmål,som kommittén berört i sitt remissyttrande, att upphöra. Med hänsyn härtillfinner jag inte anledning att i detta sammanhang ta upp frågan om hovrättssammansättning i sådana mål, 5.4.2Teknisk ledamots medverkan i handläggningen Omdet behövs för utredning i särskild fråga vid fastighetsdomstol kan det uppdrasåt en eller flera ledamöter att verkställa undersökning på platsen. Parternaskall underrättas om tiden för undersökningen, om den inte sker bara somförberedande åtgärd för syn på stället. Utredningsmannen förordar attmöjlighet införs också för tekniker i hovrätt att ensam eller tillsammans medannan ledamot, företrädesvis referenten, företa sådan undersökning som nusagts. Efter förebild i 11 kap, 106 a 8 vattenlagen föreslår utredningsmannenäven en bestämmelse varigenom parterna tillförsäkras rätt att yttra sig överutredning som teknisk ledamot verkställt i målet. Bestämmelsen är avsedd attgälla all sådan utredning som inte bara i oväsentlig mån avviker från vad somtidigare kommit fram i målet. Deföreslagna bestämmelserna har i allmänhet lämnats utan erinran vid remissbehandlingen.Två hovrätter uttalar dock viss tvekan beträffande användningen i hovrätt avdet föreslagna systemet med särskild undersökning på platsen och anser detstridande mot omedelbarhetsprincipen. Vad gäller den senare bestämmelsen anförsfrån ett häll att den också bör göras tillämplig för fastighetsdomstol. Frånadvokatsamfundet invänds att bestämmelsen medger undantag från grundprincipenatt parterna skall ha tillfälle att yttra sig över allt material som läggs tillgrund för rättens avgörande. Föregen del ser jag den föreslagna bestämmelsen om undersökning på platsen främstsom ett medel för domstolen att i vissa mål fullt ut tillgodogöra sigteknikerns särskilda kunskaper. Mot den praktiska tillämpningen av denmotsvarande bestämmelse, som gällt för fastighetsdomstolarnas vidkommandealltsedan dessa domstolars tillkomst, har inga erinringar framförts. Jag anseratt bestämmelsen är väl motiverad också för förfarandet i hovrätt. Med den synjag nu redovisat på bestämmelsens syfte följer också att klara fördelarmerendels torde ligga i att, som utredningsmannen förordat, lagfarna ledamöterdeltar i undersökningen. Omedelbarhetsintresset tillgodoses genom föreskriftenatt parterna skall beredas tillfälle att närvara vid undersökningen. Möjlighetentill undersökning bör enligt min mening inte vara begränsad till mål där syn påstället blir aktuell. Jag anser därför inte påkallat att i detta sammanhangsåsom förordats av en hovrätt vidga hovrätternas möjligheter att företa synenligt FBL, Deefter mönster av vattenlagen utformade reglerna om parts rätt att yttra sigöver resultatet av utredning som teknisk ledamot verkställt får betraktas somen naturlig konsekvens av bestämmelserna om undersökning på platsen. Jagansluter mig till förslaget i denna del. Jag anser inte att det finns anledningatt nu ta upp frågan om införande av motsvarande lagbestämmelser för handläggningeni första instans. Utredningsmannenföreslår att reformen genomförs med den övergångsanordningenatt äldre bestämmelser skall tillämpas i mål vari hovrätt före ikraftträdandetbörjat huvudförhandling eller föredragning för målets avgörande. Hovrättenför redovisar principiella invändningar mot ikraftträdande vidannan tidpunkt än årsskifte samt förordar att de nya reglerna blir tillämpligaendast på mål som kommer in till hovrätt efter ikraftträdandet. Enligtmin mening talar starka skäl för att behovet av teknisk sakkunskap i hovrätt ifastighetsmål tillgodoses möjligt. Jag förordar att det lämnas åt Kungl.Maj:t att besluta om tidpunkt för ikraftträdandet så snart de frågor som hängersamman med inrättande och tillsättande av teknikertjänsterna blivit lösta, Ifråga om de mål som vid ikraftträdandet är anhängiga vid hovrätt är det enligtmin mening ändamålsenligt med en övergångsbestämmelse av den innebördutredningsmannen föreslagit. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag tilllag om ändring i lagen (1969:246) om fastighetsdomstol. Förslagettorde få fogas till statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 3. Lagenbör innehålla endast sådana regler om domstolar och rättegång på dettaområde som avviker från eller fyller ut reglerna i RB och andra författningar, t.ex,FBL. I enlighet med detta betraktelsesätt, som förordats även av fleraremissinstanser, har rubriken, som tagit sikte endast påunderrättsregler, ändrats till att innefatta också regler för högre rätt, Iöverensstämmelse härmed har också en mellanrubrik ändrats och två nya sådanalagts till, Avlagtekniska och praktiska skäl har införts en samlingsbeteckning för mål ochärenden som fastighetsdomstol skall upptaga. Som samlingsbeteckning användstermen fastighetsmål. Att det, som någon remissinstans påpekat, finns andratyper av mål som rör fastighetsförhållanden än sådana som faller inombestämningen i denna paragraf är enligt min mening inte ägnat att medföra någrapraktiska olägenheter. Fastighetsdomstolär tingsrätt i särskild sammansättning. Detta innebär bl,a, attinstansordningen från fastighetsdomstol, om annat inte följer av särskildförfattning, följer reglerna i RB, Det har därför inte ansetts nödvändigt atti denna lag ange högre instans, 1 8 införda termen fastighetsmål har förts in också här. Hänvisningen idenna paragraf har därigenom gjorts tillämplig också för högre instans. Häranges de särskilda regler om hovrätts sammansättning i vissa fastighetsmål, sominnebär avvikelse från grundregleringen i RB. Avgörandeti sammansättningsfrågor enligt första stycket andra punkten, andra stycket ochtredje stycket ankommer på hovrätten. När hovrätten företar mål tillhuvudförhandling eller föredragning bör hovrätten pröva sin domförhet.Praktiska skäl torde i många fall tala för att denna prövning sker redan på etttidigare stadium, under målets beredande, 1 avdelningsordförandes ledning avarbetet på avdelningen får självfallet anses ingå att beakta uppkommande frågorom domförhet och tillse att de kommer under prövning. Särskildaskäl att låta två tekniker medverka torde i allmänhet få anses föreligga t.ex,när målet innehåller ovanligt många eller ovanligt svårbedömda tekniskaproblem. Handläggningav annat fastighetsmål än hyresmål e,d, utan medverkan av teknisk ledamot skallkunna förekomma när teknisk ledamots medverkan uppenbarligen inte behövs. Detkan gälla rent processudla frågor, t.ex, avvisning. Emellanåt torde också kunnaförekomma materiella avgöranden av uteslutande juridisk art, t.ex. vissafrågor om rätte- gångskostnad, eller undantagsvis någon materiellfastighetsrättslig fråga. För handläggning utan tekniska ledamöter förutsätts dockatt alla frågor som är uppe till bedömande vid tillfället faller inomundantagsregeln. Handläggs processuell eller eljest uteslutandejuridisk fråga och fråga som inte uppenbarligen saknar tekniskt inslag skallden tekniske ledamoten delta i handläggningen av alla frågorna. Har mål som avses i 3 8 andra stycket (hyresmål e,d,) ifastighetsdomstol handlagts med teknisk ledamot i rätten, torde i regel skälföreligga att förordna om medverkan av teknisk ledamot också i hovrätten. Att, som föreslagits av en remissinstans, göra ett tilläggtill 2 kap, RB motsvarande bestämmelsen i 1 kap, 8 8 samma balk har inteansetts påkallat av den särskilda sammansättningen enligt patentlagen(1967:837) och är enligt min mening inte heller påkallat , I denna paragraf anges kvalifikationskraven för tjänst somteknisk ledamot i hovrätt. Motsvarande regel för teknisk ledamot i fastighetsdomstolfinns i 3 8 tredje stycket. Sådan ytterligare reglering av tjänstetillsättning som kanbehövas får meddelas i administrativ ordning, Enligt 9 8 kan ordföranden i fastighetsdomstol uppdra åten eller flera ledamöter att verkställa undersökning på platsen, om det behövsför utredning av särskild fråga. Är sådan undersökning inte bara en förberedandeåtgärd för syn på stället, skall parterna underrättas om tiden förundersökningen, I denna paragraf öppnas möjlighet till motsvarande undersökningunder hovrättsprocessen. Det torde falla sig naturligt att lämna uppdraget tillden tekniske ledamoten. Vanligen torde det också vara lämpligt att därjämte enlagfaren ledamot deltar, företrädesvis den ledamot som tilldelats målet. Teknisk ledamot kan komma att tillföra domstolen andrasynpunkter och uppgifter än vad parterna lagt fram.