prop · FX0354 · 1974-12-31 00:00:00 — I fråga om utvecklingsbolaget gäller dessa kravsåväl företagsgmppen med avseende på del antalområden den engagerar sig inom som de enskUda dotterföretagen med avseende påderas val av produkter och marknader. I valsituationer av detta slag börförelagels speciella kompelens kännedom om samhäUets behov av teknik ochkunskap om teknikens möjligheter i betydligt högre utsträckning än nu varastyrande. Jag vill fästa uppmärksamheten även på alt utvecklingsbolagetfortlöpande måste vara berett att lägga ned projekt vars förutsättningarförsämrats så att den långsiktiga lönsamheten kan förväntas bli låg. Jag har redan anfört att de medel som föreslåstUlföras utvecklingsbolaget bör ge bolaget möjhghet all i viss omfattning laupp nya projekt. är det nödvändigt att företagel självt upprällhåUeren tillfredsslällande likviditet och soliditet. Enligt min mening bör densoliditet, mätt som förhållande mellan eget och främmande kapital, som utvecklingsbolagetuppnått vid utgången av inle underskridas. Nya projekt bör därför lasupp med stor återhållsamhet. Jag vill emellertid framhåUa att ekonomiskamöjligheter att starta nya aktiviteter kan skapas även genom all tillgångaravyttras. Även härvidlag bör beaktas vad jag anfört om koncentration tillett fåtal projekt. I detta sammanhang vUl jag också erinra om allföredraganden redan i prop. 1968 r 68 (s. 66) framhöll all utveoklingsbolagetssträvan borde vara att avskilja tillverknings- och försäijningsverksamhet.Härom har jag erinrat även i prop. 1971 r 139 (s. 15). Även samarbete medandra intressenter skapar möjligheter all friställa kapital för nyaaktiviteter eller minska kapitalbehovet för redan pågående verksamhet. Utvecklingsbolaget har framhållit värdet av allkunna etablera elt licensulbyte med vissa statshandelsländer, vUkel kangöras lönsamt för företaget. Jag delar utvecklingsbolagets bedömning.Beträffande mera generella åtgärder för att stimulera utbytet av teknik med ullandelavser jag att återkomma i annat sammanhang. Mot bakgrund av vad jag anfört förordar jag attmedel tillskjuts genom tecknande av nyemitterade aktier i utvecklingsbolaget.Med hänsyn till vad jag redovisat rörande tidigaste tidpunkt för en översyn avutvecklingsbolagets ekonomiska förutsättningar och en prövning av dessmål och verksamhet bör beloppet anpassas efler behovet under perioden19741976. Jag beräknar att 30 mUj. behöver tillskjutas för ändamålet.Härav bör 25 milj. kr. tillföras som aktiekapital, varför aktierna bör lecknastill en överkurs av . Skillnaden mellan denna överkurs och aktiernas nomhidlavärde bör tiUföras bolagets reservfond. Aktiekapitalet skulle härefter kommaatt uppgå till 50,5 milj. kr. Utvecklingsbolaget bör inle fatta beslut omengagemang som förutsätter ytterligare tillskott från aktieägaren under ellerefter den angivna perioden. Jag har vid rrun beräkning av beloppet tagit hänsynäven till behovet av alt under en övergångslid läcka vissa förluster i sambandmed licensulbyte med vissa statshandelsländer. 1974: 54 12 Under åberopande av vad jag anfört hemställer jag,att Kungl. till Teckning av aktier i för /75 under fonden för statens aktieranvisa ett investeringsanslag av . Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådels övrigaledamöter hemställt förordar Hans Kungl. Höghet Regenten att till riksdagenskall avlåtas proposition av den lydelse bUaga lUl detta protokoll utvisar. Prop.1974: 54 13 Svenska utvecklingsaktiebolaget(utvecklingsbolaget) bUdades vid konstituerande bolagsstämma den 15 juli 1968.Erfarenhetema från utvecklingsbolagels första tre verksamhetsår ochhuvuddragen i den väntade utvecklingen för bolaget under de därefter närmastföljande åren har redovisats i bUaga 2 tUl prop. 1971 r 139. Enligl dennaproposition borde utvecklingsbolagets dåvarande engagemang i moderbolag och dotterbolagutgöra den huvudsakliga basen för det fortsatta arbetet. Utvecklingsbolagetborde vidare koncentrera sin verksamhet till ett mindre urval projekt. I delföljande redovisas sektorvis de utvecklingsinsatser som gjorts inomföretagsgruppen fram /74. Utvecklingsarbetet inom del medicinskt-tekniskaområdet bedrivs dels i projeklbunden form inom utvecklingsbolaget, dels genomdotterbolaget , dds genom del hälftenägda företaget . Medstöd från styrelsen för teknisk utveckling (STU) och i samarbete med Chalmerstekniska högskola och i studerar utvecklingsbolaget iett projekt de medicinska och tekniska förutsättningarna att utvecklaelektrisk utrustning för styrning av defekta blås-och rektalfunktioner. Inom projektet flödesmätning har framtagits enflödesmätare för medicinskt-tekniska tillämpningar, bl. a. för mätning avblodflöden i t. ex. system för dialys. AnatomAB utvecklar och tillverkar produkter inom det medicinskt-tekniska området medtyngdpunkt på kompletta utrustningssystem för tandvård. Produktema Anatom-systemel och system Combi är utvecklade för att ge en ergonomisktriktig arbetssituation för tandläkare och assistenter och maximal bekvämlighetför patienterna. Inom folktandvården har system Combi kommit att bli den mestanskaffade landläkareulmstningen. Anatom marknadsför även en inom utvecklingsbolagetvidareutvecklad mobil kompakt respirator. Anatoms exportförsäljning harsuccessivt utvecklats dels i och genom agenter, dels inom EGutom främst , och genom det helägda försäljningsbolaget . Detpatienldatasystem för intensivvård, som utvecklats inom Stansaab ElektronikAB, har levererats till bl. , ColumbiaUniversity, , Wythenshaw Hospital, , och en beställning frånuniversitetskliniken i erhölls . omfattandeprojekt- och utvecklingsarbete bedrivs i samarbete med STU och Spri avseendeett nytt patientdatasystem för i första hand i . Totalt har utveckhngsbolaget inom denna sektorinvesterat ca 8 milj. kr. vartUI kommer investeringar av medinlressenler på ca5 milj. kr. 1974: 54 14 Inom sektorn miljövårds- och processteknik är såvälmoderbolaget som dotterbolagen , AB TeUusond och () med dotterbolaget . har utvecklat metoder och syslem föromhändertagande, nyttiggörande och destmklion av avfallsprodukter i förstahand s. k. kemiskt industriavfaU. har koncentrerat sin verksamhet tillbehandling av kemiskt avfall och återvinning vid dotterbolaget . har förbrännings- och destiUationskapacitetenvid InduslridestiUa-lion utnyttjats maximall av kunder från industrier,kommuner och institutioner. Den planerade utbyggnaden avförbränningskapacitelen till den av koncessionsnämnden fastställda gränsen kemiskt förbränningsavfall har påbörjats och blir klar i mittenav 1974. Nya ugnsutmstningar komriier att möjliggöra fullständig destruktion avprodukter med hög klorhalt, t. ex. DDT och PCB. Ävendestillationsanlägg-ningen kommer att utbyggas . /Industridestillationsutökade behandlingsverksamhel är av väsentlig betydelse, främst för de kommunersom kan komma att utvidga sitt renhållningsålagande liU att omfatta insamlingav kemiskt avfall. Inom miljövårdssektom har AB Tellusonds utvecklingsarbetekring instmmeiiteringar för reningsverk och industri lett till ellmarknads-färdigt produktprogram för analys av avloppsreningsprocesser saml förkontroll och reglering av driften vid kommunala och industriella reningsverk.En mobil mätstation innehållande sådan utrustning har utvecklats påbeställning av . har en prov-tagare föravloppsvatten tagits fram och testats med gott resultat enligtnaturvårdsverkets normer. För att bredda produktområdet pågår också inomTeUusond i samarbete med andra företag utveckling av vissa instrument förkontinuerlig kontroll och reglering av skilda processer inomcellulosaindustrin. AB Fractionators Float Wash-system för avskiljningoch fraktionering av partiklar ur vätskor är främst avsett för fiberavskiljninginom pappers- och cellulosaindustrin. Även från miljövårdssynpunkt är FloatWash-tekniken betydelsefull genom att den kan tillämpas vid återvinnings- ochreningssystem före utsläpp av processvatten till extern recipient. En 1973 nyutveckladmodulversion gör Float Wash-systemet mer anpassningsbart lUl storlek allt efterskUda användares kapacitetsbehov. En annan produktgmpp inom Fraclionalor ärvirvelrenare för rening av främst pappersmassa. En ny typ av kompaktvirvelrenareanläggning ALBlA 100 Slackdeaner introducerades för pappers-och cellulosaindustrin av Fraclionalor. ALBIA 100 innebär ettnytänkande främst vad gäller gmpperingen av cyklonerna och genom del enklaförfarandet vid utbyte av igensatt cyklon, som kan ske ulan drift-slömingar.ALBIA 100 är ett betydelsefullt komplement tUl tidigare virvdrenare iALBIA-serien, som röner god efterfrågan såväl i som i ullandel. Projektet flödesmätning har hktills resulterat itre typer av flödes-mälare, varav två med roterande kula och en med roterandeblad. Den ena typen av kulmätare, som i första band är avsedd förtälningsvätskor vid cenlrifugalpumpar, är under tillverkning. Den kommer under1974 alt marknadsföras främst inom cellulosaindustrin. 1974: 54 15 Den sammanlagda investeringen inom sektornmiljövårds- och processteknik är ca 18 milj. kr. vartill kommer investeringarav medinlressenler på 7,5 milj. kr. övertog utvecklingsbolaget ochSaab-Scania den tredjedel av aktierna i , som innehafts av . Utvecklingsbolaget blev därigenom hälftenägare iStansaab och samarbetet mellan bolagen har snabbt ökat. Som projektpartner ochmed-leveranlör till utvecklingsbolaget har Stansaab inlett systemarbete inomområdet datorbaserad trafikledning och inom vissa industriella tUlämpningar avdatabehandlingssystem. Försäljningen såväl i som på export harutvecklats väl inom var och en av Slansaabs produklgrenar trafiklednings-,patientdata- och dalaterminalsystem. Lanseringen av del programmerbaradataterminal-systemet 3500 befäste ytterligare Stansaabsposition i som marknadsledande företag inom della område. En nyproduktgren under framväxt är simulatorer och datorstödda syslem förutbildning. Stansaab ökade sin omsättning lUl 85,5milj. (1972r 80 milj. och beräknas redovisa en nettovinst på 1 milj.kr. Totalt har utvecklingsbolaget investerat 17,5 milj.kr. i denna sektor, av vilket belopp 16,5 milj. kr. hänför sig tiU engagemangeti Stansaab. Projektet metall-luft-batterier har anknytning tillsåväl miljövårds-som energiteknikområdena. Utvecklingsarbetet, som påbörjades1969 med stöd från STU, koncentreras på s. k. järn-luft-batterier.Den 1 juli 1973 inträdde som medintressent iprojektet. Den första balteriprototypen levererades i febmari 1973 till iKiruna för fältmässiga prov i ett fordon under jord, där miljökraven ärsärskilt stränga. Utvecklingsbolagels utvecklingsarbete förlades inovember 1973 tUl förhyrda lokaler i det nya industrihuset i , därlaboratorier och en anläggning för pilotserietillverkning tagils i bruk.Framsteg har nåtts bl. a. beträffande användning av billigare råmaterial förelektroder. Ytterligare väsentiiga förbättringar av såväl specifika energi-someffektprestanda är alt förvänta . Verksamheten omfattarför närvarande ca 30 personer och inriktas främst mot tillämpningar i t. ex.arbetsfordon för underjordsdrift samt eldrivna truckar för industriellinomhusdrifl. På kan även dislribu-tionsfordon och innerstadsbussarses som potentiella marknader. 1972 bUdade utvecklingsbolaget tiUsammans med Volvooch en gemensam projektgrupp för all undersöka möjligheterna allutveckla kollektiva personlransportsystem för stads- och förortstrafik. I ochmed all gruppens förstudie blev färdig /74 har samarbetet idenna form avslutats. Förelagen utnyttjar resultaten för fortsatta insatser iandra former. presenterade utvecklingsbolaget ett isamarbete med Stansaab utformat projekt till trafikledningssystem för kolleklivtrafik. Projektets marknadsförutsättningar är givetvis beroende av samhälletsberedskap alt investera i kollektivtrafikens utveckling. Den önskvärdaomfördelningen från individuell trafik till en ökad kollektiv trafik för- Prop.1974: 54 16 utsätter även utveckling av bl. a. bussteknologin medhänsyn till ekonomi och komfort. Utvecklingsbolaget har därför i samarbete medStorstockholms och utarbetat enkravspecifikation beträffande en stads- och förorlsbuss för 1980-lalel. Totalthar utvecklingsbolaget investerat ca 10 milj. kr. i denna sektor, vartillkommer investeringar av medinlressenler på ca 7 milj. kr. De betydande investeringar somgjorts inom området press- och hög-trycksleknik har lett till ettmarknadsfärdigt basprogram hos AB Car-box innefattande pelar-, portal- ochgappressar, isoslatiska pressar samt kompletta pressystem med olika slag avdatorstödda manipulatorer. Produktprogrammet har väckt internalionelltintresse. En marknadsorganisation har byggts upp inom Carbox ochförsäljningen väntas öka . Vid årsskiflel 1973/74 etablerade Carboxell försäljningsbolag i . I samarbete med Stansaab påbörjadeutvecklingsbolaget elt nytt projekt, avseende datorbaseradeövervaknings- och ledningssystem med syfte att förbättra produktionsekonomi ochråvaruutnyttjande. fullgjordes genom ABSamefa de stora uppdrag som utvecklingsbolaget åtagit sig i samband medbUregister- och kilometer-skallereformerna. Samefa hade då under ca 1 1/2 årproducerat och distribuerat 6,3 milj. bilskyltar och upphandlat ochdistribuerat 167 000 kilometerräknarsalser. Samefas mål har vidgats tUl attomfatta utveckling, lillverknhig och marknadsföring av syslem och produkterinom områdena data, elektronik och mekanik. Samefa har gjortavsevärda investeringar i ytterligare produktionsutmstning, vilket ökatföretagets betydelse som en gemensam produktionsresurs för företagsgruppen.Samefas satsning på nya produkter har bl. a. resulterat i ett nyttuniversalsystem för mätning och riktning av krockskadade bilar, ett automatisktfärg-verk samt en avancerad utrustning för automatisk montering av produkter iserietillverkning. Totalt har utvecklingsbolagethittiUs investerat ca 46 milj. kr. i denna sektor. harutvecklingsbolaget träffat avtal med en rad organisationer och förelag i såvälöst- som och om förmedling av licenser. Utvecklingsbolagetserfarenheter av den licens-förmedlande verksamheten lyder på ett stort intressefrån näringslivets sida, främst från mindre och medelstora förelag, alt genomlicensförvärv få tiUgång till nya produkter, processer och system.Introduktionskostnaderna för bolaget har emellertid varit stora ochutvecklingsbolagets licensförmedlande verksamhet har inte medgivit täckningför bolagels kostnader härför. Vid utgången av december månad 1973hade utvecklingsbolaget totalt investerat ca 100 mUj. i olika projekt imoderbolag och dotterbolag, varav ca 31 milj. kr. finansierats med upplånademedel. Olika medinlressenler hade i dessa projekt investerat ca 36milj. Sammanlaget har alltså utvecklingsbolagets verksamhet hittillsmedfört in- 1974: 54 17 vesteringarpå ca 136 milj. kr. Antalet registrerade projektuppslag var vidutgången av december månad 1973 ca 900. De enskilda förslagsställarnas andelhärav utgör under det alt kommit från offentliga sektorn ochdrygt genererats internt. Antalet uppslag under förstudier, värdering ochberedning var ca 30 /74. Utvecklingsbolagets stora uppdrag frånbilskatleulredningen och bUregisterutredningen, som redovisades i bilaga 2 tillprop. 1971 r 139, har fullföljts genom dotterbolaget . I övrigt haruppdrag huvudsakligen erhållits från beträffande projektberedningoch marlaiadsanalyser, en verksamhet som avses fortsätta. I moderbolaget var vid utgången av 1973 65 personervarav 61 tjänstemän anstäUda och i dotterbolagen 365 varav 197 tjänstemän.Härtill kommer 741 anställda i . Moderbolaget har funktioner eller avdelningar föranalys och beredning av nya projektförslag, projektadminislration,marknadsanalys, extern teknikförmedling, information, ekonomi och allmänadmuiistration. Inom de sektorer, där produktionsuppbyggnad i egen regi behövts,har dotterbolag bildals eller förvärvats. De laborativa resurserna inom gruppenfinns i dotterbolagen eller förhyrs från förelag med vilka utvecklingsbolagetsamarbetar. Samarbetet mellan moderbolag och dotterbolag har vidareutbyggls iden nya organisation som infördes , då även en ledningsgruppmed samordnande uppgifter för företagsgruppen kom till stånd. Resultatutvecklingen för förelagsgruppen harförbättrats . Är 1971 redovisades ett underskott föreresultaldispositio-ner och skatter på 4,6 milj. kr. kunde dettaförbytas i ell överskott på 2,5 milj. kr. och för beräknas överskottetföre dispositioner och skatter bli över 2 mUj. Den positiva resultatutvecklingenberor på en väsentligt ökad fakturering av produkter och tjänster. Denredovisade omsättningen uppgick tiU 18,0 milj. kr., steg tUl 49,8 mUj.kr. och har uppgått tiU ca 110 milj. kr. Däri harSlansaabs omsättning på 85,5 mUj. Omsättningsökningen underåren 1972 och 1973 sammanhänger i stor utsträckning med leveranserna avregistreringsskyltar för bilar och stämplande kilomelerräknare fördieselfordon. Nedlagda kostnader för projekt och konstruktionerhar koncernbalansräkning upptagits som en lUlgångspost med 21,7 mUj.kr. I summan ingår utgifter för patent och licenser. Enligt de i företagsgruppentillämpade reglerna för bokföring av utvecklingskostnader redovisas i sammabalansräkning avsättningar till en reserv för pågående projekt med 6,1 milj.kr. Direkta nedskrivningar och planenliga avskrivningarpå projekt beräknas bli gjorda bokslut med ca 12 milj. kr. Ibokslutet för beräknas dessutom ca 1,5 milj. kr. bU avsatt tillprojektreserven, varefter denna uppgår till ca 8 mUj. Koncernens bokförda värde av projekt, patent,konstruktioner och licenser förutsätts komma all uppgå liUca 17 milj. kr. Inom utvecklingsbolaget har för förelagsgruppenuppgjorts en prognos över resultat, investeringar, finansiering m. m. underåren 1974 1974: 54 18 1976.För varje år har dessutom utarbetats detaljerade resullalbudgeter för varjebolag. förutses en betydandeomsältnmgsminskning. Denna sammanhänger med alt leveranser av bilskyltarfortsättningsvis sker i väsentligt minskad takt samt all några av de aktuellautvecklingsprojekten når sin beräknade exploaleringsfas först senare underprognosperioden. Faktureringen beräknas uppgå till ca 47 mUj. ochresultatet av verksamheten väntas bli ett underskott på ca 6 milj. kr., sedanplanenliga avskrivningar på projekt, maskiner etc. gjorts med ungefär sammabelopp. Koncernens kapitalbehov åren 197476 framgår av ettsammandrag av uppgjorda investerings- och finansieringsprognoser (bilaga 2). Avsammanställningen framgår alt investeringar i projektutveckling, produktionsutrustningm. m. planeras för 59 milj. kr. förutsesutgifter för projektutveckling och produklförvärv på ca 16 mUj. Härav haravsatts för satsningar på nya projekt och produktförvärv 6,5 mUj. Ökade varulager och kundfordringar beräknas efleravdrag för ökning av kortfristiga skulder komma att kräva 12 milj. kr. Det sammanlagda kapitalbehovet är 71 mUj. Kapitalbehovet beräknas kunna finansieras genominternt rörelseflöde jämte bidrag från medinlressenler med sammanlagt 19 milj.kr., genom upptagna lån efter avdrag för amorteringar med 14milj. och genom den föreslagna nyemissionen i moderbolaget med 30 milj. kr.Resterande del, 8 milj. kr. av kapitalbehovet, täcks genom minskning av delikvida medlen, som /74 uppgick till ca 12 mUj. Vid utgången av uppgick förelagsgruppensbalanslikviditet, dvs. förhållandet mellan omsättningstillgångar ochkortfristiga skulder, till . Vid utgången av beräknasbalanslikviditeten ävenledes uppgå tUl . Förelagsgruppens soliditet, mätt som förhållandelmellan eget kapital och del totala kapitalet enligt koncernbalansräkning, uppgickvid slutet av 1973 till . Om den antagna lönsamhetsutvecklingen enliglprognosen infrias och moderbolaget tillförs 30 milj. kr. genom nyemissionberäknas soliditeten uppgå till . Antalet anställda i moderbolaget och dotterbolagenberäknas åren 19741976 öka med 180 personer till 610. Prop.1974: 54 19 Prognosöver kapitalanvändning och finansiering för Svenska utvecklingsaktiebolagetmed dotterbolag åren 19741976 (milj. 1974 1975 1976 Totalt Investeringar i projektutveckling, produktionsutrustning m. m. 23.2 20.4 15.4 59.0 Ökning avvarulager och kortfristiga fordringar efter avdrag för beräknad ökning avlångfristiga skulder efter Förändring av likvida medel