prop · FX0375 · 1974-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1974 Prop. Maj rts proposition angående vissa organisations-och anslagsfrågor m. m. rörande försvaret; given . Majrt vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över försvarsärenden, föreslå allbifalla de förslag, om vars avlåtande till föredragande departementschefenhemställt. 1 propositionen föreslås att en sammanhållen datadriftorganisationför försvaret, kallad försvarets datacentral, inrättas föreslås bli chefsmyndighet för den nyaorganisationen, som under chefsmyndigheten skall ledas av en styrelse. Driftenföreslås bli ekonomiskt självbärande. Förslag läggs vidare fram om ändrat utbildnings- och övningssysleminom civilförsvaret. Förslaget innebär bl. a. alt huvuddelen av befälet får enmera omfattande grundutbildning än f. n. För flertalet högre befälsbefattningarkan grundutbildningen minskas. Personal i manskapsbefattningar föreslås få tväveckors, i vissa fall en veckas, grundutbUdning. Endast omkring en tredjedel avmanskapspersonalen berörs av grundutbildningen. Övningsverksamheten skaUenligt förslaget syfta till att skapa samövade enheter. Övningarna skallbedrivas i form av enhetsövningar i så verklighetsnära miljö som möjligt.Övningstiden varierar mellan en och . 1 systemet ingår även särskildaövningar för personal i nyckelbefattningar och mobiliseringsövningar. Deföreslagna tjänstgöringstiderna ligger inom ramen för vad nuvarandecivilförsvarslag föreskriver. 1 propositionen föreslås också att en ny utbildnings-,övnings- och förrådsorganisation införs inom civilförsvaret. Fem skol- ochförrådsanläggningar föreslås bli inrättade. För ändamålet avsescivilförsvarets skolor i , Revingeby, Katrineholm-Malmby och Sandönutnyttjas. För föreslås en ny anläggning. a. den materielhantering som f. n. åvilar läns- I saml Nr 75 styrelserna över tiU de nya skol- ochförrådsanläggningarna. Slutliga förslag läggs också fram beträffande de anslagsom har tagits upp med beräknade belopp i prop. 1974rl (bil. Sammanlagtbegärs anslag om . Utdrag av protokollet över försvarsärenden, hållet införHans Kungl. Höghet Regenten i statsrådet . Närvarande: statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , , . Chefen för försvarsdepartementet, statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter vissaorganisations- och anslagsfrågor m. m. rörande försvaret och anför. Försvarets datacentral Nuvarande försöksverksamhet m. m. Enligt statsmakternas beslut (prop. 6 s. 26, SU1969r4, rskr 1969r4, prop. 1969rl 10 s. 41 och 73, SU 1969rl05, rskr 1969r249, piop.197lrl bil. 6 s. 113, FöU 197lrl, rskr 1971 r60) pågår f. n. försöksverksamhetmed gemensam datadrift för försvaret. Försöksverksamheten som bedrivs underbenämningen försvarets datadriftorganisation är avsedd att pågå t. o. rn. Försvarets datadriftorganisation har till uppgift atthuvudsakligen inom försvaret mol ersättning databehandla främst administrativarutiner Som löneirträkning och materielredovisning samt utföra visst metod-ochutvecklingsarbete. redovisas f. n. som självbärandeverksamhet under förslagsanslaget Fl. Försvarets civilförvaltning.Försöksverksamheten omfattar en datadriftorganisation med en datadriftledningvid civilförvaltningen, sex datadriftenheter - varav en vid civilförvaltningen,två vid och tre vid värnpliktsverket - samt trestanscentraler i , och . Dessutom finns en datadriftdelegationmed uppgift att följa verk-Samhetens utveckling. Personalen viddatadriftenheterna är anställd hos den myndighet till vilken driftenheten äransluten. Antalet anställda är f.n. ca 200. Omsättningen beräknas /74 till ca 22 milj. kr. Försvarets civilförvaltning lämnade i juni 1973slutrapport om försöksverksamheten och förslag till organisation i princip avdatadriften inom försvaret. Över rapporten yttrade sig bl. a. statskontoret.Statskontoret underströk de fördelar en sammanhållen datadriftorganisation kange och förordade ett organisationsalternativ som skulle leda till att den s. k.DAFA-modellen (prop. 9 s. 37, SU 1970r7, rskr I970r7) kom att prägla datadriftorganisationen. Enligt denna modellleds drrtten av en styrelse som är underställd en chefsmyndighet. Majrt har beslutat om framtidaorganisation i princip av datadriften i försvaret. I samband härmed uppdrog Kungl.Majrt åt försvarets civilförvaltning att i samråd med försvarets rationaliseringsinstitutoch under medverkan av överbefälhavaren lägga fram detaljförslag tillorganisation av datadriften i försvaret jämte erforderliga inslruktionsbestämmelser.1 uppdraget angavs att inom försvaret skulle organiseras en sammanhållen datadriftorganisationbestående av en driftledning med direkt underställda datadriftenheter ochstanscentraler och med en förvaltningsmyndighet som chefsmyndighet.Organisationen skulle under chefsmyndigheten ledas av en styrelse. Driftenskulle vara ekonomiskt självbärande. Vid utarbetandet av förslaget borde deerfarenheter statskontoret gjort rörande bl. a. uppgiftsfördelningen mellanstyrelse och chefsmyndighet beaktas. Majrt har i prop. I974rl (bil. 6 s.67) räknat med att ett nytt delprogram (anslag) kallat 5.24 (F24) Försvarets datadriftorganisationskall tillkomma genom utbrytning ur delprogrammet 5.1 (anslaget Fl) . Förslag till ny organisation Försvarets civilförvaltning har i samrådmed lämnat förslag till sammanhållen datadriftorganisationinom försvaret. Förslaget har utarbetats på grundval av eltorganisationsförslag från en särskilt tillsatt ledningsgrupp bestående avföreträdare för civilförvaltningen, rationaliseringsinstitutet och överbefälhavaren.Civilförvaltningens förslag ansluter i princip till ledningsgruppens förslagsom bl. a. innefattade eller försvaretsmaterielverk sorn chefsmyndighet och en styrelse med tio ledamöter. förslag som bygger på de principer somangavs i Kungl. Majrts tidigare återgivna beslut innebär bl. Densammanhållna datadriftorganisationen föresläs ingå i krigsmakten och benämnasförsvarets datacentral (FDC). För utnyttjande och service av datamaskiner börupprättas produktionsavtal som reglerar kundens och FDCrs ömsesidiga åtaganden.FDCrs uppgifter föreslås omfatta datamaskindrift avseende främst administrativatillämpningar och administration av underhåll m. m. av bl. a. terminaler ochlinjer för kommunikation med FDCrs datamaskiner. 1 uppgifterna föreslås vidareingå program-och datastansning, beredskaps- och krigsplanläggning, kundservice,vissa metodfrågor och vissa uppgifter inom området databasadministration. Närså är möjligt av bl. a. sekretesskäl föreslås FDC kunna åta sig uppdrag ävenfrån uppdragsgivare utanför försvaret. För kundernas behov av datamaskinkapacitet föradministrativ databehandling skall resurser tillhandahållas eller förmedlas avFDC. Motsvarande gäller kundernas behov av stansning utanför den egnamyndigheten med undantag för smärre tillfälliga uppdrag. uppgifter skall bl. a. vara att beslutai frågor där framställningar skall göras tiU Kungl. Vidare skallchefsmyndigheten besluta i frågor som rör långsiktig resursplanering.Chefsmyndigheten skaU också ansvara för beredskaps- och krigsplanläggning avdatadriften. Vid val av chefsmyndighet har försvarels materielverk ochförsvarels rationaliseringsinstitut ansetts vara tänkbara alternativ. 1 förslaget förordas försvarets rationahseringsinstitutsom chefsmyndighet. Som skäl för sitt förslag anför civilförvaltningen allchefsmyndigheten måsle vara neutral i förhållande lUl olika kundintressen.Civilförvaltningen anser därför all är lämpliglsom chefsmyndighet. För denna lösning talar vidare enligl civilförvaltningenatt rationaliseringsinstitutet redan nu har kompelens för de uppgifter somchefsmyndigheten skall svara för. Däremot har institutet inte resurser förberedskaps- och krigsplanläggning, men civilförvaltningen har svårt att se attchefsmyndigheten i denna egenskap skulle ha någon uppgift att fylla underkrigsförhållanden. anser att de krav som i dessa hänseendenhar ställts på chefsmyndigheten är överdimensionerade. Civilförvaltningenbetonar emellertid att hänsyn måste las också till datadriftens utformning ikrigsorganisationen och anser det viktigt att överbefälhavaren vid behov gesdirektiv- och anvisningsrätt i dessa frågor gentemot ralionaliseringsinstilulel,trots att institutet inle tillhör krigsmakten och någon sådan rätt inleföreligger f. n. Styrelsen föreslås beslå av högst åtta ledamöter. Styrelsen föreslås bl. a. lämna förslag tillchefsmyndigheten om framställningar till Kungl. Styrelsen förutsätts iförslaget ha en aktiv roll i konkreta driftfrågor. FDC föreslås bestå av en chef och följande enheter som ärdirekt underställda chefen, nämligen planeringsenhel, teknisk enhet, dalaregi-streringsenhetsamt driftenheter i och samt en särskild driftenhet för främstvärnpliktsverkels verksamhet med produktionsställen i , ochÖstersund. Är 1976 antas ytterligare en driftenhet tillkomma i . Den personal som skall ingå i FDC förs över från i förstahand nuvarande organisationsenheter vid försvarets civilförvaltning, försvarelsmaterielverk och vämpliktsverket. Den nya organisationen avses omfatta ca 210anställda. FDC föreslås erhålla ett förslagsanslag på . fördelprogrammet Försvarels datacentraler. Vidare föreslås att FDC får disponeraen rörlig kredit om 6 milj. kr. Den rörliga krediten kan minskas omackumulerade tUlgångar från försöksorganisationen får föras över till FDC. Den nya organisationen föreslås gälla från den 1 juli1974. Som har nämnts har försvarels civilförvaltningutarbetat sitt förslag på grundval av ett organisationsförslag från en särskilt tillsatt Över sistnämnda förslag haröverbefälhavaren, chefen för arme'n, chefen för marinen, chefen för flygvapnet,försvarets sjukvårdsstyrelse, fortiflkationsförvaltningen, försvaretsmaterielverk, värnphkts-verkel, civUförsvarsstyrelsen och statskontoret yttratsig. Särskilda yttranden har vidare avgetts av () och akademikers centralorganisation (). Flertalet remissinstanser, bl. a. överbefälhavaren,förordar som chefsmyndighet. Skälet härtill är attchefsmyndigheten bör ingå i krigsmaklen samt ha en krigsorganisation och vararepresenterad i högkvarteret. bör vidare vara underställdöverbefälhavarens direklivrält och ha kompetens för och erfarenhet avkrigsplanläggning. Liknande synpunkter anförs av de övriga remissinstanser somförordar materielverket som chefsmyndighet. anger att verkethar stor erfarenhet som systemanvändare och dalacentralkund samt egenerfarenhet av datadrift. FCTF och anser att materielverket bör varachefsmyndighet bl. a. med hänsyn till verkels kompetens inom dataområdet.Fortifikationsförvaltningen förordar försvarets civilförvaltning somchefsmyndighet. Statskontoret avstyrker i sitt yttrande överledningsgruppens förslag som chefsmyndighet bl. a. pågrund av att ett samlat ansvar för ledning, samordning m. m. av daladrifteninom försvaret inte ligger inom materielverkets kompetensområde. Att förläggachefsmyndighetsfunktionen till en dominerande kund är vidare enligtstatskontoret mindre lämpligt. Enligt statskontorets mening kan såvälcivilförvaltningen som rationaliseringsinstitutet komma i fråga somchefsmyndighet. Statskontoret stannar för att rationaliseringsinstitutet börtilldelas denna funktion. Statskontoret erinrar vidare om att utredningenförutsätter att överbefälhavarens direklivrätl utvidgas om myndighet utanförkrigsmakten utses till chefsmyndighet. Beträffande styrelsen för datadriften anser fleraremissinstanser att den för att bättre kunna tillgodose skilda intressen börvara större än som har föreslagits. Statskontoret anser att det bör vararepresenterat för att kunna redovisa sina erfarenheter av datadrift och för attkunna ta del av och påverka frågor som rör anskaffning av datamaskiner. Enligt statsmakternas beslut (prop. I969rll0, SU 1969rl05,rskr. 1969 r249) bedrivs /70 försök med gemensam datadriftinom försvaret. Försöken är avsedda att pågå t. o. m. . Majrtuppdrog ål försvarets civilförvaltning att i samråd med försvaretsrationaliseringsinstitut och under medverkan av överbefälhavaren utarbetaförslag till detaljorganisalion för daladriften inom försvaret. Som riktlinjertor arbetet angavs att det inom försvaret skulle finnas en sammanhållenorganisation för datadrifl och att organisa- tionen under en chefsmyndighet skulle ledas av enstyrelse. Driften skulle vara ekonomiskt självbärande. Vid utarbetandet avförslaget borde civilförvaltningen beakta statskontorels erfarenheter avuppgiftsfördelningen mellan styrelse och chefsmyndighet i samband med datadriflinom statsförvaltningen i övrigt. För ändamålet tillsatte civUförvallningen ensärskild ledningsgrupp med företrädare för civilförvaltningen, rationaliseringsinstitutetoch överbefälhavaren. har med utgångspunkt i de angivna riktlinjerna utarbetat ellorganisationsförslag som sammanfattningsvis innebär följande. Den nyaorganisationen som enligt förslaget bör kallas försvarets datacentral (FDC)föreslås bestå av en chef med följande underställda enheter, nämligen en planeringsenhel,en teknisk enhet, en dalaregistreringsenhet och driftenheter i ochArboga samt en driftenhet för främst värnpliktsverkels verksamhet medproduktionsställen i , och . Styrelsen föreslåsomfatta högst åtta ledamöter. förordar försvaretsrationaliseringsinstitut som chefsmyndighet. Försvarels datacentrals uppgifter begränsas i förslagettill att omfatta huvudsakligen drift av datamaskinutmstning för kunder inomförsvaret. Försvaret datacentral föreslås få elt förslagsanslag av 1 000 kr.och disponera en rörlig kredit av 6 milj. kr. Verksamheten avses omfatta ca 210anställda. Som civilförvaltningen har föreslagit bör försvaretsdatacentral ha som chefsmyndighet.Institutet har erforderlig kompetens inom ÄDB-områdel och kan anses neutralt iförhållande till olika kundintressen. Jag kan i övrigt i allt väsentligtinstämma i vad civilförvaltningen och statskontoret har anfört omchefsmyndigheten. 1 delta sammanhang vill jag understryka att chefsmyndighetensuppgifter bör kunna begränsas starkt. De datamaskiner som används i fred börgivelvis kunna användas även under krigsförhållanden. Överbefälhavaren börkunna ge erforderliga direktiv för detta till försvarets datacentral. Jag avseratt i annat sammanhang återkomma till Kungl. Majrt beträffande de ändringar sommed anledning härav bör göras i bl. a. instruktionen (1968r408) föröverbefälhavaren. Försvarets datacentral bör under chefsmyndigheten ledas aven slyrelse. Under styrelsen bör finnas en chef för försvarets datacentral. Fördenne bör inrättas en extra ordinarie tjänst. Verksamheten bör huvudsakligen omfatta drift av försvaretsdatamaskinutrustning. Eftersom försvarets datacentral i viss mån kan komma attkonkurrera med andra datamaskincentraler bör taxorna principiellt inte belastasmed kostnader för beredskapsåtgärder. Det bör uppdras åt överbefälhavaren att isärskild ordning budgetera kostnaderna för dessa. Övervägande datadrifttekniskaskäl talar för att driften vid de datamaskinanläggningar som är knutna tillvärnpliktskontoren inordnas i försvarets datacentral. För alt undvikastörningar i värnpliktsverkets verksamhet bör verket och försvarets datacentral få i uppdrag att utarbeta en lämplig ansvars- och uppgiftsfördelning atttillämpas under det första verksamhetsåret. Försvarels datacentral bör redovisas som ell särskUtdelprogram under huvudprogram 5. Gemensamma myndigheter och funktioner. Den nya organisationen bör vara ekonomiskt självbärande.Därför bör ell anslag av . Behovet av rörelsekapital förförsvarets datacentral bör tillgodoses genom en rörlig kredit. Jag återkommertill dessa frågor i det följande. Det ankommer på Kungl. Majrt att faststäUa den närmareorganisationen av försvarets datacentral liksom att ange arbetsuppgifter ocharbetsfördelning mellan chefsmyndighet, styrelse och försvarets datacentral.Jag avser alt i annat sammanhang återkomma till Kungl. Majrt i dessa frågor ochi frågan om styrelsens omfattning och sammansättning. I de delar anställnings- och arbetsviUkor för personal vidförsvarels datacentral är förhandlingsfrågor avser jag ge statens avtalsverkdel förhandlingsuppdrag som behövs. Det bör ankomma på försvarels rationaliseringsinstitutall föreslå lämpliga åtgärder för alt införa den nya organisationen. Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. 1. besluta att försvarels datacentralinrättas , 2. bemyndiga Kungl. Majrt att ienlighet med vad jag har förordat i det föregående inrätta en extra ordinarietjänst som chef för försvarets datacentral, 3. bemyndiga Kungl. Majrt att vidta deövergångsåtgärder som behövs i samband med alt försvarets datacentral inrättas. Ändrad utbildnings-, övnings- och förrådsverksamhetinom civilförsvaret På grundval av civUförsvarsulrednings betänkandeom bl.a. luftskyddsorganisationen och den inbördes samordningen mellan de olikacivUa försvarsgrenarna antogs civilförsvarslag (1944r536). Genom dennalag infördes den nuvarande civilförsvarsplikten.. Grundernaför nuvarande system för utbildning och övning av civilförsvarspliktigafastställdes av riksdag (prop. 1959rll4, SU 1959r85, rskr 1959r233) pågrundval av bl.a. sakkunnigbelänkandet (SOU 1958rl2) Civilförsvarelsutbildning. godkände principerna för den skadeavhjälpandeverksamheten och civilförsvarets organisation i krig och fred. Förslagen idetta avseende byggde civilförsvarsutrednings belänkande (SOU 1958rl3)Civilförsvarets organisation. Med 1959års riksdagsbeslut som grund antog riksdag (prop. 1968r5, 2LU 1969r3, rskr1960rl33) den nu gällande civilförsvarslagen (1960r74). 1 denna lag regleras civilförsvarspliklensomfattning och civilförsvarsorganisationen för ledning, utrymning ochundsättning m. m. Utbildning och övning bedrivs av civUförsvarsstyrelsen vidstatens civilför-svarsskolor i , , och Sandösamt av länsstyrelserna inom resp. län. Majrts medgivande har civilförsvarsstyrelsenförsöksvis bedrivit koncentrerad utbildnings- och förrådsverksamhel iKronobergs, , , och . Försöken har ägtrum i Revingeby. Försöken har inneburit att utbildning och delar av övningsverksamheleni nämnda län har genomförts vid anläggningen i . Dit har ocksåansvaret för den fredstida förrädshanteringen förts över från länsstyrelserna. har redovisatresultatet av försöksverksamheten och länsstyrelsernas synpunkter på denna.Styrelsen har därefter i samband med programplanen för perioden /75 1978/79 kommit in med förslag till utbildningsprogram för det lokala allmännacivilförsvaret och till fredsorganisation för utbildnings- ochförrådsverksamheten. Nya riktlinjer för civilförsvarets utveckling harbeslutats av riksdag (prop. 1972r75, FöU I973rl7, rskr 1972r231).Enligt beslutet skall bl. a. det lokala allmänna civilförsvaret begränsas tillden omfattning det hade den eller till av 1960 årscivilförsvarsorganisation. Vidare skall, förutom befälet, endast avmanskapet utbildas i fredstid. Beslutet innebär också viss begränsning iverkskydds-organisationen. Utbildning och övning m. m. för civilförsvarspliktigaNuvarande ordning Enligl civilförsvarslagen är varje svensk medborgare somär bosatt inom landet skyldig att fr.o.m. 16 fullgöra sådantjänstgöring i civilförsvaret som vederbörandes kroppskrafter och hälsotillståndmedger. Under civilförsvarsberedskap gäller ingen begränsning avtjänstgöringsskyldigheten. Under annan lid är civilförsvarspliklig inteskyldig alt tjänstgöra annat än för utbildning och övning. Om det är nödvändigtmed hänsyn till försvarsberedskapen får dock Kungl. Majrt förordna att civilförsvarspliktskall fullgöras även under tid då civilförsvarsberedskap inte råder. För UtbUdning i fredstid begränsastjänstgöringsskyldigheten till . För civilförsvarspliklig som harkrigsplacerats i högre befälsbefattning eller i annan kvalificerad befattningfår utbildningstiden utsträckas till . Värnpliktig som ärinskriven i civilförsvaret kan åläggas att delta i utbildning och övning underden som han efter inskrivningen i civilförsvaret hade kunnat åläggasatt tjänstgöra vid krigsmakten. Varje civilförsvarspliklig är dessutom skyldigatt della i övning i högst under varje följd av tre kalenderår. Civilförsvaret anordnas dels som allmänt civilförsvar, somomfattar lokalt CivUförsvar i civilförsvarsområden och regionalt civilförsvar iform av undsättningskårer m.m., dels som verkskydd. Den personal som i förstahand skrivs in i civilförsvaret är män som lämnat värnpliktsåldern eller som frikallatsfrån värnpliktstjänstgöring, värnpliktiga som fått uppskov från krigstjänst,kvinnor som inte har vårdnadsplikt eller barn i åldern under , samt vissavapenfria tjänstephktiga. Dessutom tjänstgör i civilförsvaretskrigsorganisation har gått över från reservofficersanställningi krigsmaklen. Med annan personal tecknas frivilligavtal om permanenttjänstgöring i civilförsvaret under beredskap och krig samt om deltagande iövning under fredstid. Huvuddelen av de nyinskrivna i civilförsvaret är män somunder året uppnår . Personal till undsättningskårerna förs överfrån krigsmakten vid . Riksmedelvärdet för kvinnornas andelbland nyinskrivna i det lokala allmänna civilförsvaret är sedan flera årtillbaka . Civilförsvarsphktig måste med stöd av civilförsvarslagenvara inskriven i civUförsvaret för att kunna kallas till utbildning.Övningsskyldighet gäller däremot för alla civilförsvarspliktiga oavsett om deär inskrivna i civilförsvaret eller inte. Bestämmelser om högsta antal dagar eller timmar förgrundutbildning av de olika ulbildningskategorierna har fastställts av Kungl. Majrti utbildningskungörelsen (1960r655) enligt följande sammanställning. Utbildnings- Befattning Högsta antal dagar el- katcgori ler timmar för utbild- A Högre befäl med särskildaledningsuppgif- ter vid civilförsvarets krigsorganisering och befäl i undsättningskår 80dagar B Sektionschef och adjutant ilednings- central och högre befäl i ledningskärs fältorganisation m. fl. C Civilförsvarschef, distriktschef,pluton- chef, vissa kårinspektörer, verkskydds- ledare m. fl. D Avdelningschef, gruppchef m. fl. E Manskap (vissa befattningar) 60timmar 1' Manskap (vissabefattningar) Utbildningen av personal i olika befattningar sker enligtutbildningsplaner som har upprättats av och fastställtsav Kungl. Utbildningsplanen tar upp den utbildningskategori vederbörandeär hänförd till samt anger utbildningstidens närmare omfattning ellerlimmar och utbildningens ändamål. Utbildningstiderna är i princip desamma förbefattningar i allmänt civilförsvar och verkskydd. För befälsanställdas tjänstgöring i civilförsvaretskrigsorganisation gäller kungörelsen (1962r578) om befälsanställning icivilförsvarets krigs-or-ganisation. Tjänstgöring inom civilförsvaret för vapenfria tjänstepliktigasker enligt lagen (1966r413) om vapenfri tjänst samt kungörelsen (I966r4l4) medvissa bestämmelser om vapenfria tjänstepliktiga. Tjänstgöringstiden förvapenfria tjänstepliktiga som är tilldelade civilförsvaret uppgår till 420dagar. Vissa befattningar med enklare uppgifter kräver intesärskild civilförsvarsutbildning. Sådan utbildning ges heller inte till densom skrivs in i befattning och har sådana civila yrkeskunskaper ellerfärdigheter som svarar mot det mål som gäller för befattningsutbildningen. Densom inte får särskild civilförsvarsulbildning övas dock i sin befattning. UtbUdningen inom civilförsvaret bedrivs som heltidsulbildning,dellids-utbildning eller kombinerad heltids- och deltidsulbildning. Hdlidsutbild-ninginnebär att minst sju limmar av dygnet tas i anspråk för utbildning och attdagersättning utbetalas åt civilförsvarspliklig. Utbildningen ordnas som internatkurseller dagutbildning. Vid dagutbildning bor eleverna i hemmet och transporterasvarje dag till och från utbildningsplatsen. Allt befäl får heltidsutbildning,medan utbildning av manskap enligl ulbUdningskungördsen företrädesvis skallanordnas på deltid. För manskap i civilförsvarsområden där elevunderlaget ärotillräckligt kan dock heltidsulbildning anordnas gemensamt för fleracivilförsvarsområden. Heltidsulbildning kan också bli aktuell för civUförsvarsplikligasom på grund av förvärvsarbete m. m. inte kan utbildas på deltid.