prop · FX0363 · 1974-12-31 00:00:00 — Föratt öka sin konkurrenskraft måste de berörda manufakturföretagen la upp nyaprodukter och gå in på nya områden. Utredningen finner att manufakturföretagensegen förmåga är begränsad all via FoU-arbete förnya sitt produktsortiment ochsina tillverkningsmetoder. Åtgärder som stimulerar FoU-arbetet i branschen ärdärför angelägna. Ett steg i den riktningen anser utredningen vara det beslutom avdragsrält för FoU-kostnader som riksdag faUal (prop. 1973r 126, SkU1973r 43, rskr 1973r 255). Den kollektiva forskningen, som närmast är en kombinationav forskning och utvecklingsarbete, ligger främst på IVF. Kostnaderna för IVFfördelas lika mellan och och är, liksom inriktningen,bundna t. o. m. /75. Utredningen finner att institutets arbeteberör för industrin viktiga problem, men alt verksamheten har en för litenomfattning i relation till verkstadsindustrins betydelse. Utredningen anser attdel därför är angeläget alt IVF efler nämnda tidpunkt tillförsäkras ökaderesurser för fortsalt verksamhet och att områden som konstruktions- ochutvecklingsteknik, vilka är av särskUd betydelse för manufakturindustrin,därvid kan läckas. Enligt utredningen kommer de egentliga strukturproblemenunder 1970-talel främst all omfatta delar av verktygsindustrin, speciellt handverktygssektorn,delar av metallkonstmktionsindustrin, särskUl då mindre företag med inriktningpå plåtbearbetning och annan tillverkning för 1974: 63 13 byggsektorn,saml hushållsmetallvaminduslrin. Inom dessa områden föreligger betydande riskerför all en långsam efterfrågetUlväxt i kombination med en företagsstruktur sominle är anpassad till förändringar kan leda tUl betydande omställningsproblem. Ensamordning och ett ökat samarbete mellan förelagen inom dessa branscher torde enliglutredningens mening kunna underlätta omställningen. I viss mån sker redansådan samordning genom del arbete med statligt stöd som sker inom Mekanförbundetsslruklurkommilté. Utredningenföreslår all de nämnda delarna av manufakturindustrin fogas tUl de branschervilkas omvandling skall underlättas genom statliga slmkturgaranlier,administrerade av AB Slrukturgaranti (prop. 1972r 46, NU 1972r 32, rskr 1972r195 och prop. 1973r 57, NU 1973r 37, rskr 1973r 149). Detta förelag lämnar s.k. struklurgarantier för lån som upptas i avsikt all åstadkommastrukturförändringar inom vissa branscher. /75 är det sista åreti en treårig försöksverksamhet med slmkturgaranlier. En utvidgning med detidigare nämnda delarna av manufakturindustrin torde enligt utredningen krävaall garantiramen, som för /75 uppgår lUl 100 mUj. kr., uppjusteras. Utredningenframhåller även alt till följd av lägre finansiell styrka manufakturindustrin är något sämre än den övriga verkstadsindustrin dådet gäller alt tillgodose behovet av en förbättrad arbetsmUjö och att dettakan tänkas få till följd en snabbare strukturomvandling. Effekterna påstrukturomvandlingen måsle också beaktas i de krav beträffande den yttre miljönsom ställs på branschen, vilkel speciellt gäller ytbehandlingsindustrin. Utredningenanser att de absolut sett största regionala problemen föreligger i Eskilstunaoch i . För att stärka Eskilstunaindustrins konkurrenskraft är delbl. a. därför synnerligen angeläget att en snabb utbyggnad av den regionalanäringspolitiska organisationen kommer till stånd i regionen. Utredningenföreslår alt elt statiigt bidrag om . utgår till en undersökning inomSvenska induslrietableringsbolaget (Svelab) och avseende förutsättningarnaför samarbete, främst inom marknadsföringsområdet, mellan företagen iEskilstuna. Åtgärdervilka stimulerar tUlväxten och uppkomsten av industri som kompletterarmanufakturindustrin är enligt utredningen vidare påkallade. Del förhållandelall lokaliseringslån utgått till företag i torde ha medfört altinvesteringar skett i regionen, som annars inle skulle ha kommit till stånd.Utredningen föreslår all lokaliseringslån t. v. skall kunna utgå till företaginom orten. Utredningenframhåller även alt EskUstuna har en relativt sett liten serviceseklor. Därförär åtgärder nödvändiga som kan bidra till all göra orten attraktiv för företagoch deras anställda. För att åstadkomma en breddning av näringslivet medalternativa sysselsättningsmöjligheter och t2 1974.1 saml Nr 63 1974: 63 14 enförbättrad service föreslår utredningen all elt program för Eskilstunaregionennärmare bör övervägas, omfattande bl. a. förbättring av kommunikationer ochutbildningsmöjligheter, expansion av den statliga verksamheten och regionalpolitisktstöd vid förläggning av serviceverksamhet tUl EskUstuna. Utredningenföreslår att dessa punkter tas upp till särskild prövning och all en tillfälligarbetsgrupp bUdas med representanter för berörda myndigheter. Problemenmed en stagnerande manufakturindustri i anser utredningenvara av annan art, eftersom näringsliv och sysselsättningsmöjligheter i dennaregion är mera diffrenlierade. En Iraditio-nellt inriktad manufakturindustritorde få svårt alt betala konkurrenskraftiga löner och höga lokalkostnader,varför en fortsatt lilbakagång kan förutses för manufakturindustri.Utredningen poängterar vikten av att de regionalpolitiska medlen används påett sådant sätl att industrins situation inte förvärras. Utredningenhar särskUt uppmärksammat de mindre företagens problem. a. pekarutredningen på dessa förelags svårigheter att följa med i den snabba utvecklingeninom exempelvis teknik och marknadsföring. Det är angeläget att förelagensnabbt får tillgång tUl kunskap om den internationella tekniska utvecklingen,varför organisationen av denna kunskapsöverföring och samhällets roll i dennabör övervägas. Utredningenanser även alt kontakten mellan företag och universitet och högskolor ärviktig. För att de mindre företagen skall kunna dra nytta av forskningen är delangeläget att denna får ökad praktisk anknytning vid universitet ochhögskolor. Delta torde kunna öka de mindre förelagens utbyte av pågåendeforskning liksom deras möjligheter att få speciella problem beaktade i störreutsträckning. Dåbehovet av extern service till företagen särskilt de mindre och medelstoraförelagen befunnits stort, anser utredningen del angelägel alt en betydandeutbyggnad av den regionala näringspolitiska organisationen kommer till stånd.Den ökade satsning i detta avseende som skett ser utredningenendast som ell första steg i denna riktning. Som en lämplig uppgift för denregionala näringspolitiska organisationen ser utredningen utbildning som tarfasta på företagens och företagarnas praktiska problem. Utredningenhar funnit alt underleverantörernas situation är av vikt för ett betydandeantal manufakturföretag. Den finner mol bakgrund härav det motiverat medåtgärder för alt förbättra underleverantörs-systemets funktionssätt. För enbetydande del av underleverantörsföretagen präglas situationen av storosäkerhet. Beträffande orderlängden bör förbättringar kunna komma till stånd.Del torde också vara nödvändigt att i ökad utsträckning använda kontrakt somstipulerar båda sidors rättigheter och skyldigheter. Vidare bör en ökadstandardisering 1974: 63 15 avbetalningsvillkoren kunna leda till att underleverantörerna inte blir utsattaför belalningsförskjutningar vid förändringar i kredkmarknads-lägel. Utredningenanser att det är en lämplig uppgift för branschorganisationen, ,eventuellt i samarbete med statens industriverk, att ta initiativ i detta avsende.Dessutom anses en lämplig åtgärd vara att tUlsammans med beställare ochunderleverantörer regelbundet diskutera på vad sätl underleverantörssystemelkan förbättras. Utredningen föreslårvidare all en studie inom Svelab och om de störreverkstadsföretagens praktiska erfarenheter av underleverantörssystemel gesstatligt bidrag. För alt förbättra underleveran-lörsförelagens förutsättningaratt uppfylla ställda krav föreslår utredningen särskilda utbildningsprogram. Flertalet av de mindreföretagen är familjeföretag. Utredningen anser att särskUt frågorsammanhängande med generationsväxlingen är svårlösta. Även omarvsbeskattningen fått en central roll i den allmänna diskussionen omfamiljeföretagens framtid, betraktar utredningen utlösandet av andra arvingarsom det största problemet. En mera realistisk värdering i taxeringshänseendeskulle ha gynnsamma effekter på delägarnas värdering av företagen och därmedreducera problemet. Utredningen föreslår all följande principskiss för utiösandeav delägare yN terligare utvecklas. Staten bör vid generationsväxling ifamiljeföretagen kunna gå in med riskvilligt kapital för all underlätta för dennytillträdande företagsledaren att lösa ul släktingar utan alt förelagets existenssätts pä spel. Detta kan ske genom att staten beviljar lån eller lånegarantier molexempelvis aktier i företaget som säkerhet, varvid statens intressen iföretaget kan bevakas genom tiUsättande av revisor. Staten kan senare lösas ut enligli förväg överenskomna principer. Ifråga om utbildning framhåller utredningen alt svensk industris konkurrenskrafti fortsättningen måsle grundas på en god tillgång på kvalificerad, yrkesutbildadarbetskraft. Utredningen konstaterar alt utbildningsfrågorna är gemensamma förhela verkstadsindustrin och att inrättandet av yrkeslekniska högskolor ligger ilinje med dessa tankegångar. Enligt utredningens mening är del även angelägelalt utbildningen på den Verkstadstekniska linjen på gymnasiet får enomfattning och inriktning som svarar mol behoven, med en väl avvägd sammansättningav praktiska och teoretiska moment. Utredningenanser att i detta sammanhang även den utbUdning som sker iarbetsmarknadsstyrelsens regi, samt i viss mån även vuxenutbildningen iövrigt, bör uppmärksammas. Vidareutbildningen inom exempelvisomskolningsområdet bör organiseras så att den väl avpassas till yrkeslivelskrav. Utredningen framhåller att betydande delar av denna vidareutbUdning börkunna förläggas liU företagen. 1974: 63 16 Flertaletremissinstanser framhåller att betänkandet ger en värdefull överblick av densvenska järn- och melaUmanufakturinduslrins situation och dess problem.Remissinstanserna delar i stort de framtidsbedömningar och slutsatser somutredningen kommit fram till. Någraremissinstanser, bl. a. AMS, länsstyrelserna i , ,, och samt presenterarkompletterande faktaunderlag. informerar om vissa slrukturulredningarsom utförts inom förbundets branschgrupper, bl. a. inom handverktygssektorn ochgruppen för metallfasader. Ettflertal remissmstanser delar utredningens uppfattning att den pågåendestrukturomvandlingen bör betraktas som en i stort sett normal och nödvändigprocess för att manufakturindustrin skall kunna stärka sin konkurrenskraft. Atten allmän lönsamhelsförbätlring skulle göra branschen bättre för deomställningar som är nödvändiga för alt bygga upp förelagens konkurrenskraftbetonas av flera remissinstanser. framhåller att utan ensådan lönsamhelsförbätlring kan även den relativt pessimistiska utvecklingensom utredningen anger visa sig alltför optimistisk. LO, Svenska metaUindustriarbetareförbundetoch TCO anser i motsats härlUl att den låga lönsamheten inte är orsak till destrukturella problemen ulan en följd av desamma. MetaUindustriarbetareförbundetframhåller att den svaga lönsamheten i vissa förelag bör ses som en följd avspecifika faktorer. En sådan faktor är vikande efterfrågan på vissa produkteroch en därav följande Överkapacitet inom vissa förelag eller delbranscher. Enannan faktor är en i förhållande till konkurrenlföretag bristande förmågatill förnyelse av produkter och produktionsapparat. En Iredje faktor är de småmetallmanufaktur-företagens underläge som underleverantörer i förhållande tillde stora verkstadsföretagen. En fjärde faktor är variationerna i den allmänna ekonomiskaaktiviteten, vilka kan medföra elt allmänl lågt kapacilels-utnyttjande inomdelar av branschen. Ifråga om efterfrågeutvecklingen påpekar IBU att för den dd avmanufakturindustrin som avsätter varor tUl byggnadsverksamheten spelararbetssätt och teknisk utveckling inom själva byggnadsområdet för de aktueUavarugrupperna en väl så stor roll som förändringarna i byggandels omfattning.Så innebär t. ex. en ökning av förtUlverkningsgraden en överföring avproduktionsmoment tUl den fasta industrin. Även den övergång till en planmässigexportverksamhet som redan skelt kan enligt IBU göra utredningens bedömning av efterfrågeutvecklingenorealistisk KK framför liknande synpunkter. Prop.1974: 63 17 i län liksom kommun ifrågasätterutredningens framtidsbedömning om plastprodukter som substitut för metallvaror.Vissa tecken lyder på att plastindustrin med hänsyn tiU oljesituationén ivärlden kan komma all drabbas av snabbi stigande råvarukostnader.Detta kan påverka branschens konkurrenskraft gentemot manufakturindustrin. LO förutser att krav på förbättringar i arbetsmiljönkommer alt få växande betydelse för industrins strukturomvandling, varför delär viktigt att arbelsmiljöproblemen i större utsträckning än vad som hittilllsvarit vanligt beaktas i branschulredningarna. AMS saknar en analys av dels hurskärpta krav på arbetslokaler, maskiner, skyddsanordningar och hjälpanordningarpåverkar kostnadsläget, dels hur dessa och andra miljöförbättrande åtgärder positivtpåverkar produktionsresultatet. Arbetarskyddsfonden har låtit genomföra ell antalkartläggningar och analyser av FoU-behov för olika ändamål inomarbetsmiljöområdet. I flera sammanhang har under dessa undersökningarkonstaterats att de mindre och medelstora företagens arbetsmiljöproblem utgören fråga som måsle ägnas ökad uppmärksamhet. Kunskaper saknas ofta on.problemens svårighetsgrad och möjligheterna all åstadkomma förbättringar. anger ett antal allvarligaarbetsmiljöproblem inom branschen och påpekar all elt stort antal olycksfaUsskadorinträffar. Allmänna synpunkter på utredningens förslag Flera remissinstanser, bl. a. LO, anför att utredningensförslag till åtgärder är mycket allmänt hållna. Enligt LO är vissa av utredningensförslag av den karaktären all de snarare understryker riktigheten av redanpågående industripolitiska strävanden än de utgör nya förslag. Flertalet remissinstanser konstaterar liksom utredningenatt flera av manufakturindustrins problem är gemensamma för många industribranscheroch berör särskilt mindre och medelstora företag. LO och anser allde anställdas krav på trygghet till sysselsättning och inkomster måste varaett viktigt mål för näringspolitiken. Delta förutsätter en långsiktig planeringav sysselsättningen i landet som helhet och i olika regioner. måstedel finnas medel för att upprätthålla en hög och jämn sysselsättning inomregionerna. Situationen både i EskUstuna och måste mot den bakgrundsom utredningen skisserar ägnas ökad uppmärksamhet från statsmakternas sida.Organisationerna anser också att generella ekonomisk-politiska lättnader, isyfte att öka vinsterna, av del slag som ofta förs fram i den offentligadiskussionen, inle kan komma ifråga för att lösa de problem sommanufakturindustrin står inför. Det bör i stället bli fråga om selektivaåtgärder. 1974: 63 18 TCOframhåller att förbättrad lönsamhet för företag med de sämstaproduktionsresultaten snarare fördröjer än underlättar nödvändigaomställningar. En annan sak är enligl TCO all omställningarna i åtskilligafall sannolikt inle kan genomföras utan finansiellt stöd utifrån. SAF-Industriförbundetanser del naturligt att sysselsällningskonse-kvenserna av den generelltotillfredsställande lönsamheten i näringslivet framträder starkare i vissabranscher än i andra. Dessa konsekvenser kan inle undanröjas genom branschinrikladeåtgärder, riktade mol de mest utsatta områdena. Utan en lönsamhetsförbättring ihela näringslivet som grund får branschinriktade åtgärder begränsad verkan.Organisationerna ställer sig dock över lag positiva till utredningens förslag. Ifråga om behovet av åtgärder för manufakturbranschen anför ÖEF att tiUgång inomlandet lUl kvalificerade legolUlverkare av insatsvaror för krigsviklig industriär ett vitalt beredskapsinlresse. TUlgången på maskinella och personellaresurser, med i många fall stor flexibilitet, gör att ÖEF allmänt settbetraktar branschen som viktig i samband med de förändrade krav som kan kommaall ställas på industrisektorn i en krissituation. , SPK och SIFU framhåller att effekterna av de föreslagnaåtgärderna noga bör följas upp och analyseras. Beträffandeåtgärder för att påverka strukturomvandlingen inom branschen ansluter sig mångaremissinstanser till utredningens förslag att delar av manufakturindustrinskall omfattas av de statliga strukturgarantierna, som administreras av ABStrukturgaranti. ABStrukturgaranti har inget att erinra mot utredningens förslag men understrykeratt företagets verksamhet är av försökskaraktär och alt en vidgning avverksamhetsområdet endast möjliggör en ettårig periodför de tUlkommande branscherna. AB Slrukturgaranti anför att verksamhetenhittills visat att det är svårt alt avgränsa vilka företag som enligtstatsmakternas branschvisa intentioner skall falla inom företagelsverksamhetsområde. Än större svårigheter kan förutses för nu föreslagnadelbranscher, varför AB Slmklurgaranti anser del önskvärt med ett visst utrymmeför förelagels egen bedömning i denna fråga. Ävenstatens industriverk tillstyrker den föreslagna utvidgningen av verksamhetsområdetför de statliga slrukturgaranlierna. SPKfinner all utredningens förslag bör uppfylla kraven på att strukturomvandlingeni näringslivet sker i former som är samhällsekonomiskt rationella och attutvecklingen mot en optimal struktur inte medför onödiga nedläggningar ellernyinvesteringar. SPK förutsätter alt utredningens förslag om samverkan i vissaavseenden mellan företag inom samma bransch inle leder till sådan begränsningav konkurrensen Prop.1974: 63 19 mellan företag som konkurrensbegränsningslagstiftningenavser all förhindra. Länsstyrelseni föreslår att förutom de insatser som enligl utredningensförslag kan göras av AB Slrukturgaranti det bör prövas om inte företag hotadeav nedläggning och med i huvudsak äldre arbetskraft under en begränsad periodkan erhålla speciell statlig lönesubvention. De samhällsekonomiska kostnadersom uppstår när äldre, svårplacerad arbetskraft friställs kan i vissa fallreduceras genom att fortsall drift garanteras vid nedläggningshotade företag avdenna typ. tar upp frågan ombegränsning av produktsorlimenlel och påpekar att en sådan rationaliseringofta är förenad med vissa initialkostnader. Föreningen föreslår all antingen ABSlmklurgaranti eller företagareföreningarna bör kunna få vara mer generösa vidsin långivning när det gäller intern strukturrationalisering. Ett särskilt utbildningsprogram för manufakturindustrinföreslås av SIFU i syfte att som en del av ell statligt utvecklingsprogrammotverka eller i varje fall mildra de negativa effekter som en okontrolleradomställningsprocess inom branschen kan komma att medföra. LO och delarutredningens uppfattning att FoU-insatserna inom manufakturindustrin ärotillräckliga, men inte uppfattningen all del extra avdraget för FoU-kostnaderär ett steg i rätt riktning. Ett sådant avdrag förutsätter en viss vinstnivå,som ofta saknas i nystartade förelag eller i förelag av den typ som finns imanufakturindustrin med sviktande lönsamhet. Metallindustriarbetareförbundethävdar att det extra skatteavdraget bör avskaffas och ersättas med enkraftig ökning av anslagen till STU. Staten bör utarbeta en flerårsplan för attskapa väsentligt större ramar för STUrs verksamhet. och påpekar att de FoU-främjandeåtgärderna knappast i första hand är riktade mot de delar av manufakturindustrinsom enligt utredningen är mest i behov av stöd. Möjligheterna att utnyttjaavdragsrätten för FoU-kostnaderna gäller i praktiken främst de större förelagenmed utvecklade FoU-institutioner, varför STU bedömer det vara nödvändigt meddirekt stöd liU projekt inom olika förelag. Statens utvecklingsfond bör enligtindustriverkets uppfattning främst rikta sig till mindre och medelstoraindustriföretag, och den bör därför kunna bli till betydande nytta även förmanufakturindustrin. SIFU förordar en vidare utveckling av utredningens förslagom bl. a. intensifierad forskningsverksamhet för branschen. I likhet med vadsom gäller för träindustrin är del väsentligt all forskningsrön och olikautvecklingsresultat förmedlas tUl industrin. SIFU erinrar om att en särskUdkonsulenttjänst för sådan verksamhet ingår i slimulansprogram-met förträindustrin. 1974: 63 20 Utredningensförslag, all den tillämpade koUektiva forskningen inom IVF bör erhålla ökaderesurser, biträds av , , i länoch handelskamrarna i och . IVFanför att i kommande förhandlingar om nytt ramavtal kommer områdenakonstruktions- och produktulvecklingsteknik att tas upp till behandling isamband med förslag till ramprogram från bransch-stiftelsens sida. Institutetanser sig ha goda möjligheter all ytterhgare bygga ut verksamheten såväl inomden kollekliva forskningen som på uppdragssidan. Inom del förstnämnda områdetfinns angelägna forskningsuppgifter, även med anknytning tillmanufakturindustrin, vilka f. n. inle ryms inom de givna ramanslagen. IVFförutsätter att vid den av utredningen föreslagna resursökningen staten börkunna medverka med en större del. EnliglSTU kan finansiella föratsättningar för en breddning av IVFrs verksamhetåstadkommas genom att STU utöver ramprogrammet och i samverkan med berördindustri lämnar särskilt projektstöd. STU framhåUer också alt i samband medförhandlingar om nya kollektiva avtal sker alllid en utvärdering av tidigareverksamhet. Resultaten av utvärderingen utgör en viktig grund för bedömning avomfördelningar inom ramprogrammet saml en eventuell breddning och prioriteringav annan verksamhet än den som täcks av kollekliva avtal. anser att IVF är värdefullt för alla verkstadsföretag oberoendeav storleksordning. För manufakturindustrins många mindre företag harinstitutets resurser för uppdragsverksamhet jnom exempelvis områdena ytjämnhelsmätningoch skärdatabestämning särskilt stor betydelse. Den mindre industrin har heltnaturligt svårigheter att effektivt tillgodogöra sig vissa forskningsrön. Mekanförbun-detägnar myckel arbete åt att omvandla forskningsresultaten till praktisk arbelsinformation.De synpunkter som framkommit genom utredningen bör, enligt ,beaktas vid de kommande överläggningarna mellan stiftelsen och staten om IVFrsverksamhet efter /75. anför alt del kollekliva projektorienlerade forskningsstödet inteär speciellt inriktat mot de mindre och medelstora förelagen och anser allökade resurser till IVF inte är tillräckliga för all nå den avsedda effekten.Även LO och verkstadsindustridelegationen anser att det är väsentligt att deintressen och problem som är specifika för de mindre och medelstora företagenges ökat utrymme i den kollektiva forskningsverksamheten. IBUpåpekar alt inom vvs-området bör ett samråd mellan den verk-stadslekiiisklinriktade forskningen och av byggforskningsfonden finansierad forskning varaav stort värde. Föralt förbättra arbetsmiljön inom manufakturindustrin krävs Prop.1974: 63 21 enligl arbelsmUjöulredningen omfattande insatser.Utredningen erinrar om sitt betänkande (SOU 1972r 86) Bättre arbetsmiljö, variuttalades att kostnaderna för arbelsmiljöförbältrande åtgärder bör ses som endel av produktionskostnaderna och därför i princip bör bäras av produktionen.Svensk industriförening påtalar att kapitalsvärigheterna ofta kan bli stora förde mindre företagen, i synnerhet vid upprustning av den inre miljön, därbidragsmöjligheterna inte är desamma som vid extern miljövård. Enligtarbetarskyddsfondens bedömning är det värdefullt om arbelsmUjöfrågorna inommanufakturindustrin kan göras till föremål för en mera systematisk karlläggningän vad som varit möjligt alt genomföra inom ramen för den nu aktuellautredningen. Inte minst i perspektivet av den strukturförändring inombranschen som utredningen förutspår kan en sådan kartläggning sannolikt ocksåge underlag för en bedömning bl. a. av behovet av tekniskt utvecklingsstöd föratt inom branschen pröva nya tekniska lösningar. Speciella exportstimulerande åtgärder har inte, påpekarlänsstyrelsen i , föreslagits av utredningen.