prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — Den ytterligare neddragningen idecember 1973 uteblev emellertid, och senare fattades beslut om attproduktionen skulle ligga under septembernivån.Parallellt med dessa inskränkningar i produktionsvolymen har totaltleveransstopp för råolja gällt till vissa länder, däribland Förenta staternaoch . attoljeembargot mot hävdes deklareradesfrån de arabiska OPEC-länderna att produktionen skulle återupptas på en fastän inte specificerad "tidigare nivå". För att i någon män ge enuppfattning av produktionsneddragningarnas betydelse för världensoljeförsörjning kan nämnas att de arabiska oljeexporterande länderna 1973svarade för ungefär 1/3 av världens oljeproduktion och att oljeimporten iOECD-området till kom från dessa länder. importdärifrån uppgår till av landets oljekonsumtion, medan ochi synnerhet -är betydligt mer beroende av oljan från arabländerna. I anslutning till beslutet attinskränka oljeproduktionen beslutade de oljeproducerande arabländema om enkraftig höjning av priserna för råolja. Övriga oljeexporterande länder vidtogdärvid motsvarande eller större höjningar. kungjorde deoljeexporterande ländernas samarbetsorganisation en ytterligare, ochdenna gång ännu större, prishöjning. deklarerades att oljeprisernaframgent skulle bestämmas kvartal för kvartal, och att OPEC-länderna hade föravsikt att genom ytterligare prisökningar kompensera sig även för eventuellaframtida prisstegringar pä industriprodukter. beslutades sedermeraatt råoljepriserna skulle förbli oförändrade , men att detfortfarande var en öppen fråga vilken prisnivå som skulle tillämpas efter halvårsskiftet1974. Sammanlagt innebär höjningarna att priset påråolja skeppad till för de stora oljebolagens räkning stigit med ca160 %. Vissa poster av råolja som de s. k. värdländerna själva förfogar överhar emellertid auktionerats bort till priser betydligt över vad som tillämpatsför de stora oljebolagen. Priserna pä raffinerade produkter steg markant redaninnan fjärde kvartalet 1973 till följd av i första hand knapphet päraffinaderikapacitet. osäkerheten beträffande oljetillförselnvar som störst registrerades mycket uppdrivna prisnoteringar på den s. k.Rotterdammarknaden den viktigaste korta marknaden för förädlade oljeprodukteri . Även om man inte helt kan bortse från den eventualitetenatt leveransstörningar ånyo kan uppträda på oljemarknaden, förefaller det realistisktatt räkna med en relativt problemfri tillförselsituation vad gälleroljeprodukter för industriländerna . Under sådanaomständigheter är det i första hand de kraftiga prisstegringarna på oljeprodukter,som kan väntas få återverkningar på den internationella ekonomiskautvecklingen. Vid antagande om att oljepriserna även liggerkvar på nuvarande höga nivå samt att tillförseln i volymtermer blir ungefäroförändrad , ökar OECD-ländemas samlade importkostnader förolja med motsvarande ca 1974. För de icke-oljeproducerandeutvecklingsländerna kan motsvarande merkostnader uppskattas till drygt 10miljarder dollar. Bil.1 Nationalbudget 1974 27 Visserligenkan man anta att den kraftiga inkomstökningen för de oljeproducerande ländernakommer att leda till ökad efterfrågan efter såväl industriprodukter som andraråvaror än olja, men även vid de mest optimistiska förhoppningar härvidlagskulle detta efterfrågetillskott från de oljeproducerande länderna som gmppbetraktade sannolikt bli både svagt och fördröjt. Det kan sålunda nämnas attOPEC-ländernas importvolym vuxit med och att deunder antagande om en som det förefaller väl tilltagen 50-procentig ökningi importvolymen 1974 skulle spendera endast av inkomsttillskottetsamma år. Totalt sett framstår det därför som relativt säkert att de kraftigthöjda oljeprisema kommer att medföra ett markant bortfall i effektivefterfrågan i världsekonomin, för så vitt inte kompenserande åtgärder kommertill stånd i de oljeimporterade länderna. För OECD-området kanefterfrågebortfall et till följd av oljeprisstegringama (och med hänsyn tagentill en ökning av exporten till med ) uppskattas tillinemot av den samlade utgiftssumman, räknat på årsbasis. Betydandeskillnader föreligger därvid mellan län-dema beroende på dels oljans relativabetydelse som energikälla och insatsvara i industrin, dels hur stor andel avoljan som importeras. Det kan antas att den kontraktiva effekten på denamerikanska ekonomin blir betydligt lägre än för i genomsnitt,eller inte fullt av totalefterfrågan, medan den för och Västeuropakan uppskattas till inemot . I synnerhet torde de icke-oljeproducerande utvecklingsländernasefterfrågan på industriprodukter totalt sett dämpas påtagligt, då den rentbetalningsmässiga sidan av oljeprisökningarna med största sannolikhet blirbetydligt mer problematisk för dessa länder än för industriländerna iallmänhet. För de senare kommer troligen ett kapitalflöde från deoljeproducerande länderna att kompensera försämringen i deras samladebytesbalans. Hur detta återflöde av kapital kommer att fördelas på enskildaländer är däremot ovisst, och det torde inte kunna uteslutas att vissa länderkan komma i rent betalningsmässiga svårigheter, med åtföljande återhållsaminriktning av den ekonomiska politiken med avseende på den externa balansen.Det är likaledes svårt att redan nu bedöma hur detta kapitalflöde tillindustriländerna kommer att påverka den effektiva efterfrågan viakreditmarknaderna. Man kan självklart inte utesluta möjligheten att dessaeffekter får en expansiv karaktär. Dehöjda priserna pä oljeprodukter kommer i första hand att manifestera sig i enkraftig försämring i de oljeimporterande ländernas bytesbalanser förOECD-länderna av storleksordningen 1974 samt i etttillskott till stegringen av den allmänna prisnivån. För kankonsumentprisernas stegringstakt väntas öka med 2 å 3procentenheter enbart till följd av de höjda oljepriserna. Detta kan komma attleda till olika övervältringsaktioner mellanlöntagare och företag och att den tidigare närrmda kontraktiva effekten påekonomin i olika länder därigenom kan bli relativt utdragen över tiden. Likasåkan det inte uteslutas att hushållen i industriländerna drar ner sparkvotennågot och på detta sätt i varje fall övergångsvis till en del kompenserardet efterfrågebortfall i världsekonomin som följer av att de oljeproducerandeländerna kan förväntas spendera endast en ringa del av de kraftigainkomsttillskotten . Att man härigenom skulle få ett nettotillskott iden inhemska efterfrågan i industriländerna av en sådan omfattning attoljeprishöjningamas effekter i någon större utsträckning kompenseras förefalleremellertid mindre troligt. Det har framhållits att de kraftigaoljeprisstegringama skulle dra med sig betydande investeringar i alternativaenergikällor. Dessa investeringar kan dock sannolikt anses tämligen ringa iförhållande till den ur-spmngliga "stömingens" storlek, i varje falli det tidsperspektiv det här är fråga om. För att kompensera de kontraktiva effekterna avoljeprisökningarna skulle därför krävas, åtminstone övergångsvis, en omläggningav den ekonomiska politiken i expansiv riktning. Med undantag för ,och har emellertid ännu inte industriländerna deklarerat någramera betydande omläggningar av sin ekonomiska politik. Bland de länder som avi första hand externa balansskäl torde tveka att vidta expansiva åtgärder ivarje fall före andra länder återfinns främst sådana som redan innanoljeprisstegringarna hade betydande bytesbalansimderskott bl. a.Storbritannien, och . För andra länder synes oron för detilltagande prisstegringarna motivera en påtagligt försiktig hållning tillstimulansåtgärder bland dessa länder återfinns Förbimdsrepubliken ,och . Med utgångspunkt i den utformning den ekonomiskapolitiken f. n. har i de större industriländerna har det sålunda bedömts somövervägande sannolikt att de vidtagna oljeprishöjningarna kommer att få enkontraktiv effekt på den internationella ekonomiska utvecklingen 1974.Storleken liksom tidsutdräkten härav är emellertid mycket svår att uppskatta.Mot slutet av 1973 präglades som framgått ovan den ekonomiska utvecklingeni OECD-området allmänt sett av en påtagligt mattad produktionstillväxt jämförtmed tidigare . Därvid utgjorde bostadsinvesteringarna liksom denprivata konsumtionen klart tillbakahållande faktorer för efterfrågetillväxten,som den ekonomiska politiken generellt sett hade en tämligenrestriktiv inriktning. Häremot stod en i flera länder relativt expansivutveckling av företagens investeringar. Redan den stora osäkerhet som och gällde för oljetillförseln kan åtminstone i vissaländer ha haft en viss negativ inverkan på de tidigare relativt ljusautsikterna för investeringarna 1974 och härtill kommer den allmänt sett merdämpade efterfrägebil- Bil.1 Nationalbudget 1974 29 denför till följd av bl. a. oljeprisstegringarna. Utvecklingen av framförallt den privata konsumtionen men också näringslivets investeringar kan motbakgrund härav väntas få en återhållande effekt på den intemationellaekonomiska utvecklingen och medföra en dämpning i produktionstillväxten iindustriländerna 1974 utöver vad som tidigare under alla omständigheter framstodsom troligt. Det är också troligt att anpassningen kommer att ske över enlängre tid, varför även i varje fall för Västeuropasdel kan komma att kännetecknas av en tämligen måttiig produktionstillväxt. Denbedömning som gjorts innebär för Förenta statemas del att totalproduktionen1974 skulle öka med . väntas därvid kännetecknas avstagnation, medan en viss förstärkning av konjunkturen därefter torde kunnaväntas. Liksom i flertalet andra föratses den privata konsumtionentill följd av prisstegringama verka starkt återhållande på efterfrågetillväxtenunder åtminstone första delen av 1974. Därtill kan bostadsbyggandet för åretsom helhet väntas visa en mycket kraftig tillbakagång, som emellertiden vändning uppåt torde kunna emotses . För företagens investeringarvisar enkäter gjorda några månader in på 1974 en fortsatt expansiv utveckling1974. Därtill kan med ledning av bl. a. budgetförslaget för /75förutses en viss uppmjukning av den tidigare strama ekonomiska politiken.Samtidigt är det sannolikt att Förenta statema till skillnad från vissavästeuropeiska länder inte kommer att få några rent betalningsmässigasvårigheter till följd av de kraftigt ökade im-portkostnaderna 1974.Sammantaget väntas utvecklingen i den amerikanska ekonomin successivtförstärkas under loppet av 1974, och det är möjligt att den fasförskjutning somimder senare år rått i förhållande till konjunkturutvecklingen i Västeuropaåterinträtt . Den japanska ekonomins stora extema beroende avolja liksom av många andra råvaror gör att sannolikt i högre grad ännågot av de övriga större OECD-ländema drabbas av de kraftiga prisstegringamapå olja samt övriga råvaror. Konsumentprisernas stegringstakt var redan 1973uppe i och någon snar dämpning är knappast att vänta. Även vidfortsatt betydande löneökningar kan den privata konsumtionen mot bakgrund häravförutses uppvisa en mycket dämpad tillväxt 1974. Härtill kommer att denekonomiska politiken givits en synnerligen restriktiv inriktning bl. a. tillföljd av risker för oljeförsörjningsproblem och i början av1974. Liksom i har en vändning redan inträtt i det tidigareså expansiva bostadsbyggandet och dessutom kan näringslivets investeringarfömtses likaledes dämpas kraftigt frän 1973 till 1974. Totalt sett torde enutomordentligt låg produktionstillväxt i jämförelse med senare år vara attvänta i , men förefaller en viss återhämtning kunna skeunder loppet av året. För del torde konjunkturutvecklingen1974 komma att kännetecknas av en dämpad produktionstillväxt. Delvis berordetta på den kontraktiva effekten av oljeprisökningarna på efterfrågeutvecklingensamt också på att de rent betalningsmässiga återverkningarna avbytesbalansförsämringarna för flera länder kan medföra sådana bekymmer för denextema balansen att den ekonomiska politiken av detta skäl bibehåller enefterfrägebromsande inriktning. En sådan inriktning kan också förklaras av attprisstabilitetsmälet i flera länder givits en högre prioritet. Detta gäller bl.a. i , vars ekonomi erfarenhetsmässigt har stortinflytande på konjunkturutvecklingen i . Visserligen vidtogs enkraftig uppmjukning av de mycket restriktivaekonomisk-politiska åtgärder som insatts ett drygt halvår tidigare, men uppbromsningeni ekonomin hade hunnit bli rätt betydande. underströksfrån den västtyska regeringens sida att åtgärderna inte var att se som enallmän omläggning av den ekonomiska politiken i expansiv riktning. Vidare brittiska ekonomin kommit i ett mycket besvärligt läge efter den omfattandegmvarbetarkonflikten som tvingade huvuddelen av industrin att arbeta med3-dagarsvecka . Det produktionsbortfall som uppkomtill följd härav torde knappast kunna återhämtas . Man fårdärför räkna med en tillbakagång i totalproduktionen i mellanhelåren 1973 och 1974. Det fortsatt osäkra läget i den italienska ekonominliksom den restriktiva inriktningen av den ekonomiska politiken i Frankrikebidrar härutöver till att utsiktema för konjunktumtvecklingen i Västeuropa1974 framstår som förhållandevis svaga. Den privata konsumtionen förutsesdärvid enligt vad som kan bedömas tillväxa förhållandevis långsamt. Liksom iFörenta staterna kan bostadsinvesteringarna i många länder visa en kraftigtillbakagång . Däremot förefaller näringsUvets investeringar åtminstonei vissa länder kunna komma att visa en efter omständigheterna gynnsamutveckling. Den förväntade uppgången blir dock sannolikt relativt måttlig,vilket bl. a. sammanhänger med de restriktiva åtgärder motinvesteringsverksamheten som insattes på flera häll i Västeuropa.Den förväntade utvecklingen som delvis grundas på enkäter utförda i flera av destörre länderna innebär dock attinvesteringsplanerna inte skulle vara påverkade av några kvardröjande negativaeffekter från den tid när ovissheten om oljetillförseln var som störst. Med den utveckling för efterfrägekomponenterna somhär skisserats och med en förhållandevis optimistisk bedömning avmöjlighetema för olika länder att klara den rent betalningsmässiga sidan av denofrånkomliga försämringen av bytesbalanserna torde sammanfattningsvisproduktionstillväxten i kuima uppgå till . Tillsammansmed de bedömningar som gjorts för och Bil.1 Nationalbudget 1974 31 Japanskulle detta för hela OECD-området innebära en tillväxt av totalproduktionen meddrygt 1974. Parallellt härmed kan man vänta en klar ökning avarbetslösheten, men deima ökning torde komma att bromsas upp under senare delenav 1974. Med deima dämpade ekonomiska utveckling iOECD-länderna 1974 kan också den intemationella handeln förutses uppvisa enrelativt svag expansion. I synnerhet gäller detta tillväxten av handeln mellanOECD-ländema, vilket tydligt kommer till uttryck i medlemsländernas väntadesvaga importökning på i genomsnitt 5 å i volymtermer. Med antagande om en50-procentig tillväxt i OPEC-ländemas importvolym kan OECD-ländemas exportdäremot väntas öka betydligt snabbare, eller 8 ä i volym 1974. Totalt settskulle detta för världshandelns del betyda en tillväxt om 6 a , dvs. en halvering jämfört med , då den emellertid ökade exceptionellt snabbt. Despektakulära oljeprisstegringarna har något undanskymt övriga råvaraprisersfortsatt snabba uppgång. Man kan här konstatera att de mycket snabba ökningarnai de övriga råvarornas priser ännu inte fått ett fullt genomslag på deinternationella handelspriserna, utan dessa kan även 1974 väntas visa enfortsatt snabb stegring. De successiva genomslagen av tidigarerävaraprishöjningar och de kraftiga oljeprishöjningarna kommer sannolikt attmedföra en klart starkare ökning av OECD-ländemas importpriser än vad som kanförväntas för exportpriserna. De utsikter som föreligger förkonjunkturutvecklingen i industriländerna 1974 leder dock sannolikt till enpåtaglig marknadsförsvagning för många råvaror med en åtföljande stabiliseringav vissa av dessa priser. Några mer betydande genomslag härav kan dock inteförväntas förrän . Den ekonomiska utvecklingen i 1973kännetecknades av en markant dämpning av produktionstillväxten under loppet avåret. beräknas bruttonationalprodukten likväl ha vuxit medinemot eller ungefär lika mycket som 1972 medan tillväxten fjärdekvartalet 1973 beräknas ha uppgått till endast i årstakt.Sysselsättningen har ökat kraftigt, och arbetslösheten har framtill fjärde kvartalet visat en viss nedgång. Till följd av bl. a. entilltagande råvaru- och livsmedelsprisuppgång och under senare delen av 1973även de kraftiga oljeprisökningarna har prisstegringstakten varittilltagande . Under loppet av 1973 steg sålunda konsumentpriserna medinemot trots den kvarvarande priskontrollen och det under sommarengällande 2-månaders prisstoppet. I ett inledande skede synes aktivitetsdämpningen iden amerikanska ekonomin 1973 ha berott på kapacitetsbegränsningar inkl. bristpä yr-kesutbildad arbetskraft och vissa insatsvaror. Även om bilden vad gällerkapacitetsutnyttjandet varit splittrad mellan olika industrisektorer,förefaller det totalt sett som om efterfrågeutvecklingen successivt underåret övertagit rollen som den faktor som varit bestämmande förproduktionstillväxten i ekonomin. Inom viktiga användningsområden såsomprivat konsumtion synes sålunda efterfrågetillväxten ha dämpats kraftigteller rentav helt avstannat , som det fördé federala utgifterna och bostadsbyggandet kunde noteras en volymmässigtillbakagång. I synnerhet bilförsäljningen drabbades av en kraftig nedgångunder . Däremot har företagens investeringar äveninkl. lager liksom exporten visat en fortsatt rätt betydande tillväxt ävenefter . Mot denna bakgrund är det naturligt att den externabalansen undergått en påtaglig förbättring . Under intryckav den vikande efterfrågeutvecklingen i Förenta statema har sålunda importtillväxtenmattats starkt och för begränsats till i volym. Den ungefär25-procentiga volymtillväxten för exporten resulterade därmed tillsammansmed en endast smärre försämring i bytesförhållandet i en betydandeförstärkning av handelsbalansen, eller med till ettöverskott om ca 1,5 miljarder . Den gynnsamma utvecklingen av den extemabalansen 1973 torde ha bidragit till den påtagliga förstärkning som skedde fördollarn på de intemationella valutamarknaderna under andra halvan av året.Bidragande synes emellertid även ha varit förväntningar om att Förenta staternai betydligt mindre grad än andra industriländer skulle påverkas av denedskärningar i oljeleveranserna från OAPEC-länderna som inleddes under fjärdekvartalet 1973. relativt sett ringa beroende avolja som energikälla framför allt i industrin Uksom det faktum att ca 2/3av den använda oljan produceras inom landet, gör att den amerikanska ekonominär avsevärt mindre känslig än samtliga andra industriländer, med undantag förCanada, för sådana störningar på oljemarknaden som omtalats ovan. Detbegränsade beroendet av olja från arabstaterna avkonsumtionen har inneburit att inte ens den totala bojkott av leveranserdärifrån som gällt synes ha fått någon märkbar inverkan påproduktionspotentialen i industrin. Detta har emellertid delvis åstadkommitsgenom omdispositioner vid förädlingen av råolja i innebärandeatt en utökad andel oljor etc. till industrin producerats pä bekostnad avframför allt bensin. Därigenom har en uttalad knapphet på bensin uppkommit.Detta har otvivelaktigt förvärrat läget för den amerikanska bilindustrin,vilken var den sektor i ekonomin som först fick känning av oljekrisen. bristenpå bensin tagit sig uttryck i en drastisk sänkning av efterfrågan efteramerikanska bilar till förmån för mera bensinsnåla modeller av japanskt ocheuropeiskt fabrikat. Som en följd härav har en kraftig nedskärning skett ibilproduktionen i , eller av storleksordningen förstakvartalet jämfört med . Detta torde verksamt habidragit till den nedgång som kunnat registreras i industriproduktionen månadför månad . Bortsett från oljekrisens verkningar var denamerikanska ekonomin otvivelaktigt på väg mot enperiod av tämligen dämpad produktionstillväxt. Händelserna på oljemarknadenfrån fjärde kvartalet synes klart ha accentuerat utvecklingen i denna riktning.Som framgått ovan har den i Förenta statema så viktiga bilsektorn redandrabbats påtagligt, och därutöver torde även den privata konsumtionen påverkasi deflationistisk riktning genom det extra tillskott i prisstegringarna somföljer av de drastiskt höjda oljepriserna. Likaledes kan möjligen en vissdämpande effekt härav vara att vänta för bostadsbyggandet, vilket dock underalla omständigheter med ledning av bl. a. igångsättningsstatistik kundefömtses visa en mycket kraftig tillbakagäng som helhet. För företagensinvesteringar däremot kvarstår ännu några månader in på 1974 bilden av enfortsatt förhållandevis expansiv utveckling. i februari1974 pekar sålunda på en förstärkt bild 1974 jämfört med enkäter underfjärde kvartalet 1973. Detta har även ett visst stöd i de indikationer som gesav orderingången till investeringsvaruLndustrin. Även exportefterfråganframstår fortsatt som tämligen gynnsam, delvis beroende på den rätt avsevärdaeffektiva nedskrivning som trots den markanta återhämtningen andra halvåret1973 skett av dollarn . Sammanfattningsvis torde emellertid, trots en delpositiva inslag i konjunkturbilden , den amerikanska ekonomintotalt sett präglas av stagnation . Framför allt är det bostadsbyggandetoch den privata konsumtionen som verkar återhållande. För konsumtionens del kanrentav en viss volymmässig nedgång inte uteslutas, främst pä grund av attprisstegringarna inneburit en realinkomstsänloiing totaltsett som sysselsättningsökningen i ekonomin successivt avstannat.Prisstegringarna kan väntas fortsätta att öka fram till följd av bl. a. oljeprisuppgången och borttagandet avprisregleringen vid utgången av , men därefter torde en vissdämpning vara att påräkna. Härutöver förefaller det realistiskt att räkna meden klar uppgång i lönestegringstakten i de relativt omfattandelöneförhandlingar som äger rum , vilket också verkar förstärkande påköpkraften. torde en vändning uppåt kunna emotses för bostads- 3 Riksdwcn 1974. byggandetunder 1974.1 samma riktning synes den ekonomiska politiken komma att påverkaekonomin. Efter en rätt betydande stramhet i såväl finans- som penningpolitikenunder högkonjunkturåren 1972 och 1973, synes sålunda en klar uppmjukning sketti politiken sedan slutet av I den federala budgeten /75 (julijuni) räknar man sålunda med ett underskott om ca 10miljarder dollar, eller dubbelt så stort som för innevarande budgetår.Likaledes finns det skäl att räkna med en viss uppgång i tillväxten av denoffentliga sektorns direkta efterfrågan efter varor och tjänster frän 1973 till1974. Totalt sett pekar en sådan utveckling av efterfrägekomponenterna mot ensuccessiv förstärkning av den amerikanska konjimkturen under loppet av Produktionstillväxten tordeemellertid för året som helhet sannolikt inte överstiga , vilket tordeinnebära en rätt betydande ökning av arbetslösheten mellan genomsnittslägenaför 1973 och 1974. För den externa balansens del torde bortsett frånmeratgifterna för oljeimporten en fortsatt kraftig förstärkning av handels-och bytesbalanserna vara i sikte 1974. Inräknat de högre oljepriserna kan emellertidganska avsevärda underskott förväntas eller i storleksordningen 3 a . Det markerade uppsving som inleddes i denjapanska ekonomin kulminerade . Produktionstillväxtenhar därefter avtagit drastiskt men beräknas likväl ha uppgått till igenomsnitt för . Resursutnyttjandet i ekonomin totalt setthar under huvuddelen av 1973 legat på en hög nivå, och inom flera sektorer harytterligare produktionsökningar omöjliggjorts av brist på teknisk kapacitet.Arbetsmarknadsläget var ännu utpräglat stramt. Delvis som en följd av snabbt stigande importpriser men även beroende på den inhemska efterfråge- och kostnadsutvecklingen harprisstegringarna visat en accelererande utveckling . Under loppet avåret steg sålunda konsumentprisema med och parti-prisema med ca 30 %.Mot bakgrund härav skedde 1973 en markerad skärpning av den ekonomiskapolitiken, bl.