prop · FX0350 · 1974-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1974 Prop. Majrts proposition angående vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret; given . Majrt vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över försvarsärenden, föreslå attbifalla de förslag, om vars avlåtande lUl föredragandedepartementschefen hemställt. 1 propositionen föreslås vissa organisationsförändringarbeträffande flygvapnets myndigheler på lokal nivå. Förslagel innebär bl. a. enklarare uppdelning och avgränsning av stabs-, förbands- och förvaltningsfunklionernavid flygvapnets flottiljer. Genom att bl. a. förrådsverksamheten samordnas kanpersonalbesparingar uppnås. Ett förnyat förslag läggs fram om att huvuddelen av denverksamhet som f. n. bedrivs vid (S 1) och staben för Uppsala-Väsleråsförsvarsområden (Fo 47/48) i flyttas tiU . Vidare föreslås atten pansarbataljon förläggs till det blivande infanteriregementet i . 1 propositionen föresläs också att regementes(111) övningsfält vid utvidgas och att ett nytt skjutfält anskaffas förBohusläns regemente (1 17) norr om . Förslag läggs vidare fram om eftergift av ett statligt lånpå 1,4 milj. kr. som beviljats för all underlätta bostadsanskaffningför personal vid Ostkustens örlogsbas vid dennas utflyttning till . Slutligen redovisas vissa förslag till följdlagstiftningmed anledning av den nya regeringsformen. 1 saml Nr 50 Lag om handläggningen av vissa regeringsärenden Härigenom förordnas som följer. Regeringsärende får handläggas i den ordning som anges i 7kap. 3 § andra punkten regeringsformen, om ärendet angår 1. föreskrifterrörande försvarsmaktens mobilisering, 2. kommenderingoch placering av militär och civUmUitär personal, 3. tjänstledighetför militär och civilmUitär personal, 4. värnpliktigasoch reservpersonals inkallelse och tjänstgöring, 5. tillträde lUl mUitäraskyddsföremål, 6. svenskaörlogsbesök i utlandet samt svenska militära transport- och övningsflygningartill utlandet, 7. tillträde liU svenskt territoriumav annan stals örlogsfarlyg, militära svävare eUer mUitära luftfartyg samt avfartyg, svävare eUer luftfartyg som äges eller brukas av annan stal och nyttjasför annat än enbart affärsdrift, 8. försvarsmaktensdeltagande vid officiella ceremonier och i allmännyttig verksamhet. Denna lag träder i kraft , då lagen (1921rl5)om kommandomål skall upphöra att gälla. Härigenom förordnas som följer. 1 § Regeringen äger efter framställning av Förentanationernas general sekreterare ställa mUitär beredskapsslyrka till förfo gande för att deltaga i fredsbevarande verksamhet. Regeringen äger vidare besluta alt beredskapsslyrkan skall biträda vid hjälpverksamhet utom lands i samband med naturkatastrof eller liknande händelse. 2 § Beredskapsstyrka som avses i 1 § utgör del avförsvarsmakten. Beredskapsstyrkan får omfatta högst två bataljoner saml specialenhe- ler om tUlsammans högst en bataljons styrka. 3 § Beredskapsslyrkan skall beslå av anställd personal. Denna lag träder i kraft . Lag om beteckningen försvarsmakten Härigenomförordnas som följer. lag eller annan författning eller särskilt beslut föreskrives om krigsmaktenskall i stället avse försvarsmakten. Dennalag träder i kraft . Utdrag av protokollet över försvarsärenden, hållet införHans Majrt Konungen i statsrådet . Närvarande: statsmmistem , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , . Chefen för försvarsdepartementet, statsrådet ,anmäler efler gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter vissaorganisationsfrågor m. m. rörande försvaret och anför. Krigsmaktens organisation i lägre regional instans m. m.Inledning Majrt åt överbefälhavaren att isamråd med försvarets fredsorganisationsutredning och under medverkan avförsvarsgrenscheferna, försvarets centrala förvaltningsmyndigheter samordna pågående och planerade utredningarom krigsmaktens organisation m. m. i lägre regional instans. Majrt vidare åtöverbefälhavaren att i samråd med lämnaförslag tiU och vidta de åtgärder som behövs för att /13-1916/11minska antalet anställda inom krigsmakten. 1 uppdraget förutsattes att personalminskningarnaskulle ske bl. a. genom att organisationen i lägre regional och lokal instansändrades. redovisade överbefälhavaren bl.a.resultaten av dittiUs gjorda försök och överväganden med anledning av uppdragetrörande organisationen m. m. i lägre regional instans. Överbefälhavarenföreslog vidare principer för inriktningen av det fortsatta arbetet ochtidsplan för detta arbete. För flygvapnets del innebar överbefälhavarens förslag tillinriktning av studieverksamheten att underlag i första hand skulle lämnas för attgenomföra redan fattade och väntade beslut beträffande förbandsindragningar m.m. Dessutom borde underlag las fram för beslut om organisationens utvecklingpå lång sikt. Utvecklingen förutsattes innebära bl. a. att ytterligare två flotliljadministrationerdras in och att mobiliseringsverksamheten m. m. inom luflförsvarssektorernarationaliseras. Vid anmälan av prop. 1972r45 lämnade min företrädare enredogörelse för de riktlinjer som har meddelats för del fortsattautredningsarbetet rörande krigsmaktens organisation i lägre regional instans.Han anförde därvid bl. a. att han, allt eftersom resultaten av pågående ochplanerad studieverksamhet redovisas, avsåg att föreslå Kungl. Majrt attförelägga förslag om erforderliga organisationsförändringar.Riksdagen hade inte något att erinra mot detta (FöU 1972rl5, rskr 1972rl84). 1973r75 föreslog Kungl. Majrt att bl.a.godkänna vissa förslag till omorganisation av myndigheter inom armén och marinen.Förslagen som skulle genomföras i två etapper med början resp.den 1 juh 1974 föranledde inte någon erinran från (FöU 1973rl4, rskr 1973rl70). Genom beslut har Kungl. Majrt revideratsitt uppdrag till överbefälhavaren angående minskning av antalet anställda inomkrigsmakten. Beslutet innebär att en netlominskning av antalet anställda inomkrigsmakten med minst 3 900 skaU genomföras genom bl.a. organisationsförändringar i lägre regional ochlokal instans. Överbefälhavaren har och i februari 1974överlämnat förslag rörande organisation av de lokala och lägre regionala myndigheterinom armén och flygvapnet som inte har omfattats av tidigare förslag i ämnet.Därvid undantas beträffande armén de myndigheter vilkas organisation behandlasi försvarets, fredsorganisalionsutrednings delbetänkande nr 10 (Ds Fö 1974rl)med förslag lUl ändringar av fredsorganisationen på . Jag avser senare föreslå Kungl. Majrt att förelägga förslagbeträffande de organisationsförändringar som kan föranledas avöverbefälhavarens och fredsorganisationsutredningens förslag beträffande arménoch fredsorganisationsutredningens förslag beträffande flygvapnet. Flygvapnets flottiljorganisation m. m. Flygvapnets nuvarande fredsorganisation baseras i huvudsakpå 1948, 1962 och försvarsbeslut (prop. 1948r206, SU 1941rl62, rskr 1948r371;prop. 1962rll0, SU 1962rll5, rskr 1962r285; prop. 1963r 110, SU 1963rl]4, rskr 1963r266). 1 prop.1961 rl 10 anmäldes behov av vissa tjänster i samband med att stridslednings-och luftbevakningssystemet (stril 60) moderniserades. Förslagen godkändes avriksdagen (SU 1961rl04, rskr 1961r279). Med anledning av förslag som senare harlagts fram i ohka propositioner har därefter fattat beslut som harinneburit att ytterligare ett 50-tal tiänster har tUlkommit för att bygga utstridslednings- och luftbevak-ningsorganisationen. 1968 r 109 föreslogs alt flygflottilj (F 9)skulle dras in och att flygflottilj (F 18) skuUe avvecklas somjaktflottilj. Min företrädare framhöU därvid att man inte borde ta ställningtill en avveckling av flottiljadministrationen vid F 18 eller till ennedläggning av flygkår () förrän försvaretsfredsorganisationsutredning hade lagt fram fuUständiga förslag omorganisationen av flygvapnets förband inom och om flygvapnetsskolorganisation. beslöt i enlighet med propositionen (SU 1968rl24, rskr1968r282). 1* 1974. 1 saml Nr 50 1970r96 föreslogs att och flygkår (F 8)skulle läggas ned. Dåvarande F 18 skulle omvandlas från flottilj tUl enskolenhet för utbUdning i huvudsakligen stridslednings- och luftbevakningstjänst.Barkarby flygfält med berghangar föreslogs stå kvar som krigsbas. För basensskötsel avsågs en bastropp med maskingrupp som skulle underställas chefen för . Vidare skulle dåvarande flygkår (F 14) byggas ut till en skolenhetmed huvudinriktning på bastjänst. beslöt i enlighet med propositionen(SU 1970r202, rskr 1970r419). 1971rll0 föreslogs att flottiljadministrationenvid Östgöta flygflottilj () skuUe läggas ned. 1 samband därmed togs inteslutlig ställning till lokaliseringen av den provisoriska målflygenhel som f. n.finns vid . föreslogs t. v. ligga kvar vid F 3.Riksdagen godkände förslagen (FÖU 1971r9,rskr 1971 rl40). 1972r45 föreslogs bl. a. att målflygorganisationenskuUe lokaliseras tiU Västgöta flygflottilj (F 6). (FöU I972rl5, rskr1972rl84) beslöt emellertid att inte ta ställning till målflygorganisatio-nensframtida lokalisering. 1973rl (bU. 6) anmälde min företrädare frågan omorganisation av stridslednings- oeh luftbevakningstjänsten (striltjänsten) ifred inom luftförsvarssektorerna O 5 och S 1. På grundval av beslut (FöU1973rl6, rskr 1973rl95) fastställde Kungl. Majrt därefter dessa förbands organisation. 1974rl (bU. 6) anmälde jag bl.a. attöverbefälhavaren på grundval av en organisationsöversyn somgjorts av chefen för flygvapnet och harlämnat förslag om organisation av flygvapnets flottiljer och förstaeskaderstaben. Fredstjänsten syftar ytterst tUl att förbereda flygvapnetför dess verksamhet i krig. huvudsakliga uppgift är attproducera krigsförband. 1 denna uppgift ingår bl. a. organisation, rekrytering,utbildning/taktik och mobilisering. HärtiU kommer flera andra uppgifter somtransport-, flygräddnings- och spaningsuppdrag samt incidentberedskap.Tjänsten planläggs och bedrivs så att fredsförbanden med erforderlig utbUdningskapacitethar en hög krigs- och insatsberedskap. Huvudfunktionerna vid flottilj anknyter tUl ansvaret förproduktion av krigsförband. Dessa omfattar flyg-, bas-, stridslednings- ochluftbevaknings- samt robot- och verkstadsförband. Stabs- och förvaltningsfunktionernautgör stödfunktioner. Uppgifts- och organisationsstrukturen vid flygvapnetsflottiljer grundar sig i stort på bestämmelser från är 1963. Ansvarsgränser ochprincipstruktur har därefter successivt modifierats bl. a. på grund av ändradearbetsuppgifter, nya utbildningssystem samt det nya planerings- ochprogrambudgetsystemet. Chefen för första flygeskadern (CEl) leder förbands- produktionen vid attackflottiljerna Västgöta flygflottilj (F6), flygflottilj (F 7), flygflottilj (F 15) ochspaningsflottiljen flygflottilj (F 11). Han har därutöver ansvarför attack- och spaningsverksamheten vid flygflottilj (F 21) ochvisst inflytande på produktionen av spaningsflyggrupper och attackflygdivisionermed skolflygplan vid (F 5), Bråvalla flygflottilj (F 13),flygflottUj (F 16) och flygvapnets krigsskola (). Landet är frän luftförsvarssynpunkt f. n. indelat i åtta Iu f t f ö r -svarssektorer som i sin tur består av ett antal luflbevakningsom-råden(kompaniområden). Sektorgränserna har anpassats främst efter luftoperativa,stridslednings- och luflbevakningstaktiska och sambandstekniska krav. Vissanpassning har även gjorts tiU annan territoriell indelning. 1 stora drag kansägas att Östra och Södra mUitärområdena utgörs av två sektorer samt Västramilitärområdet och Bergslagens, Nedre och Övre mUitärområdenav vardera en sektor. Ledningen av verksamheten inom sektorerna i fred harknutits tiU vissa flottiljer, s. k. sektorflotliljer. Dessa har en förstärktstabsfunktion, bl. a. i form av stabschef och stridslednings- och luftbevak-ningsavdelning.Floltiljchefen vid dessa flottiljer är sektorchef. SkiUnaden meUan s.k. sektorfloltilj och flottilj Ugger främst däri att seklorchefen harsamordningsansvar i fred för sektorfunktionerna, stridslednings- och luflbevaknings-samt bas- och underhållstiänsten. Som en följd härav har ävenkrigsförberedelsearbetet större omfattning vid sektorflottilj. De s. k. sektorflottiljernaär följander flyg-flortUj (Fl, jakt), flygflottilj (F 4,jakt), flygflottilj (F7, attack). Skånska nygflottiljen (,jakt), flygflottilj (F 12, jakt) Bråvalla flygflottilj (F 13, jakt) ochNorrbottens flygflottilj (F 21, jakt, spaning och lätt attack). Övriga flottiljer som berörs är Västgöta flygflottilj (F6, attack), flygflottilj (Fil, spaning). flygflottilj (F15,attack). flygflottilj (F 16, jakt) och flygflottilj (F 17,jakt). Utbildningsanstalter som berörs i detta sammanhang är (F 5) och flygvapnets krigsskola (). Chef för jaktflottilj jämte chefen för F 21 är i fredunderställd vederbörande mUitärbefälhavare medan chef för attack- och spaningsflottiljär underställd chefen för första flygeskadern. Från flygoperativ synpunkt och i mobiliseringshänseendelyder flygvapenförbanden med undantag för utbildningsanstalterna och förstaflygeskaderns förband - i fred under fyra mUitärbefälhavare, nämligenmilitärbefälhavarna för Södra och Östra mUitärområdena samt Nedre och ÖvreNorrlands mUitärområden. Västra militärområdets och Bergslagens mihtärområdesflygoperativa intressen företräds av militärbefälhavarna i Södra resp. Östramilitärområdena. Beträffande utbUdning i fred lyder flygvapenförbanden utomutbildningsanstalterna och första flygeskaderns förband under tre militärbefälhavare,nämligen mUitärbefälhavarna för Södra och Östra militärområde- na samt Övre militärområde. Den grundläggandeutbildningen leds dock ofta direkt av chefen för flygvapnet och inte av mUitärbefälhavarna. Chef för s. k. sektorflottUj har direklivrält gentemotövriga flottiljche-fer inom den egna sektorn i fråga om stridslednings- och luflbevaknings-tjänstsamt bas- och underhållstjänst i den mån beredskap och krigsförberedelsearbeteinom sektorn berörs. Chef för flygflottilj som är underställd chefen för förstaflygeskadern lyder i vissa avseenden, bl. a. i fråga om mobiliserings- och krigsförbere-delsearbete,under militärbefälhavare. Flygvapnets skolchefer är direkt understäUda chefen förflygvapnet men lyder i vissa avseenden rörande förvaltning, mobilisering ochkrigsplanläggning under mUitärbefälhavare. Eftersom organisationsstrukturen mom flygvapnet i stortgrundar sig på beslut alltsedan år 1948, uppvisar de enskUda flottiljernabetydande oUkheter i fråga om organisationen. för en flottihframgår av en sammanstäUning som torde få fogas tiU statsrådsprotokollet idetta ärende som bilaga 1. De föreslagna organisationsförändringarna inom flygvapnetgrundar sig på en av utarbetad rapport somhar överlämnats till chefen för flygvapnet. Denne har remissbehandlat rapportenoch därefter överlämnat sill förslag om fredsorganisalion ochpersonaluppsättning vid flygvapnets enheter till överbefälhavaren. Överbefälhavaren konstaterar inledningsvis att denorganisation som gäller i lägre regional och lokal instans inom flygvapnetuppvisar en bristande balans meUan uppgifter och resursfördelning inom fredsorgani-satibnen.Den ekonomiska utvecklingen leder enligt överbefälhavaren för flygvapnets del tUlatt krigsorganisationen minskar och detta medför att omfattande förändringarmåste vidtas inom flygvapnets fredsorganisation. Överbefälhavaren finner att flygvapnets fredsorganisationmåste utformas så att den successivt kan anpassas till de planeradekrigsorganisatoriska förändringarna och få en sådan uppbyggnad att gjorda ochplanerade investeringar i materiel och vapensystem kan tas till vara. Det krav på personalminskningar som Kungl. Majrt harställt har enligt överbefälhavaren ytterligare skärpts genom försvarsbeslut.1 programplanen för perioden /75-1978/79 har överbefälhavaren angett attflygvapnets fredsorganisation planeras kunna minskas med 685 personer. Genomchefens för flygvapnet förslag och andra planerade åtgärder beräknas detta målkunna nås. Med hänsyn tiU att arbetsuppgifterna vid första flygeskadernsstab beräknas öka beträffande bl. a. krigsplanläggning och på grund av att altacksystemetmed skolflygplan har tUlkommit biträder överbefälhavaren chefens för flygvapnet förslag om en mindre personalökning i förhällande liU nuvarande organisation. Överbefälhavaren anser att en funktioneU uppdelning i en sektorstabs-funktionoch en flottiljstabsfunktion är nödvändig. Överbefälhavaren biträder därförchefens för flygvapnet förslag om en sektorslabschef för sektorflottUjer och enflottiljstabschef vid flottiljer utan sektoransvar. Vidare anseröverbefälhavaren i likhet med chefen för flygvapnet att en personalavdelningoch en särskild planerings- och budgetavdelning bör organiseras. Seklorchef och flottiljchef föreslås vid seklorflottiljvara samma person. Han bör benämnas sektorflottiljchef. Sektorchefs uppgifteravser främst krigsförberedande och övergripande sektorfunktioner av operativ/taktisk eller teknisk art. Dessa utgör vid sektorer med bara en flottilj somregel s. k. liUikauppgifter för flottiljchefen. Inom sektorerna S 1, O 5 och ÖN3 har sektoruppgiften sådan tyngd och omfattning att den dominerar.Överbefälhavaren föreslår därfören släUföreträdare för sektorflottilj-chefenvid /S 1 och F 21/ÖN 3. Till denne kan enligt chefens för flygvapnetnärmare bestämmande delegeras ansvar för antingen förbands-produktion ochförvaltning eUer seklorfrågor. Vid övriga sektorflottUjer bör i första handstabschefen tjänstgöra som ersättare för chefen. Överbefälhavaren föreslårvidare att chefen för sektor O 5 med stab organiseras fristående. Förslaget mnebärsammanfattningsvis att organisationen vid varje flottilj indelas funktioneUl ilednings- och stabsenheter, förbandsenheter samt förvaltnings- ochdriftenheter. Lednings- och stabsfunktionen blir seklionsindelad och tiUförsbl. a. en planerings- och budgetavdelning. Nuvarande väder- och trafikledningsavdelningarförs till förbandsfunktionen. Den föreslagna basorganisationen medger enrationellare flygtidsproduklion som krigsorganisationens krav kan tUlgodoses.Beträffande förvaltningsorganisationen föreslås en teknisk enhet inkluderandeen verkstad som är inriktad mot teknisk tjänst, en intendentenhel som ärinriktad mot beständsförvaltning och en kameral enhet organiserad pä enkassadetalj och en avlöningsdetalj. Vidare föreslås att förrådsverksamhe-lensamordnas. Överbefälhavaren anser dock att samordningen av fUial-ochverkstadsförråden bör föregås av försöksverksamhet. En slutlig integrering av förrådsverksamhelenberäknas kunna genomföras budgetåret 1 977/78. För att kunna genomföra ensamordnad förrådsverksamhet behövs investeringar i nya förråd. Huvuddelen avrationaliseringsvinsterna uppnäs genom att antalet anställda minskar, främstinom verkstads- och förrådsavdelningarna. Förslaget innebär att antaletanställda beräknas kunna minskas med ca 230 när nu aktuellaorganisationsförändringar har genomförts. Beträffande den organisatoriska tiUhörighetenför bastroppen med maskingrupp vid flygfält föreslår överbefälhavareni hkhet med chefen för flygvapnet att ansvaret förs över från chefen för F 18 tillchefen för . som har yttrat sigöver chefens för flygvapnet förslag biträder i huvudsak förslagel tillorganisation och personaluppsättning. Institutet framhåller att ingaytterligare tjänster bör tillföras organisationen utöver de tjänster insliluleli efterhand har biträtt. Vidare anser institutet att nuvarande personunionmellan sektorchef och flottiljchef bör behållas. Beträffandeledningsfunktionen inom sektor O 5 förordar institutet att den inordnas isektorflottiljen . Institutet anför vidare att en provisorisk organisationför första flygeskaderns stab kan övervägas på grund av eventuellt kommandeöversyn av den regionala stabsorganisationen. Den föreslagna principorganisationen inomförvaltningssidan innebär enligt institutet att organisationen delas upp påfunktionella fack. Härvid har hänsyn tagils till en lämplig avvägning avansvarsområden och materielsystem m. m. Stor vikt har lagts vid att tillgodosedet krav på flygtidsproduklion som ligger inbyggt och investerat iflygplansystemet. Institutet bedömer att ytterligare rationaliseringar ärmöjliga under 1970-talel inom bl. a. utbUdningssektorn samt genom samordning avvissa funktioner över försvarsgrenarna. kan ändradeförutsättningar bl. a. i fråga om krigsorganisation och materielinnehållinnebära att ytterligare rationaliseringsåtgärder kan aktualiseras. Överbefälhavaren har lämnat förslag tillorganisationsförändringar vid vissa av flygvapnets myndigheter i lägre regionaloch lokal instans. Överbefälhavarens förslag innebär i stort att personalenvid första flygeskaderstaben ökas något med hänsyn lUl de utökadearbetsuppgifterna rörande bl. a. krigsplanläggning. Vidare innebär förslagetatt fredsorganisationen av flygflottiljerna får en hkartad uppbyggnad medsärskilda lednings- och stabsenheter, förbandsenheter saml förvaltnings- ochdriftenheter. Härigenom blir den fredsmässiga organisationen bättre anpassad tiUkrigsorganisationen. Överbefälhavaren föreslär vidare att förrådsverksamhelenvid flottiljerna samordnas, vilkel innebär all antalet anställda inomflygvapnet kan minskas. En förutsättning härför är emellertid att investeringarsker i nya förrådsbyggnader m. m. Jag kan i huvudsak biträda överbefälhavarens förslag tillprinciporganisation för flygvapnets förband jämte utbildningsanstälterna F 5och . För att få en klarare uppdelning och avgränsning av stabs-, förbands-och förvaltningsfunklionerna biträder jag sålunda förslaget alt organiseraflygvapnets förband på lednings- och stabsenheter, förbandsenheter saml förvaltnings-och driftenheter. Beträffande ledningsfunktionen inom sektor O 5 anser jag ilikhet med att denna bör inordnas i ochinte organiseras fristående. Med anledning härav bör en ställföreträdande floltiljcheftiUkomma vid . Jag delar vidare överbefälhavarens uppfatt- ning att det vid flottiljerna och F 21 förutom floltiljchefbör finnas en ställföreträdande flottiljchef. Jag förordar alltså att stäUföreträdandeflottUjchef bör finnas vid flottiljerna , och F 21. Jag har iandra sammanhang förordat alt förrådsverksamheten inom armén och marinensamordnas. Motsvarande rationaliseringsvinster anser jag möjliga alt nå även inomflygvapnet. Jag biträder därför överbefälhavarens förslag liU en integreradförrådsverksamhet. De uppgifter som f. n. ävUar första flygeskaderstabenkommer enligl min bedömning att finnas kvar även i forisättningen. 1organisationsfrågan är jag dock inte beredd att nu ta stäUning. Jag delarförsvarets rationaliseringsinstituts uppfattning alt första flygeskaderns stabmed hänsyn tiU den kommande översynen av den regionala och centralastabsorganisationen t. v. bör få en provisorisk organisation. 1 detta sammanhang vUl jag även föreslå att ansvaret fören vid flygfält placerad bastropp med maskingrupp bör föras över från tUl . Denna överföring bör ske . av en flygflottilj enligl denlösning jag förordar framgår av en sammanställning som torde få fogas tUlstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 2. Den nyaorganisationen bör faststäUas att gäUa med början från den 1 juh 1 975. 1 de faUmilitär eUer civilmilitär personal behöver placeras på arbetsuppgifter avföreträdesvis civU karaktär inom verkstadsenhelerna får delta anses som enövergångsåtgärd under begränsad lid. De personalminskningar inom flygvapnet som kan uppnåsgenom de åtgärder jag här har förordat bör kunna ske utan friställningar ochsålunda främst genomföras i samband med naturliga avgångar i förening med eneffektiv omplaceringsverksamhel. Till flygvapnets behov av investeringsmedel för de nyaförråd m. m. som behövs för att uppnå förutsatta personalbesparingar avser jagatt återkomma i annat sammanhang. Jag vill också erinra om att försvaretsfredsorganisationsutredning (FFU) har lämnat vissa förslag rörande flygvapnetsfredsorganisation. Förslagen berör vissa av de förband som omfattas av deorganisationsförändringar som jag har förordat i det föregående. De bereds f. n.inom försvarsdepartementet. Jag anser att de av mig förordade organisationsförändringarnabör genomföras oavsett vilka förändringar som kan följa av FFUrs förslag.