prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Den nyaordningen bör få karaktär av försöksverksamhet och gälla under en tvåårsperiod.Före utgången av försöksperioden bör erfarenheterna av verksamheten redovisas.Av verksamhetens försökskaraktär följer att bestämmelserna ompersonalsammansättningen i de företag som får stöd bör tillämpas med vissförsiktighet i ett inledningsskede. Dispensfrån huvudregeln bör kunna ges av Kungl. Maj:t resp. AMS om förhållandenagör det nödvändigt. Detta är fallet särskilt när den nylo-kaliserade ellerutvidgade verksamheten ersätter företag som har lagts ner eller inskränkt driften. Isådana fall är det självklart att sysselsättning i första hand skall beredasdem som har blivit friställda. Det är möjligt att dispenserna kommer att blimånga och omfattande men oavsett detta har jag sett det som angeläget attlägga fast en mera bunden riktpunkt för verksamheten. Jag hemställer att Kungl. att godkännade ändringar av grunderna för regionalpolitiskt stöd som jag har förordat atttiUämpas fr. o. m. . Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet 1972/73 Utgift 118 244 190 1973/74 Anslag 189 094 000 1974/75 Förslag 188 419 000 Från anslagetbestrids utgifterna för det i programbudgeten för AMS upptagna programmetRegionalpolitiska stödåtgärder med undantag av delprogrammet Lokaliseringslån. Delprogrammet Lokaliseringssamråd belastasendast av förvaltningskostnader. 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag 1974/75 Beräknar Infriande av statlig garanti för lån i 42 617 000 58 524 000 13 692 000 3 411 000 118 244 000 90 000 000 65 000 000 30 000 000 1000 4 093 000 90 000 000 90 000 000 87 200 000 65 000 000 30 000 000 30 000 000 1 000 1 000 3 699 000 3 418 000 210 900 000 188 419 000 Förfemårsperioden /741977/78 har fästställt en medelsram förregionalpolitiskt stöd (prop. 1973: 50, InU 1973: 7, rskr 1973: 248). Härvid beräknades 450 mUj. förlokaliseringsbidrag/av-skrivnuigslån, 325 milj. kr. förlokalisermgsutbildning och 150 mUj. Outnyttjatutrymme av de ramar för beslut om regionalpolitisktstöd som har faststäUts för treårsperioden /71 1972/73 får tas ianspråk. /73 har beslut fattats om lokaliseringsbidrag/ avskrivningslånmed 80,5 milj. kr. Stödformen avskrivningslån har kommit tUl endast begränsadanvändning. 1974:1 Bilaga 13 183 I utbildningsstödhar under /73 utbetalats 58,5 milj. kr. beräknas 11 500 personer ha deltagit ilokaliseringsutbildning. Följande tablå visardet beviljade sysselsättningsstödet för kalenderåren 19701972. År Bev.sysselsättningsstöd (milj. 'Beviljat t. o. m. Infriande avgarantier för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital har hittUls inteförekommit. Bestämmelserrörande den regionalpolitiska stödverksamheten återfinns i kungörelsen (1970:180) om statligt regionalpolitiskt stöd (omtryckt 1973: 552). Styrelsen räknar medatt antalet ansökningar om lokaliseringsstöd kommer att öka väsentligt. Iavvaktan på erfarenheter av hur de nya bestämmelserna påverkar medelsramarna föreslår dock styrelsen en oförändradmedelstUldelning av . för delprogrammetLokaliseringsbidrag,.varav för infriande avstatlig garanti för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital liksom tidigare ettformellt belopp om . Styrelsen beräknar att ca 13 000 personer under /75 kommer attgenomgå lokaliseringsutbildning. Med oförändrat bidragssystem uppgårmedelsbehovet härför till 75,6 milj. kr. Styrelsen bedömer det vara av storvikt, att utbildningsstödet hålls på ennivå som ger företagen skälig täckning för utbildningskostnaderna. Med hänvisning tUl att några förändringar av bidragsbeloppetsstorlek inte har skett föreslår styrelsen, att schablonstödethöjs . samt att styrelsen får besluta om ersättningmed upp tUl . vid utbildning med individuellt anpassat stöd. Omschablonstödet höjs, medför det enligt styrelsen en merutgift även för detindividuellt anpassade stödet, eftersomschablonstödets belopp är normgivande. De föreslagna ändrade reglema förutbUdnmgsstöd medför enligt styrelsen ett ökat medelsbehov med 11,6 milj. kr. Systemet medsysselsättningsstöd är fullt utbyggt. För /75 beräknarstyrelsen medelsbehovet tUl oförändrat 30 mUj. 1974:1 Bilaga 13 i84 Till täckandeav arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader för programmet Regionalpolitiskastödåtgärder beräknas . Som jagtidigare har berört har för perioden /1 A1911/18 en ram på 450 milj. kr. beräknats för beslut omlokaliseringsbidrag/avskrivningslån inklusive ersättning förflyttningskostnader för maskiner m. m.Motsvarande beslutsramar har beräknats till 325 mUj. för utbUdningsstödoch 150 mUj. Därutöver har Kungl. Maj:tbemyndigats att ta i anspråk det belopp som vid periodens ingång kvarstodoutnyttjat av bidragsramen för treårsperioden /711972/73. Svårigheterna är avnaturliga skäl stora att med någon större säkerhet förutsäga hur anspråken pålokaliseringsstöd skall utveckla sig under en så som ettbudgetår. Anspråken hänger delvis samman med den allmänna investeringsvUjaninom industrin, vilken i hög grad varierar med konjunkturerna. Det är mot dennabakgrund av stort värde att totalramar har fastställts och attKungl. Maj:t inom de angivna totalramarna kan bevilja stöd för betydelsefulla investeringar oberoende av de anslag som anvisasför vart och ett av budgetåren. Investeringsviljan inom stödområdet har hittUlsunder innevarande budgetår varit större än . Genomförandetav projekten har i många fall ansetts vara av stor betydelse för utvecklingenav näringslivet och sysselsättningen. Sålunda har lokaliseringsstöd beviljats med betydande belopp vid vissabetydelsefulla nyetableringar och utbyggnader av företag i bl. Den starkaefterfrågan på lokaliseringsstöd som har rått under första delen av innevarandebudgetår torde kunna betraktas som en engångsföreteelse och bör inte varabestämmande för anslagsberäkningen för kommande budgetår. De medel som anvisasunder anslaget utnyttjas för utbetalning av beviljade bidrag. Eftersomutbetalningarna sker i takt med att investeringarna genomförs uppstår naturligten eftersläpning jämfört med beviljatstöd. Mot denna bakgrund anser jag det tUl-räckligt att för delprogrammetLokaliseringsbidrag för nästa budgetår ta upp ett oförändrat belopp av90 . Av beloppet beräknas liksom innevarande år ett formellt beloppav . för infriande av statiig garanti för lån i lokaliserLagssyfte tillrörelsekapital. HittUls har inga sådana garantier behövt infrias. StiftelsenIndustricentra påbörjade sin verksamhet under innevarande budgetår. De avriksdagen beslutade industricenteranläggningarna i och är under uppförande. Anläggningen i beräknaskunna tas i bruk med början detta år och anläggningen . 1974:1 Bilaga 13 185 enligt beslutlokaliserats till . Förvaltningskostnaderna täcks delvis genombidrag från förevarande anslag. I fråga omutbildningsstöd föreslår AMS att schablonstödet höjs . förvarje nyanställd och arbetstimme samt att maximigränsen för styrelsensbeslutanderätt i fråga om individuellt anpassat UtbUdningsstöd höjs från 10tUl . Eftersom har tagit ställning tUl medlen i denfortsatta regionalpolitiska stödverksamheten vUl jag inte nu förorda någonändring av gällande regler. Enligt min mening kan syftet med utbUdningsstödetuppnås utan någon höjning av beloppen. Jag vUl erinra om att Kungl. Maj:t harmöjlighet att bevUja individuellt anpassat utbildningsstöd med högre belopp än10 kr. UtbUdningsstöd harvisat sig vara av särskUd betydelse för att realisera vissa storalokaliseringsprojekt. Jag tänker närmast på etableringen i av företaginom textilbranschen. Genom insatser av denna typ skapas föratom nyaarbetstillfällen ökade valmöjligheter på arbetsmarknadeni områden med ensidigt näringsliv. Jag beräknar medelsbehovet vidoförändrat bidragssystem tUl 65 milj. kr. Ännu saknas erfarenheter av de nya reglerna försysselsättningsstöd eftersom reglerna tUlämpas första gången under våren1974. I likhet med AMS beräknar jag medelsbehovet till oförändrat 30 milj. kr.för delprogrammet Sysselsättningsstöd. Under åberopande avdet anförda och med hänvisning till sammanställningen i det föregåendehemställer jag att Kungl. att tUl Regionalpolitisktstöd: Bidragsverksamhet för /75anvisa ett förslagsanslag av . Särskilda stödåtgärder i glesbygder 1972/73 Utgift 5409 396 Reservation 4105756 1973/74Anslag 25 000 000 1974/75Förslag 25 000 000 Från anslagetbetalas kostnader för försöksverksamhet i form av stöd till hemarbete i vissaglesbygder och för andra stödåtgärder m. m. som kan aktualiseras för attförbättra levnadsförhållandena för befolkningen i glesbygderna. Vidare lämnasbidrag till företagareföreningar för genomförande av speciella projekt i syfteatt främja företagsamhet i glesbygder,bidrag till kommuner för vissa sysselsättningsinsatser samt utbyggnad av väg363 jämte vissa andra vägar i , och Vin- 1974:1 Bilaga 13 186 Verksamhetenhandhas av industriverket, företagare-föreningama, och vissakommuner. För /74 beräknas kostnaderna för hemarbete m. m. tUl 5milj. kr., för stöd till företagareföreningar till 1 milj. kr., för kommunalasysselsättningsinsatser till 9 milj. kr. och för åtgärder i Vindelälvsområdettill 10 milj. kr. I enredogörelse för försöksverksamheten framhåller industriverket att stödet tUlhemarbete under /73 har gett ca 2 100 personer arbete på hel- eUer deltid. Arbetsinsatsen motsvarar enligtföretagareföreningarnas beräkningar heltidsarbete för 1 200 personer.Jämfört med föregående budgetår innebär det en ökning med ca 150 heltidsarbeten. Företagareföreningarnahar under /73 beviljat bidrag till företag som beredersysselsättning genom hemarbete i glesbygder med ca 3,4 mUj. Föreningarnaskostnader för att administrera verksamhetenhar uppgått tUl drygt 1,1 mUj. Totalkostnaden per heltids-sysselsattuppgick liksom under det föregående budgetåret till ca . Liksom tidigarehar objekt av hemslöjds- och hantverkskaraktär givit ett väsentligt tillskott av arbetstUlfällen. Även industriföretaghar engagerats i verksamheten. Industriverketframhåller att verksamheten fortlöpande ökat i omfattning. Den förbättradekonjunkturen antas göra företag i olika delar av landet mera benägna att läggaut tUlverknings- och andra uppdrag som hemarbete. Verket beräknar kostnadernaför budgetåret 197.4/75 till 6 milj. kr. Kostnadema förstödet tUl företagareföreningar för genomförande av speciella projekt i syfteatt främja företagsamheten i glesbygder beräknar industriverket tiU oförändrat1 mUj. Från anslagetbekostas även utgifter för åtgärder i Vindelälvsområdet samt för kommunalasysselsättningsinsatser. Då dessa verksamheter handhas av och vissakommuner har industriverket inte behandlat dem i sin anslagsframställnuig. Anslaget till Särskilda stödåtgärder i glesbygderdisponeras för hemarbete, pimktinsatser av företagareföreningarna,kommunala sysselsättningsinsatser ochvissa vägbyggen i Vindelälvsområdet. Glesbygdsstöd tUl hemarbete administreras avföretagareföreningarna. Arbetena utgörs huvudsakligen av hemslöjd ochlegoarbeten för industriföretag. Stödet avser att täcka kostnader somförarUeds av att verksamheten bedrivs somhemarbete. Glesbygdsstödet tUl hemarbete har resulterat i arbete för ettpar tusen personer på hel- eUer deltid. 1974:1 Bilaga 13 i87 befolkningeni de bygder det här gäller är detta av väsentiig betydelse. Verksamhetenbör därför fortsätta. Det är angeläget attden fortsatta utbyggnaden av stödet tUl hemarbete sker på sådant sätt attolika former av statiigt regionalpolitiskt stöd inte kan utgå tUl en och sammaverksamhet. Gränsdragningen kan i det enskUda faUet vara svår när verksamhetent. ex. utvecklas från hemarbete till industri. Under uppbyggnadsskedet kanglesbygdsstöd utgå. inträder rätttill sysselsättningsstöd erUigt kungörelsen (1970: 180) om statiigtregionalpolitiskt stöd. Det förhållandet att företaget har fåttglesbygdsstöd bör inte hindra att sysselsättningsstöd utgår närförutsättningarna för sådant stöd är uppfyllda. Den aUmänna principen böremellertid vara att glesbygdsstöd inte skall kunna utgå medregionalpolitiskt stöd. Avsteg från denna princip kan dock i en del fall behövagöras främst därför att vissa former av glesbygdsstöd utbetalas kontinuerligtunder året medan sysselsättiungsstöd utbetalas i efterskott. Detbör i sådana fall kunna accepteras att stöd utgår i båda formerna för sammaperiod. Glesbygdsstöd skall dock upphöra att utgå senast från den dagsysselsättningsstöd bevUjats.Glesbygdsstöd bör inte bevUjas verksamhet till vUken lokaliseringsstöd och/eller sysselsättningsstöd kan utgå.Jag föreslår att liksom innevarande budgetår 5 mUj. Närmareerfarenheter saknas ännu av det särskilda stöd till företagareföreningarna iskogslänen som har införts fr. o. m. / 74. Avsikten är attstödet skall täcka kostnaderna för genomförandet av speciella projekt som främjar företagsamhet i glesbygder. I avvaktan påytterligare erfarenheter beräknar jag oförändrat belopp, 1 mUj. kr., fördetta ändamål. De kommunalasysselsättningsinsatserna, som bedrivs med bidrag från detta anslag, har röntstor uppskattning. var sådana arbeten i gång i sexkommuner. Uppemot 1 000 personer var tidvissysselsatta. Ytterligare fem kommuner har bevUjats medel för att inventeraobjekt som är lämpliga för kommunala sysselsättningsin-satser. När dennainventering har genomförts är det fömtsatt att arbeten som har kommit fram vidinventeringen skaU påbörjas. Vid slutet av innevarande budgetår kan man alltsåräkna med att kommunala sysselsättningsinsatserbedrivs med glesbygdsmedel i elva kommuner. Önskemål om att få bidrag tUl kommunala sysselsättningsinsatser har framförtsfrån ytterligare ett antal kommuner. Vid enkonferens som kommunförbundet och anordnade i hösten1973 med berörda kommuner och länsmyndigheterdiskuterades higående de lokala sysselsättningsinsatsema. De erfarenhetersom därvid redovisades gav vid handen att en rad olika typer av projekt har bhvit utförda och att nya arbetstUlfäUen hartUlförts glesbygdema. Jag vUl för mhi del särskUt understryka attprojekten 1974:1 Bilaga 13 i88 liksom hittUls skall varaarbetsintensiva och att länsarbetsnämnderna skall se till att äldre personer iökad utsträckning får tUlgång till arbetstillfällena. Den hittillsvarande utbyggnaden av de kommunalasysselsättningsinsatsema har gått snabbt och de har ännu inte funnitsin slutliga form. Under de närmaste månadema kommer bl. a. till följd avÅselekonfe-rensen erfarenheter av väsentiig betydelse för verksamhetensframtida utformning att samlas in. I avvaktan på dessa erfarenheter föreslårjag ett oförändrat anslag av 9 milj. kr. För att bygga ut väg363 samt vissa andra vägar i , och kommuner har förinnevarande budgetår anvisats 10 mUj. som en första etapp under enfyraårsperiod. Jag föreslår att även för /75 anvisas 10 milj.kr. Det sammanlagdamedelsbehovet under /75 kan således beräknas tiU (5 + 1+ 9 + 10 = ) 25 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att tiU SärskUda stödåtgärder i glesbygder /75 anvisa ettreservationsanslag av . Bidrag till företagareföreningar m. 1972/73 Utgift 10 230 000 Reservation 337 727 1973/74 Anslag 11400 000 1974/75 Förslag 13 000 000 Från anslagetutgår statsbidrag till täckande av administrationskostnader förföretagareföreningarna. och vissa centralaorganisationer på hantverkets, småindustrins och turistnäringens område.Bestämmelser rörande företagareföreningarnas kredit-stödjande verksamhetåterfinns i kungörelsen (1960: 372) om statligt kreditstöd till hemslöjd,hantverk och småindustri (omtryckt 1973: 550). Företagareföreningarnahar för /75 anmält behov av stathgt bidrag tiU sinaadministrationskostnader med , varav . avser särskUtstöd åt företagsamheten i genom . Vidare harFöretagareföreningarnas förbund, hantverks- och industriorganisation, hemställt om bidrag förorganisationemas verksamhet under /75 med , 70 000kr., . Enligtföretagareföreningarnas stater för beräknasadministrationskostnaderna till ca 24,5 milj. kr., varav löner inkl. sociala 1974:1 Bilaga 13 i89 kostnader ca 17,7 milj. kr.Intäkterna har beräknats tiU ca 24,1 milj. kr., varav statligaadministrationsbidrag ca 12,4 milj. kr., landstingsmedelca 7,4 mUj. och övriga intäkter ca 4,3 mUj. För kalenderåret1974 har föreningarna beräknat administrationskostnaderna tiU ca 31 milj. kr.,varav löner etc. 22,4 mUj. Intäkterna har beräknats till ca 30,5 milj. kr.Behov av statligt administrationsbidrag av 15,1mUj. har härvid bedömts erforderligt. Bidrag av landstingsmedel har beräknats tUl 9,8 mUj. och övriga intäktertill 5,7 milj. kr. Industriverketerinrar om att behovet hos föreningarna av resurser för bevakning, uppföljningm. m. av företag, som har erhållit statligt stöd, har ökat . Deformer för uppföljningsverksamheten somnumera tiUämpas innebär att tyngdpunkten av uppföljningsarbetet åvilarföreningarna. De statiiga engagemangen, framför allt i form av lokaliseringsstöd, uppgick tUl över 2mUjarder kr. Verket ansvarar församordning och planering av de statliga insatserna för företagsservice.Företagareföreningrana skall därvid svara för den regionala samordningen av delokalt bundna serviceinsatserna och förinformationen tUl företagen om tillgänglig företagsservice. Mot denna bakgrundräknar verket med att efterfrågan på föreningamas tjänster kommer att ökaväsenthgt, varför deras resurser för aUmän rådgivning och kreditförmedlingbehöver förstärkas. Flera föreningarplanerar att utöka sina kanslier tUl följd av att de aktiverat sin verksamhet.Industriverket påpekar, att många av dessa är underdimensionerade i förhållandetill de ökade arbetsuppgifterna. Verket föreslårför /75 ett anslag om 16 mUj. kr., varav . tUl som stöd åt företagsamheteni . erinrar om att samhällets åtgärder för att stödja och stimulerasmåindustrin efter hand vuxit i omfattning. För att informera om serviceutbudetoch även främja ökad användning av service krävs en slagkraftig regionalorganisation. Förbundet anser att föreningarnas anmälda behov är för knappttilltagna och hemställer att anslaget för /75 förs upp med 20milj. Genom sinförtrogenhet med företagsamheten ute i länen och sina erfarenheter av de skiftandeproblem som möter i första hand de mindre och medelstora företagen spelarföretagareföreningarna en betydelsefull roll inom den allmännanäringspolitiken. Inom den del av näringspolitiken som regionalpolitiken utgörverkar föreningarna med rådgivning ilokaliseringsfrågor, beredning och uppföljning av lokaliserings-ärendensamt administration av glesbygdsstödet. 1974:1 Bilaga 13 190 eningarna sina traditionellauppgifter som förmedlare av lån ur statens hantverks- och industrilånefond ochsom beredningsorgan i ärenden om statlig kreditgaranti. Föreningarna svararockså för ekonomisk och teknisk rådgivning åt de mindre och medelstoraföretagen. Genom att företagareföreningarna har fått karaktären av regionalabasorgan för det nyinrättade industriverket har deras betydelse ytterligareförstärkts. De ökadearbetsuppgifterna för företagareföreningarna har motsvarats aven kraftig höjning av det statliga administrationsbidraget. Anslaget har ökatfrån 5 milj. kr. under /69 till 11,4 milj. kr. Jag vUl dessutom erinra om att föreningarna fr. o. m. innevarandebudgetår anvisas medel också från reservationsanslaget Främjande av företagsserviceunder trettonde huvudtiteln. Med hänsyn tillföreningarnas ökade arbete med bevakning och uppföljning av företag somerhållit statligt stöd och mot bakgrund av företagareföreningarnas ökadebetydelse som förmedlingslänk mellan olika statiiga organ och de mindre ochmedelstora företagen anser jag det motiverat med en ytterhgare förstärkning avföreningamas resurser för administrativa ändamål. Föreningarna bör härigenom fåmöjlighet att utöka sin basorganisation i den utsträckning det är nödvändigt föratt möta en ökad efterfrågan på deras tjänster. Jag föreslårsålunda en höjning av det statliga bidraget tUl företagare-förenmgarnasadministrationskostnader med 1,6 milj. kr. Av anslaget bör som hittiUs 100 000kr. beräknas för bidrag till för särskilt stödåt företagsamheten i Tomedalen. Vidare bör medel få tas i anspråk för stöd tillvissa organisationer på hantverkets, småindustrins och turistnäringens område. Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag till företagareföreningar m. :Administrationskostnader för /75 anvisa ettreservationsanslag av . Täckande av förluster ianledning av statligt stöd till hantverks-och industriföretag m. fl. 1972/73 Utgift 11 613 220 1973/74 Anslag 20 000 000 1974/75 Förslag 15 000 000 Statens förbindelsertill följd av utfärdade garantier för lån tUl hantverks- och industriföretagoch för lån till turistnäringen infrias från förevarande anslag, då behov däravuppkommer. Förluster i företagareföreningarnas långivning från statenshantverks- och industrUånefond skall föreningarna i första hand täcka med medelur egna förlusttäck- 1974:1 Bilaga 13 191 Maj:t kan emellertid efter särskild prövning medge föreningbidrag från detta anslag för att täcka förluster. Av anslaget för budgetåret1973/74 utgör 5 milj. kr. engångsbelopp för sanering av företagareföreningarnasäldre lånefordringar. Frångarantigivningens tUlkomst t. o. m. harbemyndiganden lämnats företagareföreningarna att teckna garanti för lån påtUlhopa ca 704 milj. kr. och att teckna garantiför lån till turisthotell på tUlhopa ca 21 milj. kr. Summan av statensslutgiltiga förluster och utestående fordringar på gmnd av infriade garantieruppgick till ca 80 mUj. Under budgetåren1968/691972/73 infriades garantier om ca 12,2, 2,9, 14,2, 14,1 resp. 10,1milj. Från anslaget har därjämte utbetalats ca 6,1 mUj. till täckandeav förluster på lån som lämnats av företagareföreningarna, varav ca 3,5 milj.kr. under /73. Iförlusttäckningsavgifter jämlikt 19 § andra stycket kungörelsen (1960: 372) omstatiigt kreditstöd till hemslöjd, hantverk och småindustri har /73 influtit ca 1 mUj. De senasteårens omfattning av infriade lånegarantier återspeglar enligt verket de alltsvårare betingelserna för den mindre och medelstora industrin. Trotsförbättrat kreditbedömningsunderlag och trots allt noggrannare uppföljning avengagemangen bedömer verket att statens förluster med anledning avgarantiåtagandena kommer att även fortsättningsvisligga tämligen högt. Företagareföreningarnas låneförluster har, avsamma orsak som har nämnts beträffande garantilånen, ökat markant undersenare år. Höjningen av lånegränsen tUl . har ökat förlustrisken. För /75 föreslårverket ett anslag om 15 milj. kr. Departemen t sch ef en Jag biträderstatens industriverks förslag att anslaget nästa budgetår förs upp med 15 milj.kr. Verksamheten meduppföljning och bevakning av statens fordringar i företag som har fått statiigtstöd samt resultaten av verksamheten har jag tidigare redovisat (s. 180). För hantverks-och industrUån gäller att den ränta som företagareföreningarna betalar på sinalån från statens hantverks- och industrilånefond ligger en halv procentenhetunder föreningarnas utlåningsränta. Skillnaden skall företagareföreningarnaavsätta för förlusttäck-ningsändamål. För en del föreningar har de avsattabeloppen visat sig otillräckliga. För innevarande budgetår anvisades därförunder förevarande anslag ett engångsbelopp av 5 milj. kr. 1974:1 Bilaga 13 192 har hos företagareföreningarna inhämtatuppgifter om resp. förenings behov av förlusttäckningsmedel och kommer inom kortatt länma förslag tUl förlusttäckning. Kommerskollegiumföreslog att reglema för företagareföreningarnas avsättning avmedel tUl förlusttäckning skulle ändras så att större förlusttäckningsmedeltillfördes föreningarna. Erfarenhetema av den pågående genomgången avföreningarnas låneförluster bör få avgöra om någon ändring av reglema kanbedömas vara erforderlig. Jag är därför inte beredd att nu föreslå någon sådanändring. Iförlusttäckningsavgifter på industrigarantilån har under /73mflutit ca 1 milj. kr. Influtna räntor pålokaliseringslån tillfaller i sin helhet statsverket. Räntan är densamma somför industrigarantUån, f. n. Om en halv procentenhet av räntan motsvarande förlusttäckningsavgiften på industrigarantUån fömtsatts skola iskälig omfattning täcka förluster på lokaliseringslånen, kan statens inkomstför sådan förlusttäckning beräknas till ca 2,4 mUj. för budgetåret1972/73. Jag hemställer att Kungl.