prop · FX03144 · 1974-12-31 00:00:00 — Kungl.Maj ts proposition nr 1974 Prop. Maj:ts proposition med förslag till lag om ändringi lagen (1969:246) om fastighetsdomstol; given . Kungl, Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över justitieärenden, föreslå attbifalla det förslag om vars avlåtande till föredragandedepartementschefen hemställt, I propositionen föreslås att hovrätt skall ha särskildsammansättning vid handläggning av mål som fullföljts från fastighetsdomstol, Isådana mål skall som regel ingå en teknisk ledamot i stället för en av delagfarna ledamöterna. Undantag görs bl,a för mål om arrende och hyra. Tretjänster för teknisk ledamot i hovrätt föreslås inrättade. För sådan tjänstföreslås samma kompetenskrav som redan gäller för teknisk ledamot i fastighetsdomstol,dvs teknisk utbildning och erfarenhet av fastighetsbildning ellerfastighetsvärdering. Lag om ändring i lagen (1969:246) om fastighetsdomstol Härigenom förordnas i fråga om lagen (1969:246) omfastighetsdomstol' de/s att nuvarande 13 och 14 §8 skall betecknas 17ochl8§§, de/sattlagens rubrik samt I, 2och 17 88 skall ha nedan angivna lydelse, dels attrubriken närmast före 9 S skall lyda "Förfarandet i fastighetsdomstol",de/s att rubriken närmast före 13 8 skall sättas närmast före 17 8, dels att ilagen skall införas fyra nya paragrafer, 13-1688, samt närmast före 13 och 1588 nya rubriker av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lag om om domstolar i fastighetsmål I varje län skall finnas en fastighetsdomstol. Konungenkan dock föreskriva att annat område än län skall utgöra domkrets förfastighetsdomstol eller att flera fastighetsdomstolar skall finnas för sammaområde. Den tingsrätt som Konungen bestämmei skall vara fastighetsdomstol. Fastighetsdomstol upptager de Fastighetsdomstol upptager mål mål och ärenden som anges i eller ärende enligt vad somföre särskild lag eller författning. Om skrives i lag eller annan författning, flera fastighetsdomstolar skall fin- Sådant mål eller ärende benämnes i nas för samma område, bestämmer denna lag fastighetsmål. Om flera Konungen hur skilda slag av mål fastighetsdomstolar skall finnas och ärenden skall fördelas mellan för samma område, bestämmer domstolarna. Konungen hur skilda slag av fas- tighetsmål skall fördelas mellan domstolarna, Om fastighetsdomstol och rätte- Om domstol i fastighetsmåloch gängen i mål eller ärende vid sådan rättegången i sådant mål gäller i till-domsto/gälleritillämpliga delarvad lämpliga delar vad som är föreskri- Lagen omtryckt 1971:534. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse som är föreskrivet om allmän dom- vet om allmän domstol, i den mån ej stol, i den mån ej annat följer av annatföljer av denna lag eller annan som är föreskrivet om allmän dom- vet om allmé stol, iden mån ej annat följer av annat följer denna lageller annan författning. / annat fastighetsmål än som avses i 3 § andra stycketskall en teknisk ledamot ingå i hovrätten i stället för en lagfaren ledamot,såvida icke hovrätten finner att medverkan av teknisk ledamot uppenbart ej ärbehövlig. Om särskilda skäl föreligger, kan efter hovrättens bestämmanderätten bestå av tre lagfarna och två tekniska ledamöter. I mål som avses i3 § andra stycket får efter hovrättensbestämmande en teknisk ledamot ingå i rätten i stället för en lagfaren ledamot,om målets beskaffenhet eller annat särskilt skäl föranleder det. Tekniskjledamot i hovrätt'skalljha teknisk utbildning ocherfarenhet av fastighetsbildning eller fastighetsvärdering. Sådan ledamot utnämneseller förordnas av Konungen. Bestämmelserna i 9§ äger motsvarande tillämpning ifrågaom fastighetsmål i hovrätt, dock att uppdrag som avses i paragrafen lämnas avhovrätten. Utredning, som teknisk ledamot i hovrätt verkställtbeträffande fråga a v teknisk beskaffenhet, får ej läggas tillgrund för hovrättens dom eller beslut, utan att parterna först beretts tillfälleatt yttra sig över utredningen. Detta gäller dock ej, om utredningen i endastoväsentlig mån avviker från vad som tidigare framkommit i målet. Fastighetsdomstol får försina sammanträden förfoga över behövliga lokaler i domstolsbyggnad eller annanallmän byggnad som ej är upptagen för sitt huvudsakliga ändamål eller utgöresav gudstjänstlokal. Uppkommer särskilda kostnader, ersattes de avstatsverket. Domstoli fastighetsmål får för sina sammanträden förfoga över behövliga lokaler iallmän byggnad som ej är upptagen för sitt huvudsakliga ändamål eller utgöresav gudstjänstlokal. Uppkommer särskilda kostnader, ersattes de av statsverket. Dennalag träder i kraft den dag Kungl, Maj:t bestämmer. Äldrebestämmelser skall fortfarande tillämpas i mål vari hovrätt före ikraftträdandetpåbörjat huvudförhandling eller föredragning för målets avgörande. Utdrag av protokollet över justitieärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet . Närvarande: Statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , Chefen för ', statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omhovrätts sammansättning i fastighetsmål m.m. och anför, Den reform av underrättsorganisationen som genomfördesefter beslut vid riksdag (prop, 1969:44, ILU 1969:38, rskr 1969:283)innebar bl,a, att fastighetsdomstolar inrättades. Fastighetsdomstolarna verkadeunder ett inledande skede i obetydligt antal och med mycket begränsadeuppgifter men byggdes (prop, 1971:106, JuU 1971:13, rskr 1971:204) uttill nuvarande antal och huvudsakliga kompetensområde (framför alltfastighetsbildningsmål, expropriationsmål och miljöskyddsmål).Fastighetsdomstolarna har inordnats i underrättsorganisationen på det viset attvissa tingsrätter utsetts att vara fastighetsdomstol. Vid handläggningen av målsom ankommer på fastighetsdomstol har tingsrätten en särskild sammansättning.Bl,a, ingår i regel en teknisk ledamot i domstolen. Fullföljd i målen sker tillhovrätt enligt de allmänna reglerna i (RB), Fastighetsdomstolsreformen innefattade inte någotställningstagande till frågan hur hovrätt skall vara sammansatt vid prövning avmål som fullföljs från fastighetsdomstol eller till förfarandet i övrigt närhögre instans prövar sådana mål. tillkallades därför en sakkunnig' föratt utreda frågan om överinstans till fastighetsdomstol. Den sakkunnige avgavår 1973 betänkandet (Ds Ju 1973:15) 'Överinstans till fastighetsdomstol'.Betänkandet innehåller bl,a, förslag till lag om ändring i lagen (1969:246) omfastighetsdomstol. Förslaget torde få fogas till statsrådsprotokollet i dettaärende som bilaga I. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av , ,hovrätten över och , hovrätten för , hovrätten förNedre , hovrätten för , domstolsväsendetsorganisationsnämnd (), statskontoret, , lantmäteristyrdsen,vattenlagsutredningen, domarutredning, hyresprocesskommittén.Föreningen (), Sverigesadvokatsamfund. (), akademikerscentralorganisation (), . , , ()och . Reformenav underrättsorganisationen, grundad i denna del principbeslut ochförut nämnda kompletterande beslut , innebar beträffande mål omfastighetsbildning m.m. att de tidigare ägodelnings-rätterna ersattes av ettantal fastighetsdomstolar med större domkretsar än ägoddningsrätterna. Som ettriktmärke för omorganisationen uppställdes att domstolen skulle få enkvalificerad sammansättning och att dess ledamöter, särskilt yrkesdomarna,skulle få tillfälle att mera kontinuerligt ägna sig åt verksamheten idomstolen. Länet ansågs i princip vara lämpligt domsområde för enfastighetsdomstol. Genom denna koncentration ville man nå bl,a, den fördelenatt den regionala planläggningen rörande markanvändning skulle kunna ske efterenhetliga principer inom hela länet. Detta ansågs vara av stor betydelse vidbedömningen av fastighetsbildningsrättsliga spörsmål. Utöverfastighetsbildningsmålen angavs i propositionen expropriationsmål som lämpadeför handläggning vid fastighetsdomstol framför allt med hänsyn till i dessamål ingående värderingsfrågor och mål enligt miljöskyddslagen (1969:387), 1enlighet med dessa överväganden har fastighetsdomstolarna som vid sin tillkomstår 1969 hade som enda uppgift att handlägga mål enligt miljöskyddslagen fr,o,m,övertagit ägodelningsrätternas och expropriationsdomstolarnasuppgifter samt tillagts vissa andra måltyper som rör fast egendom. Bestämmelser omfastighetsdomstol finns i lagen (1969:246) om fastighetsdomstol (EDL, omtryckt1971:534), Enligt 1 8 första stycket skall det finnas en fastighetsdomstol ivarje län, Kungl, Maj:t kan dock föreskriva att annat område än län skallutgöra fastighetsdomstols domkrets eller att flera fastighetsdomstolar skall finnas för samma område.Fastighetsdomstol utgörs av tingsrätt, som i denna egenskap har särskildsammansättning. Enligt kungörelsen (1971:549) om fastighetsdomstol (ändradsenast 1973:390) skall 25 angivna tingsrätter i landet vara fastighetsdomstolmed de domsområden som anges i kungörelsen. Fastighetsdomstols kompetens anges endast indirekt i FDL.Fastighetsdomstol upptar enligt I 8 andra stycket de mål och ärenden som angesi särskild lag eller författning. En förteckning över måltyper som förekommerfinns i bilaga 2. Fastighetsdomstol är i allmänhet sammansatt av femledamöter, nämligen en ordförande, som utses bland de lagfarna domarna i tingsrätten,ytterligare en lagfaren domare i tingsrätten ellerannan tingsrätt, en ledamotmed teknisk utbildning och erfarenhet av fastighetsbildning ellerfastighetsvärdering samt två nämndemän som bör vara allmänt betrodda och välförtrogna med sin orts förhållanden. De tekniska ledamöterna kallasfastighetsråd. Vissa avsteg från den nu angivna huvudregeln om domstolenssammansättning får göras. Om särskilda skäl föreligger kan efter ordförandensbestämmande ytteriigare en teknisk ledamot ingå i domstolen, I mål eller ärendeangående arrende, hyra, bostadsrätt eller tvångsförvaltning av bostadsfastighetskall domstolen bestå av två lagfarna ledamöter och tre nämndemän. Tekniskledamot får dock efter ordförandens bestämmande ingå i domstolen i stället fören av nämndemännen om målets beskaffenhet eller annat särskilt skäl föranlederdet, I fråga om fastighetsdomstol och rättegången i mål ellerärende vid sådan domstol gäller i tillämpliga delar vad som är föreskrivet omallmän domstol, i den mån inte annat följer av FDL eller annan författning, FDLinnehåller vissa regler om förfarandet som avviker från reglerna i RB, Dessutomfinns i de olika speciallagarna vissa föreskrifter om förfarandet. Beträffande förfarandet vid fastighetsdomstol föreskrivs i9-12 88 FDL i huvudsak följande. Om det behövs för utredning i särskild frågakan ordföranden uppdra åt en eller flera ledamöter av domstolen att verkställaundersökning på platsen, I motiven (prop, 1969:44 s, 258) förutsätts att det ärden tekniske ledamoten som anförtros att företa undersökning på marken.Möjligheten till sådan undersökning är dock inte begränsad till tekniska frågorutan även andra förhållanden än rent tekniska skall kunna beaktas, -Huvudförhandling inför fastighetsdomstol skall i regel hållas vid syn påstället. Om syn inte behövs, skall huvudförhandlingen hållas på plats sombestäms med hänsyn främst till att minsta möjliga kostnad uppstår. Därvid skalli första hand hänsyn tas till de kostnader som förhandlingen kommer att föramed sig. Inte bara sakägarnas kostnader skall beaktas utan också det allmännasutgifter för domstolens resa m,m. Kostnadsfrågan skall dock inte vara heltutslagsgivande utan även andra faktorer kan tillmätas betydelse, - Ifastighetsdomstol tillämpas RB:s regler om omröstning i domstol med endast lagfarnaledamöter. Huvudregeln innebär att den mening som omfattas av mer än hälftenav rättens ledamöter skall gälla. Om någon mening erhållit hälften av rösternaoch ordförandens är bland dem gäller den meningen. Vid omröstning skallordföranden först säga sin mening, därefter den andre lagfarne ledamoten, såden tekniska ledamoten och sist nämndemännen. Vissa förfaranderegler i fastighetsbildningslagen(1970:988, FBL, ändrad senast 1973:1157) och expropriationslagen (1972:719, ExL)bör också nämnas. Till huvudförhandling i fastighetsbildningsmål kan enligt FBLföreträdare för eller tjänsteman vid myndighet vars verksamhet berörs av målet t,ex, överlantmätaren när han inte företräder partsintresse kallas för attlämna upplysningar. För samma ändamål kan också förrättningslantmätaren kallas.Enligt FBL får fastighetsdomstolen avgöra fastighetsbildningsmål utanhuvudförhandling bl,a. om huvudförhandling kan antas sakna betydelse förprövningen samt sakägare eller företrädare för allmänt intresse inte begärtsådan förhandling, - I expropriationsmål har fastighetsdomstolen tillagts enviktig processledande uppgift i fråga om vilken utredning som bör föras in imålet. Domstolen skall sålunda under förberedelsen verka för att utredningenfår den inriktning och omfattning som är lämplig med hänsyn till måletsbeskaffenhet. Därvid skall domstolen såvitt möjligt se till att onödigutredning inte förebringas i målet. Om det inte är uppenbart obehövligt skalldomstolen så snart det kan ske meddela särskilt beslut (utredningsbeslut) omvilken utredning som bör förebringas, I expropriationsmål skall undersökning påplatsen vara regel, I ExL föreskrivs sålunda att undersökning enligt 9 8 FDLskall verkställas om det inte måste antas att sådan undersökning saknarbetydelse, 1 expropriationskungörelsen (1972:727, ändrad 1973:591) föreskrivsvidare att teknisk ledamot skall närvara vid muntlig förberedelse i expropriationsmålom fastighetsdomstolen finner att det behövs, 1 korthet skall här också beröras underrättsorganisationeni vattenmål. Den särskilda vattendomstolsorganisationen avskaffades den Ijanuari 1972 (prop, 1971:106, JuU 1971:13, rskr 1971:204), Vattenmål handläggs f,n.av vattendomstol, som är tingsrätt i särskild sammansättning. Rätten består idenna typ av mål som regel av fyra ledamöter, nämligen en ordförande som ärlagfaren domare i tingsrätten, en teknisk ledamot som skall ha tekniskutbildning och erfarenhet av vattenfrågors behandling, samt två nämndemän.Ordföranden kan bestämma att ytterligare en teknisk ledamot skall ingå idomstolen. Teknisk ledamot i vattendomstol benämns, liksom teknisk ledamot ifastighetsdomstol, fastighetsråd. Sex tingsrätter är vattendomstolar. 2.2 Överprövning av fastighetsmål Mål från fastighetsdomstol fullföljs till hovrätt. Vissainskränkningar i fullföljdsrätten föreligger dock beträffande hyres- ocharrendemål, t,ex, beträffande frågor om fastställande av arrende- ochhyresvillkor vid föriängning av avtal, Fullföljdsrätten är också begränsad ifråga om fastställande av arrende vid förlängning av fiskearrende enligt lagen(1957:390) om fiskearrenden och i fråga om fastställande av hyresvillkor ochmeddelande av vissa tillstånd enligt bostadsrättslagen (1971:479), Talan fårinte heller föras mot fastighetsdomstols beslut vid besvär över arrende- ellerhyresnämnds avvisnings- eller avskrivningsbeslut samt mot beslut om vissaersättningar. Mål som fullföljs från fastighetsdomstol handläggs avhovrätten i den sammansättning som gäller för mål i allmänhet. Hovrättssammansättning i allmänhet regleras i 2 kap. 4 S RB och arbetsordningen(1947:960) för rikets hovrätter (omtryckt 1972:389, ändrad senast 1974:471).Reglerna innebär i huvudsak följande. Hovrätt är domför med fyra lagfarnaledamöter. Högst fem sådana får deltaga. Varje mål tilldelas en av ledamöterna,som leder beredandet av målet och därvid ensam får fatta vissa beslut om förberedandeåtgärder. De särskilda reglerna i vattenlagen om hovrätts sammansättning ivattenmål (i egenskap av vattenöverdom-stol) behandlas i avsnitt2,3.1. I princip avgörs vädjade mål efter huvudförhandling, medanbesvärsmål avgörs efter föredragning. Som besvärsmål räknas bl.a.fastighetsbildningsmål. Enligt 17 kap, 1 8 FBL förs sålunda talan ifastighetsbildningsmål genom besvär. Regler om huvudförhandling i vädjade tvistemål i allmänhetfinns i 50 kap, RB, Där anges bl,a, vissa undantag frän kravet pähuvudförhandling. Sådan förhandling är inte nödvändig om vadetalan medgettseller hovrätten finner uppenbart, att vadetalan är ogrundad. Rör målet endastpengar eller sådant som kan skattas i pengar och uppgår värdet av det varomtalan fullföljts uppenbarligen inte till det för underrättensdom gällande basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, fårmålet avgöras utan huvudförhandling, om inte båda parterna begärt sådanförhandling, I dispositivt mål och i mål i vilket endast är fråga omrättstillämpningen får på båda parternas begäran målet avgöras utanhuvudförhandling, om hovrätten finner uppenbart att sådan inte behövs. Vidareär huvudförhandling inte erforderlig för prövning som inte avser själva saken. Även om det inte följer av , får enligt 5kap. 29 8 ExL hovrätten avgöra expropriationsmål utan huvudförhandling, omsådan kan antas sakna betydelse och part inte begär huvudförhandling. Bestämmelsenkan främst bli av betydelse för sådana expropriationsmål som grundas påtekniska utredningar och annat skriftligt material och som därför är mindrelämpade för muntlig framställning (prop. 1972:109 s. 258). Handläggningen av fastighetsbildningsmålen i hovrättensker genom ett skriftligt förfarande i överensstämmelse med reglerna ombesvärsmål i 52 kap. RB. Viss anpassning har dock gjorts till vad som gällerbeträffande rättegången vid fastighetsdomstol. De särbestämmelser som avsesframgår av 17 kap, 3 8 FBL, Särskild förhandling kan sålunda äga rum om detbehövs för att komplettera utredningen. Bevis genom syn på stället får tas uppi hovrätten endast om synnerliga skäl föreligger. Möjligheternaatt i hovrätt åberopa nya omständigheter eller bevis är begränsade. Part fårtill stöd för sin talan åberopa omständigheter eller bevis, som inte förebragtstidigare, endast om han gör sannolikt, att han haft giltig utsäkt för sinunderlåtenhet att åberopa omständigheten eller beviset vid underrätten eller omdet av annan särskild anledning bör tillåtas att omständigheten eller bevisetåberopas. Före den gällde i detta hänseende något liberalareregler. Dessa är fortfarande tillämpliga i mål som redanvar anhängiga vid underrätten. Företasmuntlig förhandling i fastighetsbildningsmål i hovrätt skall sakägare kallastill förhandlingen om hans närvaro inte uppenbarligen är utan betydelse förhans rätt eller eljest för målets avgörande. Har talan fullföljts avföreträdare för allmänt intresse kallas även sådana klagande tillförhandlingen. Också eller i vissa fall skallkallas när sakägares besvär rör allmänt intresse. Utöver nu angivnakallelseskyldighet har hovrätten möjlighet att till muntlig förhandling kallaföreträdare för eller tjänsteman vid myndighet vars verksamhet berörs i måletatt tillhandagå med upplysningar. Även förrättningslantmätaren kan kallas föratt stå till tjänst med upplysningar. Någon möjlighet att genom lantmätarensnärvaro tillföra domstolen sakkunskap i lantmäteritekniska frågor medger dockinte lagen. Lantmätarens uppgift vid förhandlingen är inskränkt till att lämnaupplysningar om faktiska förhållanden som kommit fram vidförrättningshandläggningen. Mothovrätts avgörande får talan fullföljas till högsta domstolen (HD) enligt deallmänna reglerna i RB. Som förutsättning för prövning i HD gäller således attHD meddelat tillstånd därtill. Enligt 54 kap, 10 8 1 RB får prövningstillståndmeddelas om det är av vikt för ledning av rättstillämpningen. Bestämmelsen tarsikte uteslutande på sådana fall då målet med hänsyn till det allmännaintresset av omfattande och vägledande prejudikatbildning bör prövas av HD,Vid sidan av prejudikatfallen kan prövningstillstånd enligt 54 kap, 10 8 2meddelas när det finns synnerliga skäl, t,ex. att resning skulle kunna beviljasom domen vunnit laga kraft eller att domen skulle kunna undanröjas på grund avdomvilla eller att målets utgång i hovrätten uppenbart berott på grovtförbiseende eller grovt misstag. 2.3 Tekniska ledamöter i överinstans i vissa andra mål Andra instans i vattenmål är vattenöverdomstolen, somutgörs av två avdelningar av i särskild sammansättning. Enligtbestämmelser i vattenlagen (1918:523, VL) är vattenöverdomstolen domför medfyra ledamöter, av vilka minst tre är lagfarna. Fler än fem ledamöter får intedelta. Det finns inga uttryckliga regler om i vilken utsträckning teknikerskall medverka eller när två tekniker kan ingå i domstolen, utan det haröverlåtits åt domstolen själv att besluta om sammansättningen i varje särskiltfall på grundval av de riktlinjer som dragits upp i lagens motiv. Tekniskledamot skall vara sakkunnig och erfaren i vattenfrågors tekniska behandlingoch benämns vattenrättsråd. Gemensamt för avdelningarna finns tvåvattenrättsråd, varav den ene har vattenbyggnadsteknisk sakkunskap och denandre agrikulturteknisk. Sådan var också den första organisationen efter 1955års reform (prop, 1955:127, 3LU 1955:16, rskr 1955:210) men under enmellanperiod, när måhillströmningen till vattenöverdomstolen var särskilt stor,fanns det en vattenbyggnadsteknisk och två agrikulturtekniska ingenjörer. Vattenrättsråd skall inte delta i tilldelningen av måleller av remisser. Han skall vidare inte tjänstgöra som ordförande påavdelning, I den praktiska verksamheten tillämpas numera denordningen att målen så snart de har lottats på rotlar också fördelas mellan debåda vattenrättsråden. Dessa kan därigenom från början följa och ansvara försina bestämda mål. De deltar ofta i måls förberedande till föredragning genomatt tillhandagå referenten med råd och upplysningar, klarläggande av tekniskaproblem osv. Någon skarp gräns mellan vattenrättsrådens kompetensområdenupprätthålls inte. Utpräglat vattenbyggnadstekniska frågor anförtros dock åtden vattenbyggnadstekniske ingenjören liksom torrläggnings- ochmarkvärderingsfrågor åt den agrikulturtekniske ingenjören. Bara iundantagsfall deltar båda vattenrättsråden i måls avgörande. Förekommer sålundamål som berör bådas kompetensområde eller där den tekniska frågan är särskilt kompliceradeller svårbedömd deltar båda vattenrättsråden. framlägger teknikerna sinuppfattning i skriftliga promemorior som fogas till akten. Särskilt har dettakommit att gälla frågor om tillåtlighetsberäkning vid vattenkraftutbyggnad ochom ersättning för vattenkraft. Undersökningar på platsen förekommer i vissutsträckning. deltar därvid också den lagfarne ledamot som fått sigmålet tilldelat. Enligt patentlagen (1967:837) är tingsrättexklusivt forum i patentmål i första instans. Rätten skall bestå av sexledamöter, av vilka tre är lagfarna och tre tekniskt sakkunniga. Fullföljsmålet och har tekniska ledamöter deltagit i tingsrättens avgörande, ärhovrätten () domför med fyra lagfarna och två tekniskt sakkunnigaledamöter. fem lagfarna och tre tekniska ledamöter får sitta ihovrätten. De tekniska ledamöterna tillkallas för varje särskilt fall ur en påförhand bestämd krets, Kungl, Maj:t eller den myndighet . Maj:t bestämmerutser för av i sänder minst 25 personer att tjänstgöra itingsrätten och hovrätten. För varje särskilt mål utser rättens ordförande demsom skall tjänstgöra, med hänsyn till den önskvärda tekniska sakkunskapen ochövriga förhållanden i målet. Enligt av utredningsmannen inhämtad upplysning frånordföranden på den hovrättsavdelning som handlägger patentmål är erfarenheternaav de tekniska ledamöternas medverkan enbart positiva. De anses vara ett nödvändigtkomplement till domstolen. Vissa praktiska svårigheter föreligger dock,särskilt i samband med teknikernas kallande till tjänstgöring i domstolen. Deär personer med höga kvalifikationer inom sina yrken och därmed strängt upptagna.Ofta löses dessa problem genom att hovrätten anpassar sina tider efterteknikerna. Svårigheterna begränsas dock genom att flera tekniker finns atttillgå inom samma ämnesområde. Vidare är antalet patentmål som går tillhuvudförhandling litet. De tekniskt sakkunniga ledamöterna deltar ej vidmålens förberedande till förhandling. Det vanliga förfarandet vid bestämmandeav dom i mål av inte alltför komplicerad teknisk natur är att rätten vidöverläggningen också diskuterar domsskrivningen, varefter utkast till domutarbetas av en av rättens lagfarna ledamöter.