prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — har närmare 1 000ansökningar om tillstånd att anordna bingospel avgjorts av Kungl. Mot bakgmnd av de erfarenheter som gjorts har inomhandelsdepartementet upprättats en promemoria med förslag till riktlinjer förregleringen av bingospel m. m. Utöver vissa principiella överväganden ochförslag innehåUer promemorian förslaget att all tUlståndsgivning i fråga ombingospel skall handhas av länsstyrelserna. Promemorian har remissbehandlats,och proposition i frågan avses föreläggas 1974 ärs riksdag. Tullavvecklingen genom avtalet med föranleder enfortsatt koncentration av exportfrämjande insatser på de europeiska marknaderna.Handelssekreterarorganisationen har byggts ut kraftigt inomdetta område för att lämna exportnäringen specialiserad kommersiell service avhög kvahtet. Förslag till fuUföljande av denna utbyggnad medhandelssekreterarkontor i och framläggs. Den svenskahandelskammaren i har efter initiativ från kammarenomvandlats tUl handelssekreterarkontor. Programmet för exportstimulans för teko-industri ochmanuellt arbetande glasindustri föreslås förlängt under ett budgetär i avvaktanpä en utvärdering av insatserna. fortsätter den år 1970påböriade , som vill framhäva turismen i som ettalternativ tUl turism utomlands. Pris-,konkurrens- och konsumentfrågor En ändring av allmänna prisregleringslagen (1956:236)trädde i kraft den 1 juh 1973. Lagens nya lydelse innebär att prisreglering iökad utsträckning skall kunna användas som ett led i stabiliseringspohtiken.Vid samma tidpunkt genomfördes i enlighet med beslut (prop. 1973:58;NU 1973:40; rskr 1973:155) en omorganisation av statens pris- och karteUnämnd(SPK). Den nya organisationen möjliggör en effektivare prisövervakning bl. a.genom att verksamheten är uppdelad på byråer, vilka omfattar samtliganäringsområden. Som ett resultat av riksdagsbehandlingen i samma frågatillsattes vidare en utredning om informationsverksamheten hosSPK. Det prisstopp på vissa viktiga livsmedel som infördesfr. o. m. har varit i kraft . Fr. o. m. den 7september Prop.1974:1 Bilaga 12 9 infördesäven prisstopp på sågade trävaror m. m., och uppdrogs åtkommerskollegium att övervaka den svenska marknadens försörjning med dessavaror. Vidare trädde bestämmelser om förhandsanmälan av beslutadeprishöjningar i kraft vad gäller massaved, pappersmassa och papper.Motsvarande bestämmelser gäller fr. o. m. i fråga om vissaoljeprodukter, och beslutades om högstpriser på dessa produkter. började sin verksamhet den 1 januari1973. upphörde verksamheten hos konsumentinstitutet, konsumentrådetoch . En verksamhetsplan har upprättats och flera nyaprojekt har satts igång. Verket prioriterar särskilt säkerhetsfrågor ochfrågor av större hushållsekonomisk betydelse. En förstärkning av resurserna hosverket föreslås, bl. a. irmebärande att tre nya tjänster inrättas. Ärendetillströmningen hos allmänna reklamationsnämndenhar fortsatt att öka. Förslag framläggs om en förstärkning av nämndensresurser. 1 fråga om tillämpningen av lagen (1970:412) om otillbörlig marknadsföringoch lagen (1971:112) om förbud motoskäliga avtalsvUlkor har tUlströmningen av ärenden visat en fortsatt ökning.En förstärkning av resurserna hos konsumentombudsmannen föreslås därför. 1 enlighet med beslut (prop. 1973:1, bU. 12;NU 1973:44; rskr 1973:161) utgår fr.o.m. den 1 juh 1973 statligt stöd tUlkommersiell service i glesbygd. har den löpande tUlsynen öververksamheten och beslutar bl. a. om investeringsstöd. Verket biträds i dessafrågor av en särskild nämnd, glesbygdsnämnden, som består av representanter förenskild och kooperativ handel samt specialister på distributions- ochglesbygdsfrågor. Mycket tyder på att efterfrågan på investeringsstöd; kommeratt öka. En fördubbhng av investeringsanslaget föreslås därför. har i sitt betänkande (SOU1973:15) planering och detaljhandel lämnat förslag rörande kommunernasdetaljhandelsplanering, som bl. a. innefattar en modell för fördelning avbutikslägen. Betänkandet och de remissyttranden som avgivits däröver haröverlämnats till distributionsutredningen för att övervägas vidutredningsuppdragets fullgörande. har i sittbetänkande (SOU 1973:20) Varudeklaration, ett medel i konsumentpolitiken,övervägt olika principlösningar rörande den framtida varudeklarationsverksamheten.Utredningen föreslär bl. a. en lag om varudeklaration enligt vilkendeklaration, i vissa fall med s. k. grundkrav, skall kunna föreskrivas.Betänkandet har remissbehandlats och bereds f. n. inom . Inom har upprättats en promemoriaom tUlfällig handel. 1 promemorian föreslås denna handel få drivas enbartefter särskilt tillstånd av länsstyrelse. TUlstånd föreslås fä meddelas endastom behov av försäljningsformen föreligger. Vägledande bör därvid bl. a. vara omhandeln är av väsentlig betydelse från konsumentsynpunkt. Förslagen harremissbehandlats, oeh proposition i frågan avses föreläggas 1974 års Prop.1974:1 Bilaga 12 10 deltar i det internationella samarbetet ikonkurrens- och konsumentpolitiska frågor, som bedrivs inom bl. a. ochEuroparådet. På konsumentområdet har därvid särskild tonvikt lagts på arbetetmed produktsäkerhetsfrågor. Det nordiska samarbetet i konsumentfrågor har tidigarebedrivits inom för konsumentfrågor. Nordiska ministerrådethar beslutat att en ämbetsmannakommitté för dessa frågor skall upprättas. För verksamheten inom pris-, konkurrens- ochkonsumentområdet föreslås anslagshöjningar med 4,5 milj. kr. Patent- och registreringsfrågoi; deltar i det internationella samarbetet som påpatent-, varumärkes- och mönsterområdet pågår inom bl. a. världsorganisationenför den intellektuella äganderätten () och . Sedan den konventionsom benämnes (PCT) antogs har ett omfattandeförberedelsearbete ägt rum inom . Enligt PCT skall nyhetsgranskning ocheventueUt också patenterbarhetsprövning ske endast vid ett fåtal patentverk ivärlden. Det svenska patentverket har förutsättningar att bli ett av dessaverk. har tiUsammans med 20 andra stater deltagit iförhandlingarna om en europeisk patentgemenskap. Vid en diplomatisk konferens iMiinchen antogs en konvention om ett europeisktpatentförfarande (EPC). undertecknade konventionen vilken innebär bl.a. att ett europeiskt patentverk med säte i skall kunna meddela patentsom blir gällande i alla eUer vissa av de anslutna staterna. Det svenska patentverketkommer att inom ramen för EPC vid sidan av europapatentverket i kunnaverka som . En sådan lösning anses vara till fördel för nordiskapatentsökande och nordisk industri. skall under enövergångstid mot ersättning kunna lägga ut arbete på de nationella patentverkenför att underlätta omställningen tUl nya förhållanden. Det svenska patentverketkan komma att åtaga sig sådant arbete. Såväl PCT som EPC avser att minska det dubbelarbete somf. förekommer vid behandling av patentansökningar. Konventionerna beräknasmedföra praktiska konsekvenser för först . Detsvenska patentverket får då räkna med en stark minskning av antaletansökningar. (H 1969:10) utreder de problemsom för det svenska patentverkets del aktualiseras av såväl PCT som EPC.Kommittén lade fram ett delbetänkande (Ds H 1973:1). Deneuropeiska patentkonventionen - konsekvenser för svenskt patentväsen.Betänkandet lades efter remissbehandling till grund för ställningstagandetill EPC vid konferensen i . Kommittén avser att avgeett betänkande om den svenska patentlagstiftningens anpassning till PCT.Arbetet bedrivs i nordiskt samarbete. 1974:1 Bilaga 12 11 har deltagit i det arbete som bedrivits inomEuroparådet för att få till stånd ett internationellt klassificeringssystem. 1aprU 1973 ratificerade en överenskommelse om internationell patentklassificering. Vid en diplomatisk konferens i antogsöverenskommelser om internationell registrering av varumärken, ominternationell klassificering av figurmärken samt om skydd av typsnitt. Sverigehar undertecknat de två förstnämnda överenskommelserna. föreslås få utvidga den del avverksamheten som bedrivs enligt principerna för uppdragsverksamhet så attverket på ett smidigare sätt skall kunna anpassa sig efter kundernas önskemål. För verket föreslås en anslagsminskning med ca 2,3 mUj.kr. Minskningen möjliggörs av en utökad uppdragsfinansiering. Anslagetredovisas i programtermer. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar genomförde underår 1971 en förstudie rörande långsiktsplanering inom det ekonomiska försvaret.En rapport om resultatet av förstudien redovisades . Kungl.Maj:t uppdrog år överstyrelsen att i samarbete med berördamyndigheter t. v. fortsätta utvecklingen av ett system för långsiktsplaneringinom det ekonomiska försvaret. En studieplan samt förslag beträffandeplaneringssystemets utformning och programindelning skulle redovisas /73. Överstyrelsen har genom olika delrapporter under åretlämnat detta underlag. Rapporterna har remissbehandlats. Med utgångspunkt frånrapporterna och remissinstansernas synpunkter har Kungl. Maj:t uppdragit åtöverstyrelsen att i samråd med berörda myndigheter bedriva försök medlångsiktsplanering inom det ekonomiska försvaret. Sekretariatet för säkerhetspolitik ochlångsiktsplanering inom totalförsvaret inrättades den inomförsvarsdepartementet. Sekretariatet utarbetar säkerhetspolitiskt underlag m.m. för statsmakternas inriktning av planeringen bl.a. inom det ekonomiskaförsvaret. Det framtagna underlaget ingår till del i de av chefen förhandelsdepartementet utfärdade anvisningarna för försökmed långsiktsplanering inom det ekonomiska försvaret. överstyrelsen fick uppdraget att i samrådmed statskontoret genomföra en förundersökning rörande ett informationssystemför det ekonomiska försvaret. a. skulle effektivitets- och produktivitetsvinstervid införande av ett sådant system klarläggas. Överstyrelsen har den 4 oktober1973 överlämnat sin slutrapport. Överstyrelsen konstaterar att fömtsättningamaför ett informationssystem av avsedd typ inte föreligger främst på grund av attplaneringsfunktionerna ännu inte,har utvecklats till en sådan nivå attdetaljerad kravjpå informationsunderlag kan preciseras. Inom ramen för bl. a.nu igångsatta försök med långsiktsplanering pågår särskilda studier ochmetodutvecklingar som har Prop.1974:1 Bilaga 12 12 tillfrämsta syfte att skapa ökad effektivitet i planeringsarbetet, 1 avvaktan pårapportering av dessa studier tas t. v. inte ställning tUl om en huvudstudiebeträffande ett informationssystem skall påbörjas. Maj:ts uppdrag till överstyrelsen angåendeutveckhng av ett system för långsiktsplanering inom det ekonomiska försvaretskulle även frågor om programindelning för det ekonomiska försvaret och föröverstyrelsens egen verksamhet behandlas. Överstyrelsen har i tidigare nämndarapporter lämnat förslag tUl programindelning. De tillkallade sakkunniga som hade tilluppgift att pröva det löpande oljelagringsprogrammet 1970-1976 avlämnade den 5juli 1973 betänkandet (Ds H 1973:2) Råolja i beredskap - Förslag om utökadberedskapslagring inom oljelagringsprogrammet 19701976. Efter förslag av Kungl. Maj:t har godkänt enberedskapslagring av räoha på 3 milj. m (prop. 1973:194, FöU 1973:27, rskr1973:366). Överstyrelsen har ålagts att administrera råoljelagringen.Kostnaderna för lagringen, som beräknas till ca 485 milj. kr. i prislägetförsta kvartalet 1973 kommer att täckas genom uttag av en särskildberedskapsavgift för oljeprodukter med börian . Med anledning av den internationella oljekrisen harKungl. Maj:t vidtagit vissa beredskapshöjande åtgärder. Sålundahar medel ställts till överstyrelsens förfogande för en landsomfattandebesparingskampanj i press, radio och TV. En av Kungl. har som ett samråds-, kontakt- och samarbetsorgan knutitstUl överstyrelsen. Maj:t har även förordnat om tillståndsgivning fr.o.m.den 1 december 1973 vad beträffar export av mineraloljeprodukter.Kommerskollegium har med anledning därav föreskrivit att tillstånd tUl utförselt. v. lämnas utan särskild begränsning efter prövning från fall tUl fall. Maj:t har med stöd av 2 § i prisregleringslagenbemyndigat statens pris- och kartellnämnd att fastställa maximipriser förbensin, motorbrännolja och eldningsolja. Vidare har Kungl. Maj:t tillsatt en bränslenämnd och av den inhemska energiförsörjningen. har på förslag av Kungl. Maj:t samtyckt tillatt bestämmelserna i allmänna förfogandelagen (1954:279) och allmännaransoneringslagen (1954:280) skaU äga tUlämpning (prop. 1973:203, FöU 1973:28,rskr 1973:367). Vidare har beslutat om lag om reglering avförbrukningen av elektrisk kraft (prop. 1973:205, FöU 1973:29, rskr 1973:368).Kungl. Maj:t har därefter utfärdat kungörelserom ransonering av flytandebränsle, m.m. (1973:1080) samt reglering av förbrukningen av elektrisk kraft(1973:902). har också efter förslag av Kungl. Maj:tbeslutat om ändring i förordningen (1957:344) om oljeavgift m.m. (prop.1973:204, FöU 1973:30, rskr 1973:369). Maj:t får fastställaoljeavgiftens storlek enligt av godkända grunder. Nya avgifter gällerfr. o. m. (SFS 1973:1091). En särskild försörjningsberedning under ledning avchefen för har inrättats för att inom Kungl. Maj:tskansli svara för samordningen av frågor om energiförsörjningen på kort sikt. Maj:t disponerar en rörlig kredit pä 350 milj.kr. vid omständigheter av synnerlig vikt för rikets försvarsberedskap. Den 28december har 300 milj. kr. ställts tUl överstyrelsens förfogande för inköp avoljeprodukter. Vissa kvantiteter olja kommer inte att kunna importerastUl priser som ryms inom den fastställda högstprisnivän. Maj :t hardärför med stöd av allmänna ransoneringslagen beslutat att ett clearingsystemskall införas för att möjliggöra import av sådana kvantiteter. För ekonomiskt försvar föreslås anslag om 237,2 milj.kr., vilket är en ökning med 78,0 milj. kr. För utbyggnad av lagerutrymmenavses 69,2 mUj. och för beredskapslagring 46,0 milj. kr. Anslagsförändringarna inom handelsdepartementetsverksamhetsområde i förhåUande till riksstaten för /74 framgårav följande sammanställning. A. Handelsdepartementetm. Främjande avutrikeshandeln m. m. C. Kommerskollegiumm. D. Pris-, konkurrens- ochkonsument frågor E. Patent- och registrerings verket m.m. V. Fonden för läneunderstöd Summa för kapitalbudgeten Totalt lör - 4,5 -H 20,0 + 63,8 Utdrag av protokollet över handelsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet på . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärenden , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , , . Chefen för , statsrådet ,anmäler de frågor som gäller utgifterna för /75 inomhandelsdepartementets verksamhetsområde och anför. 1972/73 Utgift 5 054302 1973/74 Anslag 5 787 000 1974/75 Förslag 6 240 000 Handläggande personal Övrig personal 2 of.' Reseersättningar (även för utrikes (45 000) Med hänsyn tiU ökade arbetsuppgifter inom departementetbör anslaget räknas upp med . för ytterligare expertis. 1 övrigt ökarmedelsbehovet under anslaget med . Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget till . Jag hemstäUer att Kungl. atttill för /75 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1972/73Utgift 1 902 808 1973/74 Anslag 2 500 000 1974/75 Förslag 2 000 000 Anslaget bör för nästa budgetår räknas ner med . Jag hemstäUer att Kungl. atttill Kommittéer m. m. för /75 anvisa ett reservationsanslagav . 1972/73 Utgift 95 138 1973/74 Anslag 100 000 1974/75 Förslag 100 000 Anslaget bör för nästa budgetår tas upp med oförändratbelopp. Jag hemställer att Kungl. att till Extra utgifter för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1972/73 Utgift 173 137 1973/74 Anslag 191000 1974/75 Förslag 196 000 Krigsmaterielinspektionen inom handelsdepartementetutövar kontroU över tillverkningen av krigsmateriel och handlägger ärendenrörande tiUständ tUl export av sådan materiel. Inspektionens personal utgörs avkrigsmaterielinspektören och två biträden. Kostnademaför kontrollmyndighetens organisation och verksamhet skall bestridas genomavgifter från tillverkare av krigsmateriel. Med hänvisning till sammanstäUningen hemställer jag attKungl. att till Krigsmaterielinspektionen för budgetåret 191A/15 anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för nordiskt samarbete 1972/73Utgift 276 956 1973/74 Anslag 100 000 1974/75 Förslag 200 000 Från anslaget bestrids kostnader för Sverigesdeltagande i samarbetet inom ramen för nordiska ministerrådet och nordiskaministerrådets ställföreträdarkommitté samt för deltagande i andra former avnordiskt samarbete. Jag beräknar för nästa budgetår medelsbehovet tiU 200 000kr. Jaghemställer att Kungl. Maj :t föreslår att till Kostnader för nordiskt samarbete för budgetåret 191 A/15 anvisa ett förslagsanslag av . För innevarande budgetår har tiU anvisats ett förslagsanslag av . fastställde i maj 1973ministerrådssekretariatets budget för perioden den 1 januari-den 30 juni 1974och för perioden den 1 juli-den 31 december 1974. På riksstaten för budgetåret1973/74 har medel anvisats för att täcka den svenska andelen av kostnaderna förministerrådssekretariatets verksamhet den 1 januari-den 30 juni1974. Fr. o. m. införs en budget förministerrådssekretariatet som omfattar ett budgetär som sammanfaller medkalenderåret. Budgeten för kommer att behandlas under periodenjanuarimars inom . Jag vill inte föregripa dennabehandling utan ämnar senare föreslå Kungl. Maj:t att under riksdagensvårsession lägga fram en särskild proposition rörande anslag för att täcka densvenska andelen av kostnaderna för ministerrådssekretariatets verksamhet underandra och . 1 avvaktan på denna proposition böranslaget tas upp med oförändrat belopp. Under åberopande av det anförda hemställer jag attKungl. att, i avvaktan pä särskild proposition i ämnet, tUlNordiska ministerrådssekretariatet för /75 beräkna ettförslagsanslag av . 1974:1 Bilaga 12 17 B.FRÄMJANDE AV UTRIKESHANDELN M. 1972/73Utgift 3 000 000 1973/74 Anslag 3 300 000 1974/75 Förslag 3 300 000 exportråd inrättades genomavtal mellan svenska staten och allmänna exportförening (prop.1972:31, NU 1972:27, rskr 1972:187). Rådet leds av en styrelse. Denna består avåtta ledamöter med sex suppleanter. Hälften utses av Kungl. Maj:t och hälftenav . Styrelsen utser inom sig ordförande. Rådets uppgift är attplanera, samordna och genomföra åtgärder för att främja export. Föratt lösa denna uppgift leder rådet den kommersiella verksamheten vid denspecialiserade kommersiella utlandsrepresentationen, dvs.handelssekreterarkontoren och de handelskamrar i utlandet som slutersamarbetsavtal med rådet. Rådet skall samråda med vidbehandlingen av sådana exportfrämjande uppgifter som fordrar medverkan avutrikesrepresentationen. 1 enlighet med § 11 i avtalet mellan svenska staten ochSveriges allmänna exportförening om exportråd (bilaga tUl prop.1972:31) skall staten bidraga till rådetsfinansiering med totalt . Anslag har hittUls utgått med 3milj. för /73 och 3,3 milj. kr. för /74.Näringslivets bidrag till finansieringen av exportråd sker genomabonnemangsavgifter frän företagen till rådet. Rådet bedriveruppdragsverksamhet för sina abonnenter mot särskild avgift. Abonnemang gertUlgång tUl rådets och handelssekreterarnas tjänster samt tjänster avexportfrämjande art frän utrikesrepresentationen. Vidare är abonnemang enförutsättning för rätt att delta i statsfinansierade exportfrämjande åtgärdersom rådet och utlandsmyndigheterna genomför. Abonnemang är vidare, enligtavtalet mellan staten och allmänna exportförening, en förutsättningför erhållande av tjänster från de statsstödda handelskamrar i utlandet somslutit samarbetsavtal med rådet. exportråd hemställer att ett anslag på 3,3mih- kr. ställs tUl rådets förfogande för verksamheten under budgetåret1974/75. Prop.1974:1 Bilaga 12 18 Anslaget bör för nästa budgetår tas upp med . Jag hemställer, att Kungl. att tillSveriges exportråd för budgetåret 191 A/15 anvisa ett reservationsanslag av3 . 1972/73Utgift 9 452 623 1973/74 Anslag 13 120 000 1974/75 Förslag 15 467 000 Handelssekreterarnas uppgift är att öka den svenskaexporten genom specialiserad kommersieU service särskilt i fråga ommarknadsföring. Handelssekreterarna rekryteras från tjänster i eller nära företagsledningeni svenska företag med exportinriktning för tjänstgöring under fyra till fem årpå marknader, där en ökning av den exportfrämjande verksamheten bedöms lämplig. F. n. är 23 handelssekreterarkontor inrättade. Av dessaär åtta placerade i - ett i vardera , , ,, och samt två i . Ett av kontoren i arbetar i förenta stater och med marknadsfrågor förspeciellt teko- och glasindustrierna. Handelssekreteraren i lederverksamheten också vid handelssekreterarkontoret i . 1 finns tio kontor, nämligen i ZiJrich, ,, , , , , , samt . På övriga industrilandsmarknader finns kontor i . Tre handelssekreterarkontor arbetar i utvecklingsländermed huvudsaklig uppgift att introducera svenska konsulter och entreprenörer iutvecklingsprojekt. De är placerade i för norra delarna avLatinamerika, för och för . De 23 handelssekreterarkontoren sysselsätter ca 200personer. Förutom handelssekreterarna utgörs personalen av marknadssekreterare,praktikanter med stipendier från exportråd, lokalanställda assistenteroch biträdespersonal. Hos flertalet handelssekreterare finns två praktikanter.För /74 har medel tiU stipendier åt dessa anvisats med ca 1,4milj. kr., vUket motsvarar ett 50-tal stipendier . Den under /71 påbörjade försöksverksamhetenmed avgiftsbeläggning av handelssekreterarnas tjänster av konsultkaraktär gavunder /73 ca . i arvodesinkomster förhandelssekreterare och praktikanter. Övriga inkomster avseende iuppdragsverksamheten särskilt anställd personal samt ersättning för omkostnaderuppgick till ca 1,5 milj. kr. Prop.1974:1 Bilaga 12 19 Av arvodesinkomsterna redovisas som uppbörd underanslaget till handelssekreterare, medan av inkomstema . Handelssekreterarna begär för budgetåret 191 A/15 ökadeanslag för expenser till den icke avgiftsbelagda delen av verksamheten, dvs.den allmänna verksamheten, med sammanlagt . För pris- ochlöneomräkning beräknas . beräknar att bostadskostnaderna förhandelssekreterarna ökar med . exportråd beräknar för /75ökade anslag för expenser i den aUmänna verksamheten med sammanlagt 2 107 000kr. Rädet framhåller att det är angeläget atthandelssekreterarfunktionen i Förbundsrepubhken ytterligare förstärksgenom att handelssekreterarkontor inrättas i . är en viktiginkörsport för svenska exportörer, framför allt för mindre och medelstoraföretag, som söker sig ut på marknader utanför . En så viktigexportstrategisk punkt bör enligt rädet bevakas av ett handelssekreterarkontor.Därigenom tUlförs exportfrämjandet på den nordtyska marknaden denspecialiserade expertis som är klart nödvändig för att motsvara det behov avservice som föreligger från exportföretagens sida. Totalkostnaden kanuppskattas tiU . föreslår också att en enhet för medhandelssekreterares uppgifter organiseras inom rådet. Förslaget innebär atttvå marknadssekreterare anställs varav den ene bör placeras i och denandra ha , och som verksamhetsområde. Ett sådantarrangemang skulle enligt rådets uppfattning tillgodose behovet avspecialiserad bevakning av . Rådet beräknar kostnaderna till . Vad gäller praktikanter vid handelssekreterarkontorenföreslår rådet att ytterligare en praktikant tillförs kontoret i och attantalet praktikanter vid kontoret i utökas från tvä till tre. Medel förtvå praktikanter för det nya handelssekreterarkontoret i föreslås förasöver tiU förevarande anslag från reservationsanslaget B 4. Svenskahandelskamrar i utlandet, m. m. För att återställa stipendiernas värde på deorter som drabbats av valutaförändringar och fördyring av levnadskostnadernabör en uppjustering ske. Sammanlagd ökning beräknas tUl . Rådet föreslår vidare att medel anvisas för att gepraktikanterna möjlighet till en 34 veckors introduktionsperiod hos rådet förepraktikanttjänstgöringen utomlands samt att stipendietiden förlängs med ett ärför 15 praktikanter. föreslås att stipendiet höjs med40-50%. Beräknade kostnader för detta uppgår till . Rådet föreslår därutöver att en reserv på 74 000 kr.ställs tiU förfogande för förnyade uppjusteringar av stipendierna på grund avförväntade ytterligare revalveringar och kostnadsstegringar. Prop.1974:1 Bilaga 12 20