prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Sysselsättnhigen, som har håUits väl uppe underhela lågkonjunkturperioden, ökade markant från tredje kvartalet 1972tUl samma kvartal 1973. Antalet sysselsatta kvinnor har ökat kontinuerligt frånår 1970. Utvecklingen framgår av följande sammanställning. 1974:1 Bilaga 13 3 Antalet sysselsatta enligt arbetskraftsundersökningarna () åren 19701973, kvartalsgenomsnitt av månadsdata (tusental) Som sagtshade det förbättrade allmänna konjunkturläget mera märkbar effekt påarbetskraftsefterfrågan först . Det var ocksåförst som det förbättrade arbetsmarknadsläget togsig uttryck i påtagligt lägre arbetslöshetstal än . Arbetslöshetensutveckling enligt arbetskraftsundersökningarna () framgår av följandediagram. Arbetslöshet enligt åren 19711973 1974:1 Bilaga 13 4 Den bild avarbetslöshetens förändring som arbetsförmedlingens statistik geröverensstämmer relativt väl med den utveckling som kan utläsas urarbetskraftsundersökningarna. Totalantalet arbetslösa har sålunda även enligtförmedlingsstatistiken legat på en förhållandevis hög nivå alltsedan början avår 1971. Den säsongrensade serien över antalet vid arbetsförmedlingarnaanmälda arbetslösa visade också en klar nedgång tiU november1973. Den ökadeefterfrågan på arbetskraft som har gjort sig gällande avser främstyrkesområden med en klar dominans av män. Nedgången i arbetslöshetenavser därför framför allt männen. Inom flertalet yrkesområden med f. n. storandel kvinnor har efterfrågeökningen varit begränsad. Vidare har de latentarbetssökande kvhinorna kontinuerligt minskat samtidigtsom de aktivt arbetssökande har ökat i ungefär samma omfattning,överströmningen från latent arbetssökande till aktivt arbetssökande har alltsåfortsatt. Som en följd härav kan en förskjutning i relationen mellan arbetslösamän och arbetslösa kvinnor avläsas såväl i arbetskraftsundersökningarnasstatistik som arbetsförmedlingsstatistiken. Andelen kvinnor av det totalaantalet arbetslösa har ökat. irtgjorde arbetslösa kvinnor mer än46 % av totalantalet arbetslösa i arbetsförmedlings-statistiken. I många länutgjorde de mer än halya antalet arbetslösa. Ökningen av arbetslösa kvinnor hardrabbat åldrarna under hårdast. Vidare har de ickearbetslöshetsförsäkrades andel av arbetslösheten varit högre för kvinnor änför män. De nytillträdande påarbetsmarknaden möter alltjämt betydande svårigheter. Av samtliga personer iarbetskraften i åldern var sålunda 5,3 %arbetslösa, medan motsvarande tal för åldersgruppen var . Det ärmot bakgrund av dessa förhållanden samt de anpassningsproblem som föreliggersom man skall se dels de åtgärder mot ungdomsarbetslösheten som har vidtagitsunder , dels de förslag tUl ytterligare insatser som förs fram. De under år1973 vidtagna åtgärderna har inriktats direkt på de grupper av arbetskraftensom har haft de mest betydande problemen på arbetsmarknaden. Först kan nämnasatt arbetsmarknadsutbildning, arkivarbete och halvskyddat arbete har bedrivitsi något ökad omfattning. Vidare har stöd i form av den s. k. femkronan lämnatstUl arbetsgivare som utöver ordinarie rekrytering har anställt och utbUdatungdomar och kvinnor. Särskilda förmedlingsaktiviteter har genomförts för att nå elever i ochgymnasieskolans avslutningsklasser med information om arbetsmarknad ochutbUdning. Till förmån för dessa grupper har bestämmelserna om flyttningsbidragändrats. Också det särskUda bidrag sorn harutgått tUl elever i åldern under viss yrkesorienterandearbetsmarknadsutbildning har varit av be- 1974:1 Bilaga 13 5 Det program för åtgärdermot ungdomsarbetslösheten som utarbetades ochkompletterades gav ca 25 000 ungdomar möjlighet tUlarbete eller utbildning. I programmet har, utom redovisade åtgärder,ingått beredskapsarbeten och praktikarbeten. Syftet har varit att bl. a.underlätta ungdomarnas övergång från skolan tUl arbetslivet. Beredskapsarbetena har med hänsyn tiU utvecklingenunder året kommit att alltmer inriktas mot sektorer där de tidigareinte har praktiserats i nämnvärd omfattning. Nära 8 000 personer sysselsattessålunda i beredskapsarbeten inom vård-,service- och tjänstesektorn . beslut med anledningav prop. 1973: 165 angående vissa ekonomisk-politiska åtgärder innebärbetydande stimulans för de grupper arbetssökande som har problem även underhögkonjunktur. Sålunda utökas arkivarbetena och uppskattningsvis 10 000 nya arbetstillfällen skapas inom den kommunalaservicesektorn. Vidare innebär åtgärderna betydande stimulans inombyggsektorn dels genom ökade resurser för beredskapsarbeten och ordinarievägbyggande, dels genom ökat byggande avbarnstugor, skolor, reningsverk m. m. Sysselsättningsstimulanseninriktas framför allt på kvinnor och ungdomarsamt på tjänstesektorn och byggsektorn. Genom riksdagsbeslutet kombinerasangelägna åtgärder för att förbättra samhällets service medsysselsättningsskapande åtgärder. De olika medel somarbetsmarknadspolitiken arbetar med har efter hand utvecklats och förfinats.Härigenom och genom andra åtgärder har det blivit möjligt för nya grupper,framför allt kvinnoma, att söka sig ut på arbetsmarknaden. Detta har ocksåskett i betydande utsträckning. Vad som träder i förgrunden är behovet attkartlägga sysselsättningsmöjligheternaframdeles inom olika samhällssektorer och härigenom skapa bättreunderlag för statsmakternas planering och beslut på sysselsättningspolitikens område.Samtidigt ger en sådan kartläggning en bättre grund för att vidareutvecklaarbetsmarknadspolitiken. F. n. övervägs inom ,vilket material som redan finns som underlag för en sådan kartläggning, i vadmån materialet behöver förbättras eller nytt material tas fram samt hurmaterialet bör ställas samman för att bäst tjäna sitt ändamål. Vissa åtgärder idetta syfte har vidtagits. Sålunda har anvisningarna för arbetet med länsplanering1974 kompletterats på några punkter, och bedömningar görs av förutsättningarnaatt bättre än f. n. samordna den regionala utvecklingsplaneringen ochlångtidsutredningarna. Som framgår av detföregående finns det ett betydande antal lediga platser som inte har besattssamtidigt som det finns ett stort antal arbetssökande. En särskild kampanjgenomförs därför inom arbetsförmedlingen i samråd medarbetsmarknadens parter för att i 1974:1 Bilaga 13 6 enskildafall jämka samman arbetssökandes och arbetsgivares krav och önskemål. Ienlighet med beslut anställs för denna verksamhetsärskild personal med erfarenhet från arbetslivet. Utöver denna insats av engångsnatur föreliggeroberoende av konjunkturläge ett långsiktigt behov att intensifiera denplatsförmedlande verksamheten och inte minst arbetet inomanpassningsgrupperna för att underlätta för äldre arbetstagare och handikappadeatt behålla det arbete de har eller få nyanställning. Av dessa skäl föreslås nu att arbetsförmedlingsorganisationenförstärks personalmässigt. Förstärkningen är motiverad också av behovet att ökainsatserna för andra grupper av arbetssökande framför allt kvinnor ochungdomar som möter svårigheter på arbetsmarknaden på grund av arbetsgivaresattityder eller egen bristande arbetserfarenhet. Delegationen för jämställdhetmellan män och kvinnor har i skrivelse till regeringen föreslagit bl. a. vissförsöksverksamhet i syfte att stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. Förslag läggs nu fram somtUlmötesgär delegationens önskemål. Personalen vidarbetsförmedlingarna måste för att kunna lösa sinu uppgifter ha tUlgång tillbl. a. aktuell och utförlig information om ledigaarbetstUlfällen. För att förmedlingarna skall kunna svara upp mot nuvarandeoch framtida krav i dessa hänseenden bör fömtsättningama att använda moderndatateknik i förmedlingsarbetet prövas. Viss försöksverksamhet har redaninletts och medel ställs nu till förfogande för att utvidga verksamheten. Det gäUer i första hand en datorassisterad framställningav platslistor. Erfarenheterna från försök i visar att dennaframställningsmetod kan ge betydande vinster. Vissa förberedande undersökningarkommer vidare att inledas med datorbaserade s. k. söksysteiu, varigenom etturval av lediga platser snabbt skall kunna erbjudas en arbetssökande. Ianslutning härtUI har uppdragits åt AMS att undersöka på vilka vägar man kanåstadkomiua en ökad information tUl arbetsförmedlingarna om tUlgängligaplatser. För arbetsmarknadsverketsregionala och lokala organisation föreslås förstärkning med medel motsvarande290 nya tjänster, varav 35 tjänster för kvalificerade biträden. Härtill kommermedel för en öknmg av antalet aspiranter från 110 tUl 170. Den ökademedelstilldelningen medger således förstärkning av verkets organisation med 350personer. Denomstmkturering av arbetsförmedlingsarbetet som i enlighet med besluthar genomförts innebärande modifierad öppen förmedling kanbedömas få positiva effekter för stora gmpper av arbetssökande.Arbetsförmedlingens ställning och uppgifter har behandlats i en inominrikesdepartementet upprättad promemoria (DsIn 1973: 3) Principer för förmedlingsverksamheten vid de offentligaarbetsförmedlingskontoren. Promemorian, som har remissbehandlats. 1974:1 Bilaga 13 7 kommer att läggas till gmnd förnya bestämmelser om förmedlingens uppgifter och inriktning. Behovet avsärskilda arbetsmarknadspolitiska insatser med hänsyn till utvecklingen i frågaom energiförsörjningen nästa budgetår kan inte bedömas f. n. En hög beredskapför snabba åtgärder måste hållas. Budgetförslagen är emellerrid utformade utanhänsyn till behov av sådana särskUda insatser. Området förarbetsmiljöåtgärder omfattar flertalet frågor som rör samspelet mellan individ,arbete och den närmiljö som en arbetsplats utgör. I arbetsmUjön ingår sålundaarbetarskyddet inkl. företagshälsovården men också de förhållanden i övrigt påarbetsplatserna som har betydelse för denenskUdes arbetssituation och trivsel i arbetet, bl. a. anpassningen avarbetsplatser och produktionsprocess till arbetstagarnas förutsättningar.Dessa frågor handläggs fr. o. m. inomarbetsmarknadsdepartementet, där de har förts samman till en särskild enhet. F. n. pågårett omfattande reformarbete inom såväl arbetarskyddets somarbetsmarknadspolitikens ram med inriktning på att skapa ökad trygghet för deanstäUda och att ge dem ökat inflytande över förhållandena på den egnaarbetsplatsen. Dessa reformer är delar av regeringens politikför arbetslivets demo-krarisering i vid bemärkelse. Insikten om att en socialreformering av arbetslivet är en förutsättning för att företagen överhuvud taget skall kunna få arbetskraft har vuxit sig allt starkare inom vidakretsar i vårt land. beslutade om styrelserepresentationför löntagarna i företagens styrelser och har medel från allmännapensionsfonden avsatts för att användas som tillskott till ägarkapital iföretagen. Dessutom fattade beslut om omfattande reformer Inom arbetarskydds- och anställningstrygghetsområdena.Utredningsförslag från arbetsrättskommittén väntas /75.Dessa åtgärder är delar i en omfattande reformpolitikför arbetslivets sociala förnyelse . Arbetarskyddet harförstärkts kraftigt . Under innevarande budgetår tillförs såväl arbetarskyddsstyrelsen som yrkesinspektionenavsevärda personalförstärkningar. Utbyggnaden följs nu upp med förslag omytterligare resurser. För att främja en samordnad inriktning av de statligaarbetarskyddsorganens verksamhet har arbetsmedicinska institutet integrerats i arbetarskyddsstyrelsen. Den statligaforskningsorganisationen på arbetarskyddsområdet förstärks genom en arbetsmedicinskfUial i . Skyddsorganisationenpå arbetsplatserna har fått betydligt ökade befogenheter. Skyddsombud skall nui ökad omfattning utses också vid 1974:1 Bilaga 13 s Systemet med regionala skyddsombud byggs ut. Skyddskommittéernasuppgifter vidgas och kommittéerna får en central ställning inom det lokalaarbetarskyddet i företagen. Kommittéerna skall planera och övervaka helaskyddsarbetet på arbetsplatserna, inte muist företagshälsovården. Skärptaregler har också införts angående prövning från arbetsmiljösynpunkt redan påplaneringsstadiet vid utformningen av arbetslokaler m. m. Skyddsombuden ochskyddskommittéerna skall medverka vid denna planering. Arbetsmarknadens parteransvarar för att skyddsombud, arbetsledare och annan berörd personal fårerforderlig utbUdning. För denna utvidgade och förbättrade utbildning utgårbidrag från arbetarskyddsfonden som tUlförs ökade medel genom attarbetarskyddsavgiften höjdes . Yrkesinspekrionen omorganiseras och förstärks bl.a. genom kraftiga personalförstärkningar och genom en ökning av antaletdistrikt. Till yrkesinspektionen har också knutits särskilda nämnder medbeslutanderätt. Arbetsmarknadens parter är representerade i nämnderna. När det gälleratt anpassa befintliga arbetsplatser till arbetstagarnas förutsättningar stårett flertal medel tUl förfogande. De har förstärkts . Särskiltanpassningsgrupperna som bUdas fortlöpandebidrar tUl att intensifiera verksamhet med anpassning av arbetet ocharbetsmiljön så att de bättre skall svara mot handikappades och äldresmöjligheter att göra en insats i arbetslivet. Antalet anpassningsgrupper hadeden stigit tUl ca 3 700. Bland de arbetshjälpmedel som står tUlanpassningsgmppernas förfogande kan nämnas bidrag tUl arbetsbiträde, särskildaanordningar på arbetsplatsen och speciella arbetstekniska hjälpmedel samtbidrag och lån till motorfordon för handikappade. Åtgärder av denna typ hör tUlde viktigaste medlen för att öka möjligheterna för handikappade och äldre atterhålla eller behålla arbete i öppna marknaden. Hit hör också rehabiliterings-och stödåtgärder i form av arbetsprövning, arbetsträning och anpassnings-kursersom syftar tUl att göra berörda arbetstagare bättre skickade för olika yrkes-och arbetsuppgifter. Verksamheten med bidrag till arbetsbiträde och särskUdaanordningar på arbetsplatsen m. m. har ökat under /73. Som ettresultat av anpassningsgruppernas arbete väntas behovet av särskildaanordningar på arbetsplatserna även komma att snabbt öka. Höjdamedelsramar och förbättrade bi-dragsviUkormedger en fortsatt snabb expansion av verksanoheten i takt medbehovsutvecklingen. Bidrag eller lån tUl motorfordon i syfte att göra detmöjligt för den handikappade att förflytta sig mellan bostad och arbetsplatseller skola har lämnats till ca 2 000 personer . Förslagläggs fram om höjda bidrag tiU driften av avdelningar för arbetsprövning ocharbetsträning. Antalet platser i an-passningsundervisnhigen föreslås väsentligtutökat. Förutsättningarna för en effektivering av rehabiliteringsarbetet kommeratt prövas. 1974:1 Bilaga 13 9 Överläggningarnai anpassningsgmpperna leder i regel fram tUl att lösningar på föreliggandeproblem uppnås i samförstånd. Om så inte sker kan arbetsmarknadsmyndigheternamed stöd av de lagar om anställningsskydd och vissa anställningsfrämjandeåtgärder som antog lämnaarbetsgivaren anvisningar om vUka åtgärder han bör vidta och i sistahand förordna att arbetsgivaren får anstäUa endast sådan arbetstagare som denoffenthga arbetsförmedlingen har anvisat eller godtagit. Anpassningsgmppernasverksamhet kommer att följas upp av en arbetsgmpp inomarbetsmarknadsdepartementet. Näringshjälp iform av bidrag och lån utgör ett viktigt instrument när det gäUer att finnasysselsättnings- och försörjningsmöjligheter för många handikappade och äldresom inte kan få lämpligt arbete på den öppna arbetsmarknaden men kan driva egenverksanUiet. För handikappadearbetstagare som inte kan erhålla eller behålla anstäUning på den öppnaarbetsmarknaden anordnas halvskyddat arbetei det reguljära näringslivet. Skyddad sysselsättning anordnas i form av särskildaberedskapsarbeten, arkivarbete, skyddat arbete och hemarbete. Antalet platser idessa verksamhetsformer har ökat väsentligt senare del ochunder . För att kompensera för ökade lönekostnader i verksamhetenläggs förslag fram om kraftigt höjda driftbidrag till huvudmännen. Inom kortkommer frågan om enhetligt huvudmannaskap och en förbättrad samordning avverkstäder för skyddat arbete, industriella beredskapsarbeten,kontorsarbetscentra-ler och hemarbete att på nytt utredas. Utredning kommerockså att göras beträffande den yrkesrehabiliterande verksamheten. Invandring och svenskt medborgarskap Underefterkrigstiden har fram t. o. m. haft en relativt stor årlignettoinvandring. Denna förbyttes i en nettoutvandring. Ett av skälen härtUI torde vara sysselsättningslägetunder . Utvecklmgen framgår avföljande sammanställning. Följande tablåvisar invandringens omfattning åren 19711973.Siffrorna är delvis preliminära. 36 700 23 900 23 600 19 600 12 700 12 100 17 100 11200 11 500 7 400 -5 700 -5 700 -2 700 -7 800 -7 200 10100 2 100 1500 Av tablån kanutläsas att åtemtvandringen av utlänningar januarinovember 1973uppgick tUl 29 300 personer jämfört med 29 600 år1972. Bruttoinvandringen har under de båda åren varit i stort sett oförändrad.In- och utvandringen av utlänningar kommer alltså i likhet medförhållandet att resultera i en betydande nettoutvandring. Antaletarbetsanmälda utlänningar uppgick enligt tUlgänglig statistiktUl drygt 230 000, dvs. omkring 10 000 flera än trotsnettoutvandringen. Det finns anledning att anta att siffrorna inte ger enkorrekt bild av det verkliga antalet utlänningar på den svenskaarbetsmarknaden. Åtgärder övervägs för att förbättra sta-tisriken. Under år 1972beviljades ca 10 300 utlänningar svenskt medborgarskap. Av dessa var ca 6 200nordbor. Med anledningav händelserna i har förklarat sig berett att taemot sådana personer som i eller vid åter-sändning därifrån till resp.hemland kunde riskera att utsättas för allvarlig förföljelse. Ca 600 personerhar kommU tUl vårt land inom ramen för erbjudandet. Härutöver harbeslut fattats om kollektiv överföring till av ca 500 flyktingar främstfrån flyktingläger i . Beslutet omfattar även ett mindre antal socialthandikappade zigenare. Allteftersomantalet invandrare ökat i vårt land har skärpt uppmärksamhet ägnats invandramas behov av stöd vid anpassningen tUl svenska förhållanden.Sålunda har informationsinsatserna förstärkts genom bl. a. samarbete mellan invandrarverket samt skUdastatliga och kommunala myndigheter. Vidare har ett relativt stort antalkommuner inrättat särskilda invandrarbyråer. Ett viktigtsteg för att underlätta invandramas anpassning här i landet togs genomriksdagens beslut och om undervisning i svenska föranställda invandrare (prop. 1972: 100, InU 1972: 27, rskr 1972: 292 och prop.1973: 53, InU 1973: 15, rskr 1973: 158). Härigenom har invandrare på densvenska arbetsmarknaden genom lagstiftning tillförsäkrats rätt tUl ledighetoch lön vid deltagande i svenskundervisning. Statligt stöd lämnas tillundervisning i svenska språket och samhällsinformation för icke-anställdainvandrare liksom till undervisning i invandrarbarnens modersmål och stödundervisning i 1974:1 Bilaga 13 11 Försöksverksamheten medkontaktkurser för hemarbetande invandrarkvinnor har fortsatt. I fråga omsociala förmåner har invandrarna i huvudsak samma rätt till bl. a.sjukförsäkring, arbetslöshetsförsäkring och studiesociala förmåner som svenskamedborgare. Särskilda medelutgår till kommunala biblioteks inköp av litteratur på invandrarspråk. Ocksåinvandrarnas egna organisationer och trossamfund får finansiellt stöd bl. Invandramtredningenhar i uppdrag att lägga fram ett samlat program för samhällets olikaaktiviteter för invandrarnas anpassning. Utredningens slutbetänkande beräknasföreligga . Invandrarutredningensförslag i betänkandet (SOU 1972: 83) Tolkservice, Nordisk språkkonvention ifråga om bl. a. utbildning av tolkar och översättare samt ökadöversättningsservice åt myndigheter m. fl. I samband med chefens för UtbUdningsdepartementetanmälan av anslagsäskandena under åttonde huvudtiteln harförslag lagts fram om utbildning av tolkar. I det följande redovisasställningstagandet tiU utredningens förslag om auktorisation av tolkar ochöversättningsservice åt myndigheter. Betänkandet (Ds In 1973: 12)Anställningstillstånd för utomnordiska sjömän vid anställning på svensktfartyg, som har avgetts av en tillkallad sakkunnig, harremissbehandlats. Ställningstagandena till förslaget kommer att anmälasinom kort. Utlänningsutredningensbetänkanden (SOU 1972: 84) Flyktingskap med förslag om ändrade regler förflyktings inresa och vistelse i Sverigesamt (Ds In 1972: 20) Frihetsberövande enligt utlänningslagen med förslagom vissa ändringar av förvarsinstitutet har rillsammans med betänkandet (SOU1972: 85) Asyl remissbehandlats. Förslagen bereds nu iarbetsmarknadsdepartementet. För att ytterligareunderlätta flyktingars anpassning i vårt land föreslås att medel anvisas förstatsbidrag till Röda Korset för bl. a. rådgivningsverksamhet. Regionalpolitisktstöd utgår främst i form av lokaliseringsstöd dvs. investeringsstöd sysselsättningsstöd och utbUdningsstöd. Med utgången /73 avslutades den treårsperiod för statligt regionalpolitisktstöd som beslutades av riksdag. Ramen för det regionalpolitiskastödet fastställdes för perioden till 1 200 milj. kr. Genom beslut av höjdes ramen till 1 375 milj. kr.Lokaliseringsstöd beviljades 734 företag med sammanlagt 1 080milj. kr., varav 217 milj. kr. i lokaliseringsbidrag/ avskrivningslånoch 863 milj. kr. Sysselsättningsstöd har utgått med 29 milj. kr. och utbUdningsstödmed 173 milj. kr. Lokaliseringsstödetsomfattning och geografiska fördelning under periodenden 1 juli 1965den vad avser företag inom industrisektornframgår av följande tabell. Lokaliseringsstöd till industriföretag 1.7.196530.6.1973 (s. k. kommun- Faktisk (t. o. m. Utanförstödområdet har stöd lämnats företag i områden med särskildasysselsättningsproblem, framför allt vissa områden intill stödområdesgränsenoch orter med ensidig näringslivsstruktur. Detregionalpolitiska stödet har givit betydande tillskott av arbets-tiUfäUen inomdet allmänna stödområdet. Inom stora delar av stödområdet har ökadindustrisysselsättning bidragit till att vända den trendmässigt negativautvecklingen. Så är fallet främst i Norrlands kustland. Påtagliga resultat haruppnåtts också genom lokaliseringspolitiska punktinsatser i de inre delarna avskogslänen. Fortsatta och målmedvetna insatser behövs emellertid i åtskilligaområden för att säkra sysselsättningen och för att män och kvinnor skall kunnaerbjudas valmöjligheter på arbetsmarknaden. De nya riktlinjer för den regionalpolitiskastödverksamheten som riksdag har antagit att gälla 1974:1 Bilaga 13 13 för femårsperioden /741977/78innebär en vidareutveckUng av stödet särskilt för de inre delarna avskogslänen. Så t. ex. kan förhöjt lokaliseringsbidrag av kostnademaför investeringar i byggnader inom det inre stödområdet beviljas. Vidare kan iundantagsfall avskrivningslån beviljasindustriföretag i det inre stödområdet vid investeringar i maskiner,arbetsredskap och verktyg. Stödverksamheten har även breddats. Kretsen avstödberättigade företag har utvidgats genom att företagsinriktad partihandeloch uppdragsverksanahet kan få stöd vid investeringar inom det allmärmastödområdet. Sysselsättnuigs-stöd utgår nu inte bara till industriföretag utanockså tUl företag som bedriver industriliknande verksamhet, industriservicesamt företagsinriktad partihandel och uppdragsverksamhet. Vidare har beloppenför sysselsättningsstöd höjts. För att stärkakvinnornas ställning på arbetsmarknaden läggs förslag fram om att företag somfår lån och bidrag i lokaliséringssyfte skall ha skyldighet att anställa bådemän och kvhinor. Den nya ordnmgen, som får formen av försöksverksamhet, byggerpå förslag frän delegationen för jämställdhet mellan män och kvinnor. Med stöd avriksdagens beslut (prop. 1972: 111 bU. 1, InU 1972: 28, rskr 1972: 347)om ett regionalpolitiskt handlmgsprogram har Kungl. Maj:t uppdragit åtlänsstyrelserna att i samverkan med kommuner och landsting genomföra enfortsatt regional utvecklingsplanering länsplanering 1974. Kommimernasmedverkan i planeringen utökas och informationen direkt tUl medborgarna om denregionalpolitiska planeringen byggs ut. Ramen förregionalpolitiskt stöd har för femårsperioden /74 1977/78 fastställts till2 500 milj. kr., varvid 450 milj. kr. beräknats för lokaliseringsbidrag/avskrivningslån,325 mUj. för utbUdningsstöd, 150 milj. kr. för sysselsättningsstöd och 1550 mUj, kr.