prop · FX03128 · 1974-12-31 00:00:00 — 2. bolaget trätt i Ukvidation pågmnd av föreskrift i lag eller försatts i konkurs, 3. bolaget beslutat överlåtaaktiefondsverksaraheten tUl annat fondbolag eUer 4. bolagetbeslutat överlåta fondförvaltningen till förvaringsbank. Upphör aktiefondsverksamhet enligt första stycket 1 eUer 2 skall förvaringsbankomedelbart övertaga fondförvaltningen. beslutat överlåtaaktiefondsverksamhet enUgt första stycket 3 eUer 4, får bolaget ej upphöra medverksamheten tidigare än tre raånader efter det att bolaget enUgt 41 § kimgjortatt överlåtelse skall ske. Verksainheten får överlåtas till annat fondbolagförst efter bankinspektionens medgivande. Fondbolag får besluta att ttäda i likvidation iannat fall än sora avses i första stycket 2 först sedan bolagetsaktiefondsverksamhet upphört. 40 §Under den tid förvaringsbank förvaltar aktiefond får fond andelar ej säljas eUer inlösas. Sedan förvaringsbanken övertagit fondförvaltningenskaU banken överlåta denna tiU annat fondbolag eUer upplösa fonden.Förvaltnuigen fär överlåtas till annat fondbolag först efter bankinspektionensmedgivande. Skall aktiefond upplösas, åligger detförvaringsbanken att, så snart det lärapligen kan ske, sälja de värdepapper somingår i fonden. Influtna medel skaU tUlföras räknmg som avses i 27 § förstastycket. Sedan försäljningen slutförts och skulder som åvilar fonden betalatseller medel avsatts därtill, skall banken utskifta de behållna tiUgångama tillfondandelsägama. 41 §Kungörelse om att fondbolags aktiefondsverksamhet skall över låtas tiU annat fondbolag eUer om att förvaltningen av aktiefond över går till förvaringsbank skall genom det överlåtande bolagets försorg in- förasi allmänna tidningarna och i tidning inom den ort där bolagets styrelse harsitt säte samt hällas tillgänglig hos bolaget och på förvaringsbankensbankkontor, I faU som avses i 39 § första stycket 1, 2 och 4skall kungörelsen upptaga erinran om innehållet i 40 § första och andrastyckena, I fall som avses i 39 § första stycket 3 och 4 skaUi kungörelsen anges den tidpunkt då fondbolagets aktiefondsverksamhet upphör, 42 § Har förvaringsbank ttäffatöverenskoraraelse ora överlåtelse av förvaltning av aktiefond till annatfondbolag eUer beslutat att upplösa fonden, skall banken oraedelbart utfärdakungörelse därora i den ordning sora sägs i 41 § första stycket. Om fondenskall upplösas, skall kungörelsen upptaga erinran om innehållet i 40 § tredjestycket. Förvaringsbanken skall i samma ordning kungöra när och på vilket sättutskiftat belopp hålles tUlgängligt för lyftning. 43 § Har fondandelsägare ej efter det alt medel, som utskiftats enligt 40 § tredje stycket, förstblivit tillgängliga för lyftning anmält sig för att lyfta vad han erhåUit vidskiftet, har han förlorat sin rätt därtUl. Sådana medel samt restbelopp, somvid skiftet ej kunnat fördelas på samtUga fondandelsägare, tillfaller allmännaarvsfonden, 44 § Har förvaltnmg av aktiefondövergått från fondbolag tUl förvaringsbank, skall banken med avseende påförvaltningen anses ha trätt i bolagets ställe. Har aktiefondsverksamhetöverlåtits tiU annat fondbolag, skall detta bolag raed avseende påverksaraheten anses ha trätt i det tidigare fondbolagets stäUe, 45 § Förvaringsbank har rätt tUlersättaing ur aktiefond för sin förvaltning enligt 39, 40 och 42 §§,Ersättningens belopp skall godkännas av bankinspektionen. 46 §Vid utövande av tUlsyn över fondbolag skaU bankinspektionen med uppmärksarahet följa bolagets verksamhet, i den raån det behövs för kännedom om de förhållanden som kan inverka pä säkerheten för bo laget och aktiefond, som bolaget förvaltar, eller eljest är av betydelse för en sund utveckling av aktiefondsverksaraheten. Vid meddelande av föreskrift eUer förbud i sambandmed tiUsynen kan bankinspektionen förelägga vite. för tillsynen meddelas av Kungl. 47 §Till bestridande av kostoaden för bankinspektionens tUlsyns verksamhet skall fondbolag erlägga bidrag. Närmare föreskrifter om bidragets storlek och omdess fastställande och eriäggande meddelas av Kungl. 48 §Talan mot bankinspektionens beslut enligt denna lag föres hos Kungl. Maj:t genom besvär. Inspektionens beslut länder till efterrättelse. 49 § Har skada uppkommit för fondandelsägare genom alt fondbolag överträtt denna lag eller fondbestäraraelse, skall bolaget ersätta skadan. Vad i första stycket sägs ora fondbolag ägermotsvarande tUlämpning på förvaringsbank. 50 § Till böter eller fängelse i högst dömes den som uppsåtii gen eUer av oaktsamhet 1. här i riket utövaraktiefondsverksamhet eller verksamhet som avses i 3 § första stycket eller 14 §första stycket utan att vara berättigad därtill, 2. bryter mot 8 § första, tredjeeller fjärde stycket, eller 3. raeddelar oriktig ellervUseledande uppgift i kvartalsredogörelse enligt 36 § eller årsberättelseenligt 37 § eller i handling sora ingivits eller upplysning sora lämnats tillbankinspektionen, om gämingen ej är belagd med straff i . Iringa fall dömes ej tUl ansvar. 51 § Den som överträtt vitesförbud som meddelats enligt 46 § andra stycket får ej dömas till straff för gärning som omfattas av förbudet. Denna lag träder i kraft den 1januari 1975. Den som vid ikraftträdandet avdenna lag utövar verksamhet sora avses i lagen får utan hinder av lagensbestämraelser fortsätta verksaraheten tUl utgången av och skall frånoch med ikraftträdandet stå under tUlsyn av bankinspektionen. Bestämmelsema i4648 §§ gäller därvid i tillämpUga delar. övertagaverksamhet som avses i denna lag och som utövats före lagens ikraftträdande,gäller lagen i tillämpliga delar. Har övertagande skett, får andelsbevis, somutgivits av den som tidigare förvaltat fonden, behällas utan hinder av attbevisen ej uppfyller föreskrifterna i 32 §. Bevisen gäller därvid somfondandelsbevis i lagens mening. Är andelsbevis ställda tUl viss man skall deefter verksamhetens övertagande anses vara ställda till viss raan eller order. Har den sora vid lagensikraftträdande utövar verksarahet enligt 2, ej senast vid utgången av år 1976överlåtit verksaraheten tiU fondbolag eller ansökt ora tUlstånd enligt dennalag, skall verksamheten upphöra och förvaltningen av fondegendomen övergå tillbankinstitut som bankinspektionen utser. Därvid gäller i tillämpliga delar vadi lagen föreskrives om förvaringsbanks övertagande av fondförvaltning. Har ansökanom tUlstånd ingetts före utgången av , får verksamheten därefter utövasutan tUlstånd till dess ansökningen slutligt prövats. Lag om ändring i lagen(1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fastegendom m. m. Härigenomförordnas att 2 och 18 §§ lagen (1916: 156) om vissa inskränkningar i rätlenatt förvärva fast egendom m. ra. skall ha nedan angivna lydelse. Svenskthandelsbolag, vari finnes bolagsman för vUken de i denna lag föreskrivnainskränkningama i rätten att förvärva fast egendora gälla, svenskt aktiebolag,vars aktiebrev må släUas till innehavaren, eller svensk ekonoraisk förening raåej här i riket förvärva fast egendora, inmuta mineralfyndighel, förvärva ellerbearbeta inmutad mineralfyndighet eller idka gruvdrift, utan att Konungen försärskUt fall givit bolaget eller föreningen tUlstånd därtUl. Sammalag vare i fråga ora svenskt aktiebolag vars aktiebrev skola vara ställda tillviss raan, ora icke i bolagsordningen intagits förbehåU som nedan sägs. Genomsådant förbehåll skall, där det ej innefattar slrängare föreskrifter,bestäramas att allenast viss del, vid varje tid mindre än en femtedel, avbolagets aktier eller, ora aktier raed olika röstvärde finnas, allenast såraånga aktier, att de vid varje tid raotsvara viss del, raindre än tvåfemtedelar, av och tillika röstetalet för dem utgör vissdel, vid varje tid mindre än en feratedel, av röstetalet för bolagets saratiigaaktier, må genom teckning eller överlåtelse förvärvas av utländsk medborgare,samfäUighet eller stiftelse, av svenskt handelsbolag vari finnes utländskbolagsman, av svensk ekonomisk förening, av svenskt aktiebolag vars akliebrevmå ställas tUl innehavaren, eller av annat svenskt aktiebolag i vars Sararaalag vare i fråga om svenskt aktiebolag vars aktiebrev skola vara ställda tillviss man, om icke i bolagsordningen intagits förbehåll som nedan sägs. Genomsådant förbehåll skall, där det ej innefattar strängare föreskrifter,bestämmas att allenast viss del, vid varje tid raindre än en femtedel, avbolagets aktier eller, om aktier raed olika röstvärde finnas, allenast såmånga aktier, att de vid varje lid motsvara viss del, raindre än tväferatedelar, av och tillika röstetalet för dem utgör vissdel, vid varje tid mindre än en femtedel, av röstetalet för bolagets samtligaaktier, raå genora teckning eller överlåtelse förvärvas av utländsk medborgare,samfäUighet eller stiftelse, av svenskt handelsbolag vari finnes utländskbolagsraan, av svensk ekonomisk förening, av svenskt aktiebolag vars aktiebrevmå ställas tUl innehavaren, eller av annat svenskt aktiebolag i vars 'Senaste lydelse 1973: 307. bolagsordning ej intagils förbehåll som är sagt; dock att ulan hinder av förbehållet aktier raå förvärvas av svenskt bolag eller svensk förening sora avses i 18 §. bolagsordning ej intagits förbehåll sora nu är sagt; dockall ulan hinder av förbehållet aktier raå förvärvas tUl aktiefond enligtaktiefondslagen (1974:000) eller av svenskt bolag eller svensk förening soraavses i 18 §. Ändring av bolagsordning, i vad deninnefattar förbehåll, varora i andra stycket är stadgat, må ej vidtagas utanmedgivande av Konungen eller rayndighet som Konungen bestämraer. Sådantmedgivande skall ej lämnas ora det strider mot väsentligt allmänt intresse atlbolagels aktier förvärvas av rättssubjekt för vilket de i denna lag föreskrivnainskränkningarna i rätten att förvärva fast egendora gälla. De i denna lag föreskrivna inskränkningarna i rätten att förvärva fast egendom, rörelse eller del av rörelse, inmutad mineralfyndighet eller gmvlägenhet skola ej till-lämpas på förvärv genora bodelning, arv, testaraente eller fusion enligt 174 § lagen (nr 705) om aktiebolag. De i denna lag föreskrivna inskränkningarnai rätten att förvärva fast egendora, rörelse eller del av rörelse, inrautadraineralfyndig-het eller gmvlägenhet skola ej till-lärapas på förvärv genorabodelning, arv, testaraente eller fusion enligt 174 § lagen den 14 september1944 (nr 705) om aktiebolag. Lagen utgör ef hinder för förvärv av fondandelenligt aktiefondslagen (1974: 000). Vad denna lag innehåller orainskränkning i rälten för bolag eller förening att förvärva fast egendora,rörelse eller del av rörelse, inmuta mineralfyndighet, förvärva eller bearbetainmutad mineralfyndighel eller idka gmvdrift, så ock att förvärva aktier ivissa bolag skall, såvitt angår svenskt bolag eller svensk förening, icketillämpas i avseende å a) bankaktiebolag,järnkontoret, sparbank, centralkassa för jordbrukskredit, försäkringsbolag,sjukkassa, understödsförening eller annan försäkringsförening, aktiebolag eUerförening, sora erhållit statslån frän egnahemslänefonden ellersambruksförening; b) förening medhuvudsakUgt ändamål att fräraja medlemmarnas ekonoraiska intressen genora attanskaffa livsmedel eller andra förnödenheter ät medlemmarna, avsätta alster avmedleraraamas verksarahet, bereda bostäder åt medlemraama eller anskaffa länåt raedlemmar-na; eller c) förening sorautgör sararaanslutning av föreningar, vilka äro undantagna från lagenstillärapning. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1973: 307.Paragrafen föreslås ändrad även genom prop. Lagom ändring i lagen (1936: 81) om skuldebrev Härigenomförordnas att 24 § lagen (1936: 81) ora skuldebrev skall ha nedan angivnalydelse. 24 § Äro utdelningskuponger utfärdade tUlaktiebrev, tUlkorarae kuponghavare att, raot kupongens överläranande. uppbärautdelningen, ändå att han ej är aktieägare. Så snart beslut ora utdelning fattats,skall, under fömtsättaing av aktierättens giltighet, å kupongen tUlämpas vad omskuldebrev till innehavaren är stadgat; dock att kupong som finnes hava förvärvatsi samband med aktiebrevet skall anses allenast såsora tillbehör till detta.Vad i bolagsordningen raå vara stadgal angående kuponger lände kuponghavarentill efterrättelse. Finnes kupong hava, utan samband med aktiebrevel,överlåtits tUl kuponghavaren innan utdelningen beslutits, gäUe ej vad i 14 och15 §§ är stadgat. Äro utdelningskuponger utfärdade till aktiebreveUer fondandeisbevis enligt aktiefondslagen (1974:000), tUlkorarae kuponghavareatt, mot kupongens överlämnande, uppbära utdelningen, ändå att han ej äraktieägare eller fondandelsägare. Så snart beslut om utdelning fattats, skall,under förutsättning av aktierättens eller fondandelsrättens giltighet, å kupongentUlämpas vad om skuldebrev tUl innehavaren är stadgat; dock att kupong somfinnes hava förvärvats i samband med aktiebrevet eller fondandelsbevisel skallanses allenast såsom tillbehör tiU detta. Vad i bolagsordningen för aktiebolageller fondbestämmelsema för aktiefond må vara stadgat angående kuponger ländekuponghavaren tUl efterrättelse. Finnes kupong hava, utan samband med aktiebreveteller fond-andelsbeviset, överlåtits till kuponghavaren innan utdelningenbeslutits, gälle ej vad i 14 och 15 §§ är stadgat. Dennalag träder i kraft , Lagom ändring i lagen' (1944: 705) om aktiebolag Härigenom förordnas att i lagen (1944:705) omaktiebolag skall införas en ny paragraf, 39 a §, av nedan angivna lydelse. 39a § I fråga om aktie, som ingår i aktiefond enligt aktiefondslagen (1974: 000),skall i aktiebrev och i aktieboken i stället för fondandelsägarna införas detfondbolag, som förvaltar fonden, jämte fondens beteckning. Dennalag ttäder i kraft . Lagom ändring i lagen (1970: 596) om förenklad aktiehantering Härigenom förordnas att 8 § lagen (1970: 596) omförenklad aktiehantering skall ha nedan angivna lydelse. föres med maskin för automatiskdatabehandling eller på annat liknande sätt. I aktieboken upptages, om ej an- upptages, om ej an nat följer av 16 §, aktieägarna nat följer av 16 § denna lag eller med uppgift om personnummer el- 39 a § lagen (1944: 705) om ak- ler annat identifieringsnumraer tiebolag, aktieägama raed uppgift och postadress. För varje ägare ora personnummer eller annat anges det antal aktier som han identifieringsnummer och postad- äger av olika slag och aktiebrevs ress. För varje ägare anges det an- ordningsnumraer. Fångets beskaf- tal aktier som han äger av olika fenhet behöver ej anmärkas i ak- slag och aktiebrevs ordningsnura- tieboken. ejanraärkas i aktieboken. Dennalag trader i kraft . Utdragav protokoll, hållet i lagrådet . Närvarande: justitierådet , f, d. regeringsrådet , regeringsrådet ,justitierådet . Enligt lagrådet den 8 raars 1974 tUlhandakommetutdrag av protokoll över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet , har Kungl. Maj:t förordnat, att lagrådetsyttrande skall inhämtas över upprättade förslag till 1, aktiefondslag, 2, lag om ändring i lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom ra, m,, 3, lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev, 4, lag om ändring i lagen (1944:705) ora aktiebolag, 5, lagom ändring i lagen (1970: 596) om förenklad aktiehantering. Förslagen, som finns bilagda detta protokoll, har den8 inför lagrådet föredragits av departementssekreteraren och hovrättsassessorn , Lagförslagenföranleder följande yttranden inora lagrådet. I fråga om äganderätten till de i aktiefondeningående värdepapperen torde man i stort setl ha att välja mellan tremöjligheter: antingen att låta äganderätten tiUkomma fondbolaget, varvid aktiefondenskall förvaltas som en särskild förraögenhetsraassa, eller att betrakta aktiefondensom en särskild juridisk person närmast av stiftelses natur som förvallasav fondbolaget, eller alt låta äganderätten tillkomraa andelsägarna. Däremotkan man knappast lämna äganderättsfrågan, även om den är av huvudsakligenformeU natur, alldeles därhän. För behandlingen av tveksararaa tolkningsfallkan det nog vara bra att ha en i lagen angiven ståndpunkt beträffandeäganderätten att falla tillbaka på; därtUl kommer att det i svensk rätthittills blott i rena undantagsfall torde ha förekorarait att man godtagit attdet kan finnas egendom, som inte är föremål för någons äganderätt. angivna altemativen i fråga om äganderättssubjekt soraskall väljas synes i praktiken, med hänsyn till den detaljerade reglering avbefogenheterna som skett i lagen, mte spela stor roll. Den naturligaste lösningenhade kanske varit att, såsom akliebolagsutredningen förordat, konstrueraaktiefonden som en särskUd juridisk person, en s. k. anknuten stiftelse,förvaltad av fondbolaget. När eraellertid nu departementschefen, efterförebild av en i tysk rätt upplagen konstruktion, har valt att betecknaandelsägarna som ägare till fonden vUl vi inte motsätta oss denna lösning. Enviss förebild till den valda konstruktionen finns i 9 § lagen (1931: 110) omupplagshus och upplagsbevis. För tydlighetens skull bör i elt andra stycke iparagrafen anges, att lagen (1904: 48 s. 1) om saraäganderätt icke ärtUläraplig pä delägarskap i fonden. Särskilt raed hänsyn tUl 3 § raåste i definitionen avaktiefondsverksamhet ingå, att endast av fondbolag bedriven verksamhet avhithörande slag är att anse som aktiefondsverksamhet. Det föreslås därför, attordningsföljden meUan punkterna 2 och 3 i texten som efter tillkomsten avdet föreslagna andra stycket blir att beteckna som paragrafens förstastycke kastas ora och att punkterna ges följande lydelse: "2. fondbolag, aktiebolag sorafått tUlstånd att förvalta aktiefond särat försälja och inlösa andelar ifonden, 3. aktiefondsverksamhet, sådan avfondbolag bedriven verksarahet sora nu närants," För att bestäramelsen i förstastycket skaU få någon mening måste uttrycket "deltaga i förvärv avvärdepapper för deltagarnas gemensamma räkning" antagas innefatta ävendet fallet att förvärvet av värdepapperen, med begagnande av insatsema, skallgöras av ett investmentföretag, som äger värdepapperen, under det attinvesteramas rätt i detta fall inskränker sig tUl en andelsrätt iinvestmentföretaget. Något språkligt hinder raot att ge det citerade uttrycketdenna vidsträckta innebörd kan dock knappast anses föreligga. I samma stycke bör denredaktionella ändringen vidtas att ordet "om" utbytes mot "blotti den formen att". Såsom antytts i remissprotokoUet,kan en lagstiftning ora aktiefonder fungera på tillfredsställande sätt utan attden behöver innehåUa någon bestämmelseom äganderätten tUl de förmögenhetsobjekt som ingår i fonden. En sådanbestämmelse har lUcväl upptagits i det remitterade förslaget. Av definitioneni 1 § framgår sålunda, att äganderätten till de aktier och andra tUlgångar somingår i en aktiefond skall tillkomraa fondandelsägarna. Termen äganderätt tordehär vara avsedd som en samlingsbeteckning på de befogenheter sora i kraft avlagens övriga regler skall tillkomma fondandelsägare. Enligt förslaget saknar emellertid fondandelsägarnaen stor del av de befogenheter som bmkar anses ingå i äganderätten.Fondandelsägama äger sålunda inte samfällt utfå, sälja eUer på något annat sättdisponera över den egendom som ingår i fonden. De kan ej i aktiebok bli antecknadesom ägare tUl aktier i fondens värdepappersportfölj eUer själva utöva rösträttför aktierna. Avsikten får trots avsaknaden av uttrycklig regel i ämnet antagasvara, att inle heller den enskUde fondandelsägarens andel i fondens samladetiUgångar eller i visst tUl fonden hörande förmögenhetsobjekt skall kunnasäljas eller eljest disponeras av . Det får därför också antagas, atlandel i sådana tillgångar ej skall kunna tagas i mät för fondandelsägarens gäldeller ingå i hans konkurs. Faslän bestämmelse härora saknas, är det sannoliktåsyftat, att en fondandels-ägare inte med slöd av saraäganderättslagen skallkunna fraratvinga, att saraäganderättsförhållandet rörande fondens egendoraupplöses genom egendomens försäljning. Det sagda får vara tillräckligt för attåskådliggöra, att den rätt sora enligt förslaget skall tUlkoramafondandelsägarna inte i gängse juridisk raening är en äganderätt tUl de ifonden ingående förraögenhelsobjekten. Av förslagels utforraning framgår, att det i stället är fråga om en på visst sätt skyddad rätt till andel ifondens nettovärde eller behållning (se särskilt 30 § andra stycket och 40 §tredje stycket). Det är i klarhetens intresse av vikt, att lagstiftaren inteanvänder en vedertagen juridisk term för att beteckna något annat än som brukaravses med termen. En bestämmelse, som skulle kunna tagas till intäkt för attlagstiftaren betraktar en rätt till andel i en för sig förvaltad egendomsmassasnettovärde såsom identisk med äganderätten till själva de i egendomsmassaningående förmögenhetsobjekten, kan ge upphov tUl betänkliga missförståndsärskill på associationsrättens område. Investmentbolags värdepappersportfölj tUlskapasvanligen genom kapitaltUlskott från allmänheten, vilka sker såsom betalningför aktier i bolaget. Med bestämmelsen i 1 § om fondandelsägamas äganderätt lUlegendomen i en aktiefond torde även avses att avgränsa aktiefondsverksamhetfrån annan liknande verksamhet, t. ex. investmentbolags verksamhet. Om denföreslagna lagen under uttrycket äganderätt inbegriper rätt till andel ibehållning, som förvaltningen av en genom kapitaltUlskott från aUraänhetenbildad egendomsmassa har gett till resultat, kommer emellertid vid lagenstUlämpning exempelvis även investmentbolagens verksamhet att faUa underbegreppet aktiefondsverksam- het(jfr vissa uttalanden i reraissprotokoUet, enligt vilka aktieägare tankes hanågon slags äganderätt till bolagsegendoraen). Såväl fondandelsägare somaktieägare har näraligen rätt till andel i sådan behållning. Denna andelsrättkan därför inte, även ora den kallas äganderätt, användas sora särskiljandekännetecken på aktiefondsverksarahet. Vad som skiljer aktiefondsverksamhet frännärliggande verksamhetsformer, t. ex. investmentbolags verksamhet, är istället att egendora i aktiefond skall förvaltas av ett särskUt rättssubjektskUd från dess förraögenhet och annan egendom som subjektet förvaltar. SärskUt med hänsyn tUl vad ovan anförts bör deinledande bestämmelserna i den föreslagna lagen omarbetas främst i syfte attutmönstra den obehövliga och föga klarläggande bestämraelsen om äganderättentill egendom i aktiefond. Det är vidare önskvärt att kravet på tillstånd förrätt att utöva aktiefondsverksamhet bringas tUl klarare uttryck än som skett i2 § sammanställd med 1 §. Av de inledande bestämmelsema i den föreslagna lagenbör framgå, att aktiefondsverksamhet kräver obligatorisk medverkan avförvaringsbank. Förslagsvis kan 13 §§ i förslaget erhålla följande lydelse: "1 § Verksamhet med ändamål att förvaltaaktier och andra värdepapper, som anskaffats genora att från allraänhetentUlskjutits kapital mot rält tUl andel i verksarahelens behållnmg, får här iriket utövas endast av företag, som enligt denna lag äger bedrivaaktiefondsverksamhet, särat av aktiebolag eller ekonoraisk förening underfömtsättning att kapitaltillskotten från aUmänheten skett som betalning föraktier i bolaget eller andelar i föreningen. Maj:t eUer rayndighet som Kungl. Maj:tbestämmer kan medge undantag från första stycket, ora särskilda skälföreligger. 2 § I denna lag förstås med 1. aktiefond, en genomkapitaltillskott från aUraänheten uppkoraraen, huvudsakligen av aktier ochandra värdepapper bestående fond, som förvaltas av elt särskUtförvaltningsorgan skUd från dess förmögenhet och annan egendora organetförvaltar, 2. aktiefondsverksamhet,förvaltning av aktiefond samt försäljning och inlösen av andelar i fonden. 3 §Aktiefondsverksarahet fär ej här i riket utövas av annan än den sora fått tUlstånd därtiU enligt denna lag. Endast svenskt aktiebolag kan erhålla sådant tillstånd. Bolag sora fått tillstånd att utöva aktiefonds verksamhet kallas fondbolag. För aktiefond skall finnas förvaringsbank meduppgift att förvara tillgångarna i fonden samt mottaga inbetalningar ochombesörja utbetalningar som avser fonden." Omdelta förslag godtages, bör vissa därmed sararaanhängande änd- ringarvidtagas i andra delar av de reraitterade förslagen.