prop · FX0364 · 1974-12-31 00:00:00 — Kolkostnaderna däremot, skUjersig som regel inte nämnvärt och skillnader i lönekostnader kompenseras ihuvudsak av skiUnader i produktivitet. Löneandelen vid ämnesframställningen ärdessutom en förhållandevis liten kostnadspost. Bland orter som aktualiseratsför slålverks-elablering kan uppvisa den gynnsamma kombmationen av näraliggandemalmfyndigheter och relativ närhet tUl marknaderna. Det kunnande i fråga omjärnhantering som finns i bör också vara en konkurrensfördel jämfört medorter ulan motsvarande industriell tradition. 1974: 64 22 Av NJArs beskrivning av lUlverkningsprocessen framgår bl.a. följande. 80 bygger på masugns- och syrgasstålsprocesserna.Dessa lämpar sig för framställning av stål i stora kvantiteter. Den planeradeproduktionsapparaten har dimensionerats för lägsta möjliga produktionskostnadersamtidigt som man sökt minimera riskerna för allvarliga driftstörningar.Produktionen kan i korthet beskrivas på följande sätl. Malmen frånde norrbottniska gruvorna mottas i ett lager som dimensioneras för ett pardygns förbrukning. Närheten till Luossavaara Kiirunavaara ABrs (LKABrs) gruvorgör all de egna lagringsbehoven kan begränsas. Helakolbehovet för 80 och nuvarande järnverk, totalt 4 mUj. lon, tas inper bål i anslutning till den för koksverkel uppförda hamnanläggningen.Lossning av kol sker med kranar till bandtransportörer, som fraktar kolet till meUanlager.Lagringskapaciteten dimensioneras för att klara vinterlagring. 80 beräknas åtgå över 1 milj. lon kalkslen. Kalkstenen lossas ianslutning lUl kolhamnen varvid lossnings- och lastningsutrustningar väntasbli av samma typ som för kolhantering. Lagerytan för kalksten dimensioneras . Övriga råvaror och legeringar levereras huvudsakligensjövägen och lossas i anslutning lUl kolhamnen och lagras intillkalkstenslagret. Till sinlerverkellas råvaror via bandlransportör från resp. lager. Sinlringsverkel är uppbyggtmed två sinlerband med en sammanlagd kapacitet av 5,5 milj. ton sinler per år.Vid sintringen sammanbinds malmerna till porösa bitar. Kol frånkollagret transporteras för koksning per transportband via krosstalion och blandnhigsslalionliU en förvärmningsanläggning. Det förvärmda kolet går därefter tUl ett koksugnsbatterivia en pipeline. Den färdiga koksen trycks ut ur batteriet och placeras eftersläckning på ramp för svalning. Råvaror för råjärnsliUverkningen, i första hand sinler, pellets en form av sinler , koks och kalk malas via bandtransportörer liU en s. k.beskickningsbunker. Från bunkern transporteras beskickningen tiU två masugnar,vardera med en meddkapadtel på 2 milj. lon råjärn . Imasugnarna reduceras den sintrade malmen. Under processen får järnet en kolhaltav . Slaggen från masugnarna används för utfyllnadsändamål. I ett senareskede beräknas slaggen kunna säljas för vidareförädling. Råjärnet transporteras med s. k. lorpedovagnar liUstålverket. Kalksten som bränts tUl kalk i speciella kalkugnartransporteras vi- Prop.1974: 64 23 dåre på band tUl stålverket. Från ell särskilt syrgasverkförsörjs stål-ugnarna med syrgas. Stålverketbeslår av tre s. k. LD-konverlrar. I konvertrarna inblåses syrgas mol råjärnsbadelsyla. Kol och andra ämnen i järnet oxideras därvid under stark värmeutveckling.Kolet avgår i form av koloxidgas medan andra oxider binds i slaggen. Slaggenavskiljs från stålet före gjutning. Gjutning tUl ämnen beräknas ske i åtta stränggjutningsmaskiner.Efler gjutning och svalning genomgår ämnena viss behandling och avsyning,varefter de transporteras från stålverket till lerminallager för senareutskeppning. Terminallagrel beslår av elt primär- och ett sidolager.Primärlagret är avsett för två veckors produktion, ca 160 000 lon. Från primärlag-relkan fyra porlalkranar lasta vardera /tim. Sidolagrel är avsett att vidavbrott i sjöfarten eller andra extraordinära omständigheter ha en kapacitetför två månaders produktion. Stålverketutrustas med elt datorbaserat styrsystem. I en central dalaanläggning finns engemensam dalabank för försäljning, produktionsplanering, produktionsstyrning m.m. samt för administrativa system. Ute i produktionsenheterna svarar datorerför produktionsstyrning, processtyrning, processövervakning m. m. Dessa lokaladatorer är som regel kopplade till den centrala datorn. Råvarii- oc/i energiförsörjning I de av NJA angivna grundförutsättningarna för 80ingår all StålframstäUningen skall baseras på de järnmalmsförekomster som finnsi . Tillgången på malm för de behov som kan beräknas för stålverketfår betrakias som tillfredsställande. I de gruvfält som är föremål förbrytning uppskattas den totala geologiska malmtillgången tUl istorleksordningen 3 000 milj. ton. DärtiU kommer vilande rika fyndigheter.Dessa tUlgångar torde dock underskrida tillgångarna vid de nuvarandegruvfälten. Dessutom finns stora tillgångar av fattigare . Vid LKABrs gruvor och verk producerades sammanlagt27,8 milj. ton malm, slig och pellets, varav i och 22,2milj. lon och i 5,6 milj. ton. Vissa malmkvaliteler från Malmbergetär speciellt lämpade för framställning av pellets för direklreduktion. Vilkakvaliteter som bhr aktuella för 80 är f. n. föremål för utredning inomde båda berörda företagen. Valet av kvaliteter är beroende av LKABrs nuvarandeoch förväntade kontrakt med andra kunder, transportkapacitet ochtransportkostnader, lokalisering av agglomereringskapacitet med fleraförhållanden. Vid full drift kommer del totala malmbehovet vid NJA attuppgå till 8,8 milj. ton , varav 6,4 milj. lon för 80. 1974: 64 24 Denviktigaste imporlråvaran för 80 är kol för framställning av koks.Totalt beräknas kolbehovel för nuvarande järnverk till 1,6 milj. ton per år.Vid en investering i 80 kommer den totala kolförbrukningen alt ökatill 4 milj. ton . Kol kommer all inköpas främst från ochSovjetunionen men även från för alt få en ur produktionsteknisk synpunktlämplig kolblandning. Eventuellt kan även andra länder bli aktueUa. NJA harredan genom garantier och avtal fått en del av sin kolimporl tryggad.Koltillgången i de aktuella länderna är god. Delbehövs något över 1 milj. ton kalkslen . Detta behov bör kunna tUlgodosesfrån NJArs egna fyndigheter på Gotiand och angränsande tUlgångar. Olikalegeringar för 80 kommer att köpas frän svenska producenter medandäremot bl. a. manganmalm behöver importeras. Imasugnsprocessen åtgår ca koks för produktion av råjärn. Dennamängd kan minskas med genom att man i masugnen tillsätter olja, tjäraeller koksgas. I övrigt används gas från koksverk och masugnar för drift av varmbläslerapparaler,sinterverk och kalkugnar, allmänna uppvärmningsändamål m. m. Gasen som fram-stiillsi samband med koksningen används för bl. a. uppvärmning och ångproduklion.Delsamma gäller den gas som uppstår i masugnsprocessen och gas frånstålugnarna. I speciella gasblandningsstationer blandas dessa gaser för ettoptimalt utnyttjande. Överskottsenergi i form av biandgas sänds liU ell moltryckskraftverk,där elektrisk kraft alstras. Vid della kraftverk erhålls också hetvatten istora kvantiteter som kan levereras lUl det fjärrvärmenät som planeras avLuleås energiverk. Om stålverket kommer att bli självförsörjande med elkraft ärberoende av mängden koksgas som tiUsätts i masugnsprocessen. Koltillförseln somunder alla förhållanden är nödvändig för framställning av koks medför attenergibalansen i 80 bhr positiv. Den energimängd som kan levereras lUlexterna användare kommer sålunda att bli större än de köp av elenergi som kanbli aktuella. Tvåhuvudalternativ inom kommun för lokalisering av 80 har närmareundersökts i samarbete mellan och kommun och hamn. Det ena området, BörslskäreltiUsammans med med Gräsören, ligger strax öster om nuvarande verksområde. Dettaområde har efter geotekniska undersökningar befunnits vara mera lämpat för de aktueUaanläggningarna än del andra området. Även med tanke påtransportkostnader och eventuella framtida utbyggnader anses del utvaldaområdet vara att föredra. Projektetkommer all genomföras i två delvis parallella etapper var- 1974: 64 25 av den andra avslutas efter den första. beräknas vara klart efler projektstart. Projektarbetethar delals upp på följande huvudgrupper som omfattar båda etapperna r Projektorganisationoch förprojektering 12 mån Upphandling avstörre enheter 6 Anläggningsplaneringoch detaljkonstruktion före byggstart 12 Byggande före monlageslart 6 Maskinmontageoch färdigstähande av byggnader 18 Igångkörning och inlrimning 6 Färdigställandeav byggnadselapp 2 12 Totalt 72 mån () Den första masugnen kan tas i bruk ,förutsatt att tillstånd från berörda myndigheler kan erhållas för aktuellamarkarbeten . Vidare förutsätts alt markområdena för stålverketkan tillträdas före samma tidpunkt och att fyllnadsmassor kan anskaffas ienlighet med uppgjorda planer. Anläggningsarbetena når sin största omfattning under år1977 och 1978 då det huvudsakliga montaget utförs som byggnadsar-helenakulminerar. Den totala investeringskostnaden för 80 beräknasav NJA penningvärde uppgå till 2 700 milj. kr., inkl.administration, utbildning och igångkörning. De största konstnadsposternautgörs av masugnar, koksverkstiUbyggnad, stålverk och stränggjulningsanlägg-ningar.Totala kostnader exkl. räntor uppskattas till 3 700 milj.kr. i löpande penningvärde. 1 kalkylförutsättningarna ingår att malmen erhålls påjärnväg och att av malmen i stålverket. Rörelsekapital i form av lager och kundfordringar beräknastill 400 milj. kr. penningvärde och igångkörningskostnader tiU 100200 milj. kr. Försäljningspriserna bestäms av förhållandet mellankapacitet och efterfrågan och av potentiella konkurrenters kostnaderoch investeringsbenägenhet. Produktkoslnaderna är främst beroende av kol- ochmalmpriserna saml av kapitalkostnaderna. NJA har beräknat att investeringenvid normal konjunkturutveckling och vid en ekonomisk livslängd av kommerall vara återbetald dvs. efter det att den första masugnen vidStålverk 80 las i bruk. Vid NJA har man gjort en beräkning med hjälp av historiskadata för all studera den genomsnittliga avkastningen på investerat kapitalunder en konjunkturcykel. Man utgick därvid ifrån all verket skulle ha 1974: 64 26 varitfärdigställt vid utgången av . Även vid denna beräkning visar projekteten myckel gynnsam räntabilitet. NJAhar gjort ett antal känslighetsanalyser av lönsamheten i 80.Förskjutningar i lönekostnader får relativt begränsade konsekvenser för räntabililetenpå grund av lönekostnadernas ringa andel av de totala kostnaderna. Såledesmedför en löneökning på som inte kan kompenseras med prishöjningaren genomsnittlig försämring av räntabiliteten i storleksordningen per år.På samma sätt har man gjort känslighetsanalyser vad beträffar prisändringar påämnen saml på kol och malm. Sålunda beräknas en prisändring på ämnen på 10 kr.per ton påverka ränlabUiteten med . En ökning av kolpriset med 10kr. per ton skulle ungefär motsvara en prishöjning på de färdiga ämnena med 7kr. per ton och en ökning av malmpriset på . per ton, motsvara en ökningmed . per ton för ämnen. Konjunkturkänsligheten har också beräknats genombl. a. olika kombinationer av pris- och volymulfaU. Denbeläggningsnivå vid vilken verket upphör att vara lönsamt, ligger vid ca 60 %.Under senare delen av verkets livstid förskjuts denna nivå nedåt eftersomräntekostnaderna minskar allt eftersom lånen amorteras. Av NJArsIransportutredning framgår i huvudsak följande. Malmtransporteras med järnväg till från malmfälten i ochGällivareMalmberget. totala transportkapacitet är med nuvarandeutnyttjande 16 malmtåg i vardera riktningen , motsvarande en kapacitetav 12 milj. lon vilkel även täcker behovet vid 80. Enupprustning av bandelen GällivareLuleå pågår. Deutgående järnvägstransporterna från 80 beräknas komma att uppgå tillmaximalt . Dessa transporter med ämnen för svenska stålverk m.m. kommer all gå på separata spårenheter och inte störa transporterna av malmvid malmbangården. Leveransernaav kol, kalkslen m. m. till 80 och befintliga verksenheter beräknaskomma att ske med fartyg raed en sammanlagd fraklkapacilet på drygt 6 milj. tonper år varav 4,5 milj. lon i s. k. systemtrafik som förväntas kunna användasför returfrakler. Med den utveckling som f. n. pågår inom vintersjöfartenkommer behovet av vinter-lagring successivt att minskas. Härigenom kommer ocksåinkommande och avgående transporter bättre att överensstämma och möjligheternatill returfrakter att öka. Från del befintliga verket vid NJA kommertransportbehovet för utleveranser alt uppgå till ca 1,4 milj. ton ochifrån 80 tUl ca 4 milj. ton . Av dessa 5,4 milj. ton kommer somredan nämnts, 4,5 mUj. lon att levereras med hjälp av re- turfrakler inom ramen för syslemlrafiken. NJA bedömer altresterande transportbehov från ekonomisk synpunkt bör ske med annat tonnage. De senastefyra åren har vinlersjöfarlen kunnat upprätthållas till och från Luleå.Statistiskt sett uppträder isläggning i stora delar av igenomsnitt . disponibla isbrytarresurser har inle varit tUlräckligaför all hålla årelrunt-sjöfarl för samtliga hamnar mnt den svenska kusten. Medytterligare tUlskott liU redan beställda isbrytare skulle enligt NJA enbetydligt störningsfriare vinlersjöfart vid kunna garanteras. Det utvecklingsarbete som bedrivs på olika håll för all fåfram fartyg lämpliga för gång i is kan väntas resultera i isförstärkta fartygpå uppemot . För fartyg av denna storlek är kraven på plåttjocklekoch stabilitet redan så stora all invesleringsmerkostnaden beräknas blirelativt obetydlig för isförslärkning. Även hamnanläggningarna måsle anpassas till kraven påvintersjöfart. För 80 rs hamnanläggningar avser man att dels leda utvarmt vatten i själva hamnbassängen, dels förse kaj anläggningarna och områdenakring farleden med strömbUdare som drar upp det varma botlenvatl-nel till ytan. NJArs kostnader för vinlersjöfart är beroende på isförhållandena.Företagel beräknar . per lon som ell årsmedelvärde för merkostnader somuppstår i samband med vinlersjöfart. Denutökade sjötrafik som 80 för med sig ställer krav på en breddning av SandöledentUl . Muddermassor som erhåUs vid breddningsarbetel beräknas kunnaanvändas för utfyllnad för 80. Arbetena bedrivs successivt allteftersom kravet på ökad storlek på fartyg uppslår. Ökade krav på farledsutmärkningkommer att ställas med den ökade fartygslälhelen. Planeringenav hamnanläggningarna sker i samarbete mellan och kommun och hamn.Hamnanläggningarna anpassas för att klara vintersjöfart och fartyg med elldjupgående på 12,9 m. I anslutning till kajerna kommer upplagsplatser attfärdigställas. Regionala konsekvenser av 80 i har i en utredningbehandlat 80rs konsekvenser för sysselsättning, folkmängd ochsamhällsbyggande. Av utredningen framgår i huvudsak följande. Enminskning av sysselsällnuigstillfällena inom jord- och skogsbruk ochstagnationen inom näringslivet i övrigt har fört med sig en betydandeavflyttning från . Antalet förvärvsarbetande inom jord- ochskogsbruk minskade sålunda under 1960-lalel från 15 000 till 9 000. Under åren19671972 uppgick avflytlningsförluslerna i länet lUl inemot 13 000 personer.Utflyttningen har lUl stor del berört människor i yrkesaktiv ålder. Prop.1974: 64 28 Näringslivslillväxlen inom kommun minskade underperioden 19651970. Folkmängden ökade från 53 000 tiU 59 000 medan antaletförvärvsarbetande växte med endast 600. Flyttningsrörelserna tyder på alt Luleåkommun i betydande utsträckning har fungerat som en mellanstation förutflyttande människor från . Andelenförvärvsarbetande män och kvinnor i åldrarna var i Norrbottenresp. och lägre än genomsnittet för riket. Undersysselsältningen ilänet uppgick delta år tUl ca 13 000 personer. Antalet personer iarbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten och därmed jämförbar verksamhetberäknades till över 5 000 personer. Denna bild var i stort settoförändrad . Inom ramenför länsplanering 1974 utarbetades näringslivs- och befolkningsprognoser. Medstöd av del material som föreligger kan ar-betskraflsefterfrågan i konimunberäknas. Sålunda förväntas antalet för%'ärvsarbetande inom jord- ochskogsindustri minska från ca I 300 år1970 till 1980. Antalet förvärvsarbetande inom in dustrin väntas öka från omkring 6 500 till ca II 500.Vidare beräknas varuhandeln öka från ca 3 100 till 4 400, sam färdsel, posl och tele från 2 500 till 3 000 och offentlig förvaltning och tjänster från ca 9 000 förvärvsarbetande liU något över 12 000. Inom ramen för denna utveckling har antalet anställda vid ökat från ca 3 1970 till ca 4 1973. För perioden 19741980 för väntas en ökning ske med ytterligare ca 1 000 på grund av uppföran det av koksverket och del planerade investeringsprogrammet för åren 19731976. I denna beräkning ingår inte de 2 300 som erbjuds arbete genom tillkomsten av 80. Antalet anställda vid kan således uppskattas till omkring 7 600. Inom tjänstesektorn kan ungefär lika många sysselsättningslillfäUen väntas tUlkomma som di rekt skapas genom utvidgning av verksamheten vid NJA. Under 1970- talet skuUe således investeringarna vid NJA inkl. 80 direkt och indirekt öka antalet arbetstillfällen med ca 8 000. I denna beräk ning ingår inte sysselsättningseffekterna av uppförandet av 80 och övriga anläggningar. Byggnads-och montagearbelen kommer alt nå sin största omfattning medresp. 1 200 och 1 000 engagerade i uppbyggnaden av stålverket. kommer del inle att medföra några svårigheter att tillgodosebehovet av byggarbetskraft för uppförandel av stålverket, motsvarande 3 000manår . Genom alt andra byggnadsobjekt successivtavslutas kommer rekryteringen av byggnadsarbetare för 80 alt underlättas.Hittillsvarande anläggningsarbeten vid NJA har kunnat med arbetskraftsom till övervägande del kommer från länet. Även fortsättningsvis bör rekryteringi huvudsak kunna ske från länet såväl till 80 som tiU övriga angelägnabyggnadsprojekt i anslut- 1974: 64 29 ningtill NJArs expansion i såsom bostadsbyggande och utbyggnaden av samhälleligoch kommersiell service m.m. Isin utredning har länsarbetsnämnden vidare framhållit att arbetskraftsbehovetför driften av 80 och övriga planerade industri-utbyggnader skallkunna tillgodoses med rekrytering i huvudsak inom länet. Nämnden baserar sinbedömning bl. a. på aktuell statistik över arbetsmarknadslägel inom Norrbollen.I november år 1973 var sålunda antalet anmälda arbetslösa vidarbetsförmedlingen i länet ca 4 800, antal personer i arbetsmarknadsutbildningca 3 800 och personer i beredskapsarbeten 3 500. Härtill kommer en uppskattaddold arbels-kraflstillgång med ca 7 000 personer. De fortsattastrukturförändringarna inom jord- och skogsbruk förväntas fortgå vilket kanmedföra en ökad tillströmning av arbetskraft lUl industrin. att tillgången på arbetskraft för överbliekbar lidbetydligt kommer att överstiga efterfrågan. Somen följd av bl. a. utbyggnaden av NJA, tillkomsten av högskolan i ochflera nya industriföretag i regionen har samhällsutbyggnaden i undersenare år måst ske i snabb takt. Denna tillväxt har ställt stora krav på planeringsinsalserfrån kommunens och sida. Tillkomsten av ett nytt stålverk iLuleå kommer all StäUa krav på fortsalt hög nivå i samhällsutbyggnaden.Länsstyrelsen har tillsammans med fyrkanlen , , och Älvsbyn-bildat en kommitté för att lösa de planeringsproblem som kan uppkomma. Bl.a. avser man att undersöka möjlighetema att åstadkomma en geografiskfördelning mdlan de fyra kommunerna i fråga oiii ökat bostadsbyggande. Någonbrist på resurser för att förverkliga bostadsbyggandet i den behövligaomfattningen föreligger inte enligt . Vattentillgångeni de berörda tätorterna är betryggande och vattenreningen är under kontroll.Självfallet kan kapaciteten i anläggningarna för vattenrening behöva höjas ocheventuellt kompletteras med nya reningssteg. Några principiella hinder för ensådan fortsatt utbyggnad föreligger erUigt inte. Blandde övriga planeringsuppgifter som berörda kommuner och länsmyndigheter ställsinför med anledning av stålverksutbyggnaden kan här endast i korthet ett parexempel beröras. Sålunda undersöks förutsättningarna för elt utvecklat kolleklivtrafiksystemsamtidigt som behovet av en utbyggnad av väg- och gatunätet i regionenkarlläggs. Den kommunala servicen kan också i vissa avseenden behöva byggas ul. En etableringav ett stålverk till Luleåregionen anser NJA ligger i linje med de riktlinjerför lokaliseringen av tung industri, som uttalat i samband med denfysiska riksplaneringen (prop. 1972r 111, CU 1972r 35, rskr 1972r 348). 1974: 64 30 Fråganom tUlåtlighel att lokalisera 80 till skall i enlighet medbyggnadslagen prövas av Kungl. I samband med denna prövning skall såvälmiljöskydds-, arbelsmarknadspolitiska som regionalpolitiska hänsyn tas. Flera statiigaoch lokala myndigheter kommer därvid att vara remissinstanser bl. Det ankommer även på nämnden att meddela denärmare villkoren för uppförandet av stålverket. kommer, såsnart underlag beträffande emissionsmängder m. fl. förhållanden finns, attföreslå vUlkoren för stålverket. NJArs myndighetskonlakler i samband med prövnmgsärendenoch tUlåtlighelsfrågor sker i nära samarbete med och Luleåkommun. För den planeradeproduktionsvolymen av 4 milj. lon ämnen beräknas kylvallenbehovet tUl ca20 000 m per tim. Efler användning släppsvattnet ut i Sandöfjärden på ell sådant sätt alt värmen i vattnet kannyttiggöras i hamnbassängen för alt minska isläggningen. Valtentillströmningeni Lule älv är sådan alt temperaturen i ringa ulslräckning väntas bli påverkadav detta vattenutsläpp. Undersökningar angående slrömningsförhållandena pågåri samarbete med statens meteorologiska och hydrologiska institut. För allt förorenat vatten,s. k. processvatten, kommer slutna system all användas. Separatareningsanläggningar kommer därvid att behandla vattnet vid resp. processenhet.Där så behövs kommer vattnet alt kylas ned tUl lämplig temperatur i öppna kyltornmed luftgenomströmning eller enligt andra syslem. Stoftutsläppet frånjärnverket kommer alt huvudsakligen beslå av järnoxider och kalk. Uppvärmningberäknas i stor utsträckning att ske med hjälp av koksugnsgas vars svavdhalt ärlåg. Utsläppen av svaveldioxid blir därför av förhållandevis ringa omfattning.Vid järnverket kommer gasreningsanläggningar av olika slag att användas för attge optimal rening. Med hjälp av speciell utrustning för övervakning avser manatt kunna kontrollera att de av fastställda riktlinjernaföljs. Kvaliteten hos den slaggsom erhålls vid planerade liUverkningspro-cesser har undersökts. Slaggen hardärvid visat sig vara en stabil produkt som ej ger fällningar av metaller ivatten. Slaggen från 80 kommer därför alt kunna användas som byggnads-och utfyllnads-material i vatten. Beträffandeövriga konsekvenser av 80 har NJA bl. pekat påsysselsättningseffekter och på tiUskottet till handelsbalansen. 80 kommer attmedföra en ökad efterfrågan på varor och tjänster inom regionen. Föruppförandet av verket har behovet av bygg-arbelskraft som tidigare nämntsberäknats motsvara ca 3 000 manår. Prop.1974: 64 31 Vadgäller byggmaterial av olika slag torde den alldeles övervägande delen kommaall levereras från svenska förelag medan verksulmstning-en till stor del kommeralt importeras. Den slutgiltiga fördelningen kommer att bli beroende avresultatet av upphandlingen till stålverket. Underdriftskedel kommer liksom är fallet vid de nuvarande anläggningarna tjänster iform av underhållsarbeten och transporter att köpas från företag som ärfrislående från verket. Underhållsarbeten och transporluppgifter av olika slagkommer all behöva ulföras av från verket frislående företag. Genom allstålverket behöver ungefär 1 milj. lon kalkslen bedömer NJA alt enutbyggnad av kalkbrylningen på Golland blir nödvändig. Härigenom skapasarbetstillfällen för ell 50-tal personer. Genomalt ämnen i stäUet för motsvarande kvantitet malm exporteras kanexportintäkterna beräknas öka med ca 1 800 milj. kr. Från delta bdoppskall dras import av kol, legeringsämnen, reservdelar m. m. saml under några ården del av investeringsbeloppet som faller på utländska beställningar.Sammanlagt beräknas stålverket medföra ett årligt exporttUlskoll av 1 000 1100 milj. kr.