prop · FX03128 · 1974-12-31 00:00:00 — Aktiekapitalet skaU enligt första stycket idepartementsförslaget uppgå tUl , om värdet av den eller deaktiefonder som bolaget förvaltar sammanlagt uppgår till högst 50 raUj. kr.,och ,, om värdet är högre. Motiven för dessa regler harredovisats i avsnitt 5.4.3. Enligt paragrafens andra stycke kan Kungl. Maj:teller myn-digliet som Kungl. Maj:t bestämmer, medge undanlag frånkapital-kraven, om det föreligger särskUda skäl. Enbart förhållandet, att ettfondbolag står i begrepp att utöka verksamheten och att bolaget vid dennatidpunkt beräknar att fondvärdet kommer att ligga under gränsen 50 milj. kr.,utgör inte tUlräckliga skäl för dispens. För tiUämpning av stadgandet börkrävas att någon särskUd omständighet kan åberopas, t. ex. att det kan görassannolikt att den angivna kapitalgränsen endast tUlfäUigtvis komraer attöverskridas. I tredje stycket föreskrivs att aktiekapitaletskall vara tUl fullo inbetalat innan bolaget börjar sin verksarahet.Utredningen har inte ansett det nödvändigt att härutöver föreskriva attaktiekapitalet skaU vara placerat på betryggande sätt. Jag delar utredningensåsikt att en sådan föreskrift är överflödig. Det ingår i bankinspektionens tiU- synsuppgifteratt se tiU att det inbetalade beloppet är placerat pä ett sätt sorainspektionen finner godtagbart både i saraband raed inbetalningen ochdärefter. Svenska revisorsarafimdet anser att andelsägarnabör ges tillfälle all teckna aktier i fondbolag och föreslär en föreskrifthärom i lagen. Jag har förståelse för tanken att fondandelsägama skulle kunnafå möjligheter tiU närmare insyn i aktiefondsverksamheten om de voreaktieägare i fondbolaget. En bestämraelse i aktiefondslagen ora rätt förfondandelsägare tiU förhandsteckning eller liknande föreskrifter skulleeraellertid bU svår att genomföra i praktiken. En fondandelsägare ellerblivande sådan har också självfallet sarama möjligheter som andra personeratt teckna fondbolagsaktier, som utbjuds lill allmänheten. Jag kan därför inteansluta mig tiU revisorsamfundets förslag. Enligt71 § aktiebolagslagen skall av aktiebolags årsvinst avsättas tUlreservfond tUl dess fonden uppgår tUl av aktiekapitalet. Även härefterskall enligt 72 § 1 mora. samma lag sådan årUg avsättning till reservfond eller skuldregleringsfond göras, om bolagets skulder enligt balansräkningenöverstiger dess bundna kapital, dvs. aktiekapital, reservfond ochskuldregleringsfond, Kungl. Maj;t kan enligt 72 § 3 mom. medge undantag frånbestäraraelsema i 1 raora., ora synnerliga skäl föreligger raed hänsyn tillarten av bolagets verksarahet och övriga oraständigheter. Utredningen anser attdet för fondbolagens del är överflödigt att kräva större fondering än norraalavsättning tUl reservfond med hänsyn till bl. a. det begränsade behovet avrörelsekapital för fondbolag. Enligt utredningens förslag (5 § andra stycket)skaU därför fondbolag vara befriat från i lag stadgad skyldighet att avsättavinstmedel med hänsyn tUI förhållandet mellan bolagets skulder och sumraan avaktiekapitalet, reservfonden och skuldregleringsfond. Utredningens förslag pådenna punkt har vid reraissbehandlingen avstyrkts av handelskammare.Handelskamraaren anser att fondbolagen bör underkastas samma regler förfondering som andra aktiebolag. kan komma att ha ett betydandeekonomiskt ansvar, särskUt om bolaget skulle få rätt att ta upp lån förfondens räkning. Svenska revisorsamfundet, å andra sidan, sora i och för sigtUlstyrker utredningens förslag, föreslår dessutom att fondbolag befrias frånaU avsättningsskyldighet beträffande reservfond. För egen del anser jag att den i 71 §aktiebolagslagen föreskrivna skyldigheten för aktiebolag att avsätta medel tUlreservfond bör gäUa även i fråga om fondbolag. Med hänsyn tUl verksamhetenssärskilda art, bankinspektionens tUlsyn och de jämförelsevis höga krav på aktiekapitalsom uppställs för fondbolag finner jag emellertid liksom utredningen attfondbolagen inte bör vara underkastade aktiebolagslagens bestämmelser omytterligare fondering. Enligt fjärde stycket i förevarandeparagraf skall fondbolag sålunda vara befriat från skyldighet att avsättavinstmedel enligt 72 § 1 mom. första stycket aktiebolagslagen. I denna paragraf finns bestämmelser om antaletstyrelseledamöter i fondbolags styrelse och ora utseende avfondandelsägarrcpresentanter i styrelsen. Departeraentsförslagets 7 § molsvarar 6 § iutredningens förslag. Enligt första stycket skall fondbolags styrelse bestå avminst fem ledamöter. Bestämraelsen har i huvudsak behandlats under avsnitt5.4.3. Med tillärapning av aktiebolagslagen gäller att styrelseledaraöter ochverkställande direktör skall vara myndiga och om inte dispens lämnats, här iriket bosatta svenska medborgare. I 77 § tredje stycket aktiebolagslagen finnsbestämraelser om den tid för vilken styrelseledamot, som väljs påbolagsstämraa, skall utses. Reglema härora är tillämpliga på fondbolagetsstyrelseledamöter utora de ledaraöter som utses som representanter förfondandelsägama. För dessa, som skaU utses enligt paragrafens andra stycke, harinte angetts vilken tid uppdraget skaU avse. Det får ankomraa på fondbolagetatt bestämma tiden mot bakgmnd av vad som raed hänsyn tUl bl. a. verksamhetensart och omfattning kan anses utgöra en läraplig tidsperiod. Bankinspektionenbör bedöraa lämpligheten av föreslagen mandattid i samband med prövning avfråga om tUlstånd att utöva aktiefondsverksamhet enligt 15 § och fastställandeav fondbestämmelser enligt 13 §. Ändra stycket innehåller regler om utseende avfondandelsägar-representanter. Reglerna har i huvudsak koraraenterats imderavsnitt 5.4.4. I detta stycke föreskrivs att av styrelseledamöterna utser fondandelsägamaeller intressesammanslutning för dem en ledamot för varje påbörjat tretalledamöter. Vidare föreskrivs att ledamot som inte kan utses på angivet sättskall utses av i det län där fondbolagets styrelse har sitt säte.Eftersora de särskUda representantema för fondandelsägama i första hand skallutses av andelsägarna själva eller intressesammanslutningar för dem, kan vissaproblem uppkomraa vid bildande av fondbolag och . Av 15 § departeraentsförslaget följer att fondbolag inte fårsälja fondandelar eller ge ut fondandelsbevis förrän bolaget registrerats.Några fondandelsägare finns aUtså inte ett fondbolag bildas.Enligt 27 § aktiebolagslagen kan elt aktiebolag registreras först sedanstyrelse och revisorer utsetts. Fondandelsägarna kan alltså enligt nuvaranderegler inte få något inflytande över val av styrelseledamöter som sker vidkonstituerande stämma eller annan stämma som äger mm innan bolagetregistrerats. Sedan fondbolaget verkat och ett tillräckligt stort an- 10 1974.1 saml Nr 128 talfondandelar sålts, bör val av fondandelsägarrcpresentanter komma till stånd. Ifondbestämmelserna skall anges hur ett sådant val avses ske. En möjlighet äratt val sker vid en i särskild ordning utlyst fond-andelsägarstäraraa. Denna,sora lämpligen bör hållas i anslutning till fondbolagets årsstämma, bör avpraktiska skäl föregås av en föranmälan tUl fondbolaget. Bolaget kan härigenombilda sig en uppfattning om hur många som ämnar delta i stämman och deltagarnasinnehav av fondandelar. Föreskrifter om kallelse till fondandelsägarstämmaskall anges i fondbestämmelserna. Om en fondandelsägarstämma hålls åtskUliga skältalar enligt min mening för att en sådan lösning bör prövas aktuaUseras enrad mera detaljerade spörsmål. Följande synpimkter kan därvid anföras. För attfå tUlträde till andelsägarstämma och få rösta vid stämman bör fordras attpersonen i fråga styrkt sitt innehav av fondandelar. Fondandelsägares rätt börkunna utövas genom ombud på samma sätt som enligt 120 § aktiebolagslagen. Vidordinarie fondandelsägarstämma bör förekomma, utom val av styrelseledamöter, enredogörelse för bolagets verksamhet. Vid stämman kan andelsägarna få tUlfälleatt ställa frågor tiU fondbolagets styrelse och anföra synpunkter på verksamheten.Beträffande röstningsreglerna på fondandelsägarstämma bör gäUa motsvaranderegler som för bolagsstämma enligt 119 § aktiebolagslagen. Olika röstvärde förandelar bör inte förekomraa utan varje andel skaU berättiga tUl en röst. Ytterligare bestäramelser om fondandelsägarstäraraara. kan raeddelas i fondbestäraraelserna, t. ex. bestäraraelser attordinarie stämm.a skall hållas viss månad och regler om extra stämraa. I den allmänna motiveringen har framhållits attlänsstyrelse i vissa faU kan komma att utse fondandelsägarrepresentanter. Dettakan även vara en nödvändig lösning under fondbolagets första verksamhetstid. Bankinspektionen bör tillse att de valdaledaraöterna i sin verksamhet tiUvaratar fondandelsägamas geraensamma intresse. För ledamot som utsetts att företrädafondandelsägarna skall alltid utses suppleant. Andra stycket iimehåller en föreskrifthärom. I fråga om suppleanter för övriga styrelseledamöter gäller att ettfondbolag i lUshet med andra aktiebolag inte i och för sig är skyldigt att utsesuppleanter. Om eraeUertid suppleanter utses, skall aktiefondslagens bestämmelserom styrelseledamot äga motsvarande tUlämpning på suppleant. häromfmns i tredje stycket. I denna paragraf stadgas förbud för personer iledande ställnmg i ett fondbolag och vissa dem närstående fysiska och juridiskapersoner att för egen räkning göra vissa väi-depapperstransaktioner. Utredningen framhåller att det är av stor vikt atten styrelseledaraot i ett fondbolag vid utövande av beslutanderätten i fråga omden av bolaget förvallade värdepappersfonden inte har personliga intressen sorastår i slrid raot de intressen han har att ta tUl vara. I 9 § utredningsförslagethar därför intagils förbud för styrelseledaraot i fondbolag att för egenräkning från bolaget förvärva värdepapper, sora ingår i värdepappersfond sorabolaget förvaltar, eller till bolaget sälja värdepapper som är avsedda attingå i sådan fond. Utredningens förslag tUlstyrks eller lämnas utanerinran av flertalet remissinstanser. Några framför dock invändningar.Stockholras handels-kammare ra. påpekar att det av utredningen föreslagnaförbudet inle kan lUlärapas för börsaffärer, eftersora partema är okända förvarandra. Vid tUlärapning av reglerna för förenklad aktiehantering finns inteheller någon raöjlighet att koppla saraman överlåtare och förvärvare av aktie,eftersom överlåtarens aktiebrev makuleras och nytt aktie-brev utfärdas förförvärvaren. Även då affärer sker över börs kan styrelseledamot utnyttja sinaraöjligheter att påverka bolagets köp och försäljningar och sin kunskap ombolagets planer för alt tillgodose sina egna intressen tiU förfång förfondandelsägarna. Flera remissinstanser, bl. a. patent- ochregistreringsverket och Föreningen revisorer, påpekar att förbudetbör gälla också för verkställande du-ektör som inte är styrelseledaraot.Föreningen gör också erinran mot atl förbudet inte avses gälla transaktionermed styrelseledamot närstående fysiska personer och av dem ägda juridiskapersoner. Sådan verksamhet som omfattar handel medvärdepapper måste med nödvändighet bygga pä förtroende för de personer somhandhar verksamheten. Den pröviung av ett fondbolags lämplighet som ingår itillståndsprövningen syftar bl. a. tUl att så långt möjligt säkerställa attverksamheten kommer att ledas på ett vederhäftigt sätt. Fondledningenshandhavande av förvaltningen komraer att följas med uppmärksamhet avbankinspektionen. Härigenom vmnes en viss garanti för att personer i ettfondbolags ledning inte för egen räkning med åsidosättande av fondandelsägamasintressen företar tvivelaktiga värdepappersaffärer genora att utnyttja smsärskUda inforraation om aktiefondsverksamheten. Lagen bör emellertiddärutöver innehålla ett uttryckligt förbud för ledningen i ett fondbolag attföreta vissa transaktioner där ledningens personliga ekonomiska intressen kanspela in. kommendationen(regel 23) uppstäUs ett principiellt förbud mot transaktioner av ifrågavarandeart. a. får inte styrelseledamöter eller andra befattningshavare hosfondbolaget eller deras famUjeraedlemmar inlåta sig på värdepappersaffärereller lånetransaktioner för egen räkning med fonden, Samraa förbud gäller förpersoner med väsentliga aktieägarintressen i fondbolaget och för andra personersora på grund av närstående är i beroendeställning. Förbuden i regel 23 äremellertid inte ovUlkorliga. En transaktion får göras, om tUlsynsmyndighetenfinner att andelsägarnas intressen inle träds för när. För egen del anser jag liksom utredningen ochflertalet remissinstanser att styrelseledaraot i fondbolag inte bör få säljavärdepapper till eller köpa sådana papper från fond sora bolaget förvaltar.Detta bör också gäUa verkstäUande och vice verkställande direktör i fondbolagetsärat revisor och revisorssuppleant. I jävskretsen bör också inräknas andrapersoner raed ledande stäUning i bolaget, dvs, chef för bolagets bokföring eUermedelsförvaltning samt innehavare av annan ledande befattrung, t, ex, personersom är verksamma i nivån närmast under bolagsledningen. Som en allmänfömtsättning bör därvid gälla att vederbörande befattningshavare har enchefsbefattnLag som inte bara tillfälligt utan generellt raedför kännedom ombetydelsefulla förhållanden i aktiefondsverksamheten. I praktiken torde detinte bli svårt att avgöra, om befattningshavaren i fråga har en sådan ställningatt han har möjlighet att tUl fondandelsägarnas skada påverka värdepapperstransaktionersom avser fonden. I första stycket föreskrivs sålimda attstyrelseledaraot, verkstäUande eller vice verkstäUande direktör, revisor ellerrevisorssuppple-ant, chef för fondbolagets bokföring eller medelsförvaltningeller innehavare av annan ledande befattaing i fondbolag inte får förvärvavärdepapper från aktiefond som bolaget förvaltar eller sälja värdepapper tiUsådan fond. När det gäUer person som är att betrakta som chef för bokföringeller medelsförvaltning eller som innehavare av annan ledande befattnmg, kandet i undantagsfall inte alltid stå för vederbörande befattningshavareatt förbudet gäller för honom. Styrelsen eUer verkstäUande direktören skalldärför enligt andra stycket raeddela befattnmgshavaren i fråga attbefattningshavaren omfattas av förbudet i första stycket. Meddelandet skaUsjälvfallet ske utan dröjsraål. Det tUlhör bankinspektionens tiUsynsuppgifteratt se tUl att bestämmelserna följs. För att hindra att förbudet mot obehöriga.värdepapperstransaktioner kringgås bör det emellerlid, som anmärkts vidremissbehandlingen, också gäUa för famUjemedleramar och företag som stårfondledningen nära. Enligt tredje stycket gäller sålunda sararaa förbud förraake till någon sora tillhör personkretsen i första stycket och för omyndigtbarn som står under hans vårdnad. Förbudet kan också gälla vissa Två fömtsättningar skall därvid vara uppfyllda, nämligen för detförsta att någon av de personer som ingår i personkretsarna i första eUertredje stycket eller flera av dessa personer tUlsammans har sådan väsentiigekonomisk gemenskap med en juridisk person annan än fondbolaget som gmndaspå andelsrätt eller därmed jämförligt ekonomiskt inttesse och för det andra attbefattaings-havare som avses i första stycket har väsentiigt inflytande på denjuridiska personens verksamhet. Förstattedje styckena har i huvudsak utformats medreglerna om skyldighet att anmäla innehav av aktier i lagen om registrering avaktieinnehav som förebUd. Överträdelse av bestäraraelsema i första och tredjestyckena är straffbelagd i 50 §. Som framgår av 50 § kan straff ådömas endast förolaga värdepappersaffärer sora företas uppsåtiigen eUer av oaktsamhet. Någonstraffsanktion föreligger sålunda inte för affärer där parterna är okända förvarandra, t. ex. vid börsttansaktioner. Om ett fondbolags aktier skulle inregistreras vidbörsen eller tas upp på fondhandlarUstan, är enligt lagen om registrering avaktieinnehav styrelseledamot eller annan person i ledande slällning skyldig attanmäla innehav av sådana aktier i fondbolaget sora ägs av själv, hansmake och bam samt juridisk person med vUken någon av dem har väsentiigekonoraisk gemenskap. De styrelseledamöter som utsetts som representanterför fondandelsägama bör vara helt obundna i förhållande tUl fondbolaget. Debör därför inte få äga aktier i detta eUer vara anstäUda hos bolaget. Det ärinte heller lämpligt att de är anstäUda hos förvaringsbank för aktiefond somfondbolaget förvaltar eller att de är ledamöter av styrelsen i banken eller iannat fondbolag. Av 7 § fjärde stycket följer att sådan ledamot inte heller fårvara styrelsesuppleant i förvaringsbanken eller i annat fondbolag. Paragrafensfjärde stycke innehåller förbud i dessa hänseenden. Överträdelse av förbudet ärbelagd med straff enligt 50 §. I förevarande paragrafs första stycke, vilketmotsvarar 11 § första stycket i uttedningens förslag, anges vad en aktiefondbestår av. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.4.5. I paragrafens andra stycke föreskrivs att aktiefondskaU ha beteckning, varigenom fonden tydUgt kan skUjas från andra fonder.Föreskriften motsvarar 11 § andra stycket i utredningens förslag. Utrednmgenhar också föreslagit förbud för annan än fondbolag att i sin firma eller annarsvid angivande av sin verksamhet använda orden värdepappersfond, aktiefond ra.fl. Uknande ord eUer samraansättaing raedsådana ord eUer annan därraed förväxlingsbar beteckning (3 § utredningsförslaget).I detta sararaanhang vill jag erinra om att Kungl. Maj:t tUl innevaranderiksdags vårsession lagt fram proposition med förslag tUl ny firmalag, m. ra.(prop. 1974: 4). I förslaget finns allraänna registreringsföreskrifter soraskall garantera att fuma har erforderlig särskiljningsförraäga och inte ärvilseledande. Lagförslaget upptar också bestäraraelser om s. k. sekundärt näringskännetecken,dvs. annat kännetecken än firma som näringsidkare jämte firman använder försin verksarahet. Mot vUseledande användning av firraa eller sekundärt näringskänneteckenkan ingripande ske genom vitesförbud. Också andra i firraalagförslaget upptagnasanktioner kan bli aktuella. Jag anser det i och för sig mindre lämpligt attefter den nya firraalagens tillkorast ta in särskUda regler raot vUseledandebenämningar i ny speciallagstiftning, bl. a. eftersom firraaprövningen i sådantfall skulle korapliceras för de myndigheter som registrerar firmor av olikaslag. Förslaget till aktiefondslag innehåller därför inte särskUdaföreskrifter om förbud raot användande av näringskännetecken. Underförutsättning alt förslaget tiU ny firraalag antas av , blirbestäraraelsema i denna lag tUlärapliga. Den i förevarande paragraf föreslagna föreskriftenatt aktiefond skall ha beteckning, varigenom den tydligt kan skUjas från andraaktiefonder, förestavas av delvis andra skäl än hänsyn till firmainnehavarenseUer allmänhetens intresse. Enligt 17 § företräder fondbolaget fondandelsägarnai frågor sora rör aktiefonden. Vid förvaltningen av fonden handlar bolaget ieget namn men skall därvid också ange fondens beteckning. Att så sker kansåledes vara en fömtsättning för att vissa rättsverkningar med avseende påfonden skall inträda, t. ex. rösträtt för aktier i fonden. Det är självfalletockså av betydelse att, om ett fondbolag förvaltar flera fonder, medel,avkastning och värdepapper tUlförs rätt fond och att risk för sammanblandninginte heUer uppstår i andra sammanhang. Som följer av 12 § skall fondens beteckning anges ifondbestämraelsema. Något hinder möter i och för sig inte mot att någon del avfondbolagets firma ingår i fondens beteckning. Skulle sora en remissinstansanfört vid överlåtelse av fonden tUl annat fondbolag uppstå risk för attallmänheten därefter blu: vUseledd på grund av namnlikhet mellan fonden och detfömtvarande fondbolaget, får detta problem, i likhet med vad som i allmänhetsker vid rörelseöverlåtelser, lösas i samband med överlåtelsen. I denna paragraf anges att en aktiefond inte kanuppträda som självständigt rättssubjekt, dvs. fonden har inte ställning avjuridisk person. Frågan har närmare behandlats i avsnitt 5,4.5. motsvarigheti utredningens förslag. Sora fraragår av 1 § tillhör fonden fondandelsägarna.Fondbolaget är enligt 17 § första stycket företrädare för dera i frågor sora rörfonden och kan inle frånlräda slällföreträdar-skapet i andra fall än soraföljer av 39 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om attegendoraen i en aktiefond är utmätningsfri (första stycket) och attfondandelsägare inte kan göras personligen ansvarig för förpliktelser som avserfonden (andra stycket). En motsvarighet till paragrafens första styckefinns i 13 § första stycket utredningens förslag, Bestäraraelsema i förevarandeparagraf har närraare behandlats i avsnitt 5.4.5. Denna paragraf, som i huvudsak stämmer överens med14 § första stycket utredningens förslag, innehåller regler orafondbestämraelser och har delvis berörts i avsnitt 5.4.6. Föreskrifter orafondbesläraraelser finns också i rekommendation, art. 6, och iOECD-rikt-linjema, bl. a. i reglerna 14. Av första stycket framgår alt fondbesläraraelserskall finnas för aktiefond och att fondbolaget skall upprätta sådanabestäraraelser för den fond sora bolaget skall förvalta. Fondbesläraraelsemakan sägas utgöra den avtalsraässiga gmnden för förhållandet mellan fondandelsägareoch fondbolag. Enligt paragrafens andra stycke skall ifondbestämmelserna lämnas upplysningar om fonden och föndverksamheten ra. ide under punktema 111 närraare angivna hänseendena. I punkt 1 föreskrivs att aktiefonden, fondbolagetoch förvaringsbanken skall anges i fondbesläraraelsema. Uppgifter skall alltsåläranas ora fondens beteckning särat ora fondbolagets och förvaringsbankensnamn. Dämtöver kan det givetvis vara lämpligt alt i fondbestämmelserna lämnaockså andra upplysningar för identifieringen, t. ex. postadress. I bolagsordningen för fondbolag skall medtUlämpning av bestämmelsema i 8 § aktiebolagslagen anges antaletstyrelseledamöter och styrelsesuppleanter. Vidare skall tiden förstyrelseledamots uppdrag anges och, om ledamöter och suppleanter inte skallväljas på bolagsstämma, hur de skaU tUlsättas. Eftersom vissa styrelseledamöterenUgt 7 § andra stycket aktiefondslagen skall utses av fondandelsägama ellerinttessesamraanslutning för dera eller i andra hand av , är detväsentligt att den sora förvärvar andel i en aktiefond på ett enkelt sätt kanfå kännedora om hur andelsägarrepresentantema utses. Det kan även vara avinttesse för andelsägare alt få vissa upplysningar om styrelsen. Punkt 2 iförevarande lagmm innehåUer därför föreskriften attfondbestämmelserna skaU ange antalet eUer lägsta och högsta antalet ledamöteroch suppleanter i fondbolagets styrelse samt hur och för vUken tid de utses.Självfallet mäste uppgifterna stämma överens med motsvarande uppgifter ibolagsordningen för fondbolaget. Enligt punkt 3 skall de allmänna riktlinjerna förplacering av fondmedlen anges. Härvid skall framgå, om utländska värdepapperskall kunna förvärvas samt, ora så är fallet, i vilken omfattning placering isådana papper avses kunna ske. Två reraissinstanser har berört nu nämndaföreskrifier. I fråga om utiändska värdepapper anser TCO att den maximalaomfattningen av det utiändska beståndet bör anges genom ett procenttal.Bankinspektionen förutsätter att inspektionen vid fastställandet avfondbestämmelsema skall kräva att däri närmare anges riktiinjema förplaceringspolitiken. Jag anser att de riktlinjer fondbolagen skall angeför sin placeringspolitik inte får vara allmänt utformade. För den som avseratt placera pengar i en aktiefond torde fondens inriktning i flertalet fallvara avgörande för investeringsbeslutet. Fondens placeringsinriktning måstedärför, som bankinspektionen funnit, klart fraragå av fondbestäraraelserna.Det bör sålunda anges, om placeringarna skall ske med sikte främst på snabbkapitaltUlväxt eUer hög avkastning, om fonden skall ha speciell inriktning, t.ex. på viss bransch, osv. Det är också av vikt att det framgår avfondbestämmelsema, om utländska värdepapper skall ingå i fonden, eftersom bl.a. bedömningen av sådana papper kan kräva särskUd sakkunskap.