prop · FX0328 · 1974-12-31 00:00:00 — rådetsuppgifter utan i stället knytas till lämpliga institutioner på kulturområdet.Teater- och musikrådets konsulent för bamteater föreslås bh knuten tUlriksteatem. Konsulenterna på folkbiblioteksområdet föreslås tUls vidare i ettövergångsskede bli knutna till det nya . Personalen i det nyakulturrådet har beräknats behöva uppgå till 40 personer. HärtUl skall läggasvissa konsulenter och tUlfälligt anställd personal för utredningsarbete. Vidpersonalberäkningen har hänsyn tagits tUl nuvarande personalresurser i teater-och musikrådet, i SÖ:s bibliotekssektion och i stathga utredningar påkulturområdet samt till MUS 65 :s förslag om ett särskUt centralt organ påmusei- och utställningsområdet. Med inberäknande av belopp som f. n. står tillförfogande i de sammanhang som berörts har anslagsbehovet beräknats till . 22.5 Remissyttranden över departementspromemorian Fleraremissinstanser har allmänna synpunkter på promemorian om det nya kulturrådetsorganisation. Statskontoret, MUS 65, riksantikvarieämbetetoch statens historiska museum och TCO ansluter sig i allt väsentligt till deriktlinjer för ad-muiistrativa och organisatoriska reformer som dras upp idepartementspromemorian. Enligt statskontoret är förslaget om statenskulturråds uppgifter och verksamhetsformer rimligt avvägda med hänsyn till dentyp av ärenden det rör. framhåller att det tUls vidare är naturligt att inte betraktakulturrådets organisation som definitiv. StudieförbundetMedborgarskolan avstyrker den i promemorian föreslagna organisationsformen fördet nya . Svenskariksteatern är tveksam inför den uppbyggnad av som föreslås ipromemorian. Flertaletremissinstanser behandlar de föreslagna arbetsuppgifter n a för det nya . RRV,SÖ, teater- och musikrådet, och avger allmäimasynpunkter angående det nya,uppgifter ooh framtida stäUning inomstatsförvaltningen. EnligtRRV:s uppfattning behövs en ytterligare precisering av rådets arbetsuppgifterdå de är alltför omfattande för att de skall kunna lösas på ett kvalitativttUlfredsställande sätt., RRV framhåller också att rådet bör byggas uppsuccessivt och möjligheter ges tUl omprioritering mellan rådetsarbetsuppgifter. SÖbetonar att rådets uppgifter ter sig alltför begränsade genom att man valt attlåta vissa sektorer falla utanför det nya egentligaansvarsområde. Teater-och musikrådet instämmer i ätt det nya bör utfor- Prop.1974: 28 243 masför uppgiften att vara ett serviceorgan med uppgift att försöka skapaekonomiska och andra föratsättningar att genomföra den beslutadekulturpolitiken. Teater- och musikrådet lägger även stor vikt vid att det nyakulturrådet får reella möjligheter att genom egna medel och egna initiativsuccessivt realisera den nya kulturpolitiken. ansluter sig i princip till den ytterligare precisering avarbetsuppgifterna som görs i promemorian. är positivt tiU attrådets verksamhet i första hand skall koncentreras på uppgiften att varaserviceorgan för statlig kulturpolitik. Förbundet ansluter sig även tUl denföreslagna fördelningen av arbetsuppgifterna mellan rådets styrelse, nämnderoch kansli. ABFbetonar att förvaltningsuppgifterna bör anförtros åt det nya medandet politiska ansvaret för den statiiga kulturpolitiken bör ligga hos riksdagoch regering. Teater-och musikrådet framhåller än en gång att det är olyckligt attutbUdningsfrågorna faller utanför det nya ansvarsområde. ABFansluter sig däremot till förslaget om övergångslösningar påut-bUdningsområdet. BeträffandesamUngslokalsärendenas handläggning påminner Svenska om attorganisationen gärna påtar sig den tekniska konsultverksamheten som kan utgöraunderlag för olika beslut i dessa ärenden. Enligtteater- och musikrådet är det väsentligt att det nya regelmässigtkommer in i granskningen av ansökningar om stöd tUl teater- och musiklokaler.Likaså anser rådet att det nya bör medverka i utarbetandet avinformation och normer inom detta område. Detta kan ske genom remisser tillkulturrådet som dock enligt teater- och musikrådet inte bör ha egen personalför bedömningen utan biträdas av expertis från och Rikskonserter. Någraremis.sinstanser berör verksamheten inom SÖ:s bibliotekssektion och dessöverförande tUl det nya . SÖanser det nödvändigt att rådets uppbyggnad ändras beträffande biblioteksdelenom SÖ:s bibliotekssektion överförs. SÖ har övervägt om inte nämnden förlitteratur och bibliotek borde uppdelas på två utskott. Litteraturutredningensförslag bör emellertid avvaktas innan ställning tas i denna fråga. SÖkonstaterar vidare med tillfredsställelse att konsulentverksamheten inombiblioteksområdet föreslås bibehållen. Däremot anser SÖ att det är varkenmöjligt eller lämpligt att lägga över några väsentiiga delar avbibliotekssektionens nuvarande funktioner på forskningsbiblioteksrådet ochBibliotekstjänst AB. De funktioner, som SÖ:sbibliotekssektion nu fuUgör, bör enligt Svenska kommunförbundets mening blott ibegränsad omfattning över- . föras till det nya . I övrigtankommer de servicefunktioner, som kommunema kan ha behov av på det kommunalabiblioteksområdet, på de organ som kommunerna själva etablerat för rådgivningoch service. Fleraremissinstanser uppehåUer sig vid frågan om ansvarsfördelningen meUanstyrelse, nämnder och kansli. RRVfinner att det med hänsyn till rådets samordnande uppgifter är riktigt attstyrelsen och nämnderna tillmäts den roll och de befogenheter som föreslås. LOanser att nämnderna kommer att bli de tunga kulturpolitiska instanserna, medanstyrelsen kommer att spela en andrahandsroll. Visserligen förutsätts styrelsenfå ansvaret i frågor av principiell och övergripande natur, men enligt LOkommer det i praktiken bli nämnderna som kommer att styra de kulturpolitiskainsatserna inom skilda områden. EnligtLO skulle ett alternativ vara att inrätta beredningsgrupper ellerreferensgrupper för skilda kulturområden. Dessa grapper skulle kunna vara fleratill antalet än de föreslagna nämnderna och vara sammansatta så att de kan gestyrelsen vägledning om hur dess insatser bör utformas för att svara mot demål, som sätts upp för den samhälleliga kulturpolitiken. Grupperna skulleenligt LO kunna fungera som beredningsorgan åt styrelsen i vissa frågor samt iövrigt ha rådgivande uppgifter. ABFanser att nämnderna bör fungera som referensgrupper. ABF betonar att denföreslagna ansvarsfördelningen mellan styrelse och nämnder inte tUlgodoserfolkbildningsarbetets krav. Enhgt ABF aktualiseras behovet av att en fjärdereferensgrupp tillsätts genom en förväntad ökande satsning på det friakollektiva skapandet. Först med en sådan ordning kan enligt ABF det friakollektiva skapandet få en i förhållande till andra sektorer likvärdigbehandling inom det nya . Antalet ledamöter i referensgrupperna börenligt ABF kunna variera. ÄvenSACO avstyrker förslaget om inrättande av tre nämnder. KLYSfinner samordningen mellan styrelse och nämnd som uppstår genom attnämndordföranden är styrelseledamot mindre lyckad. Teater-och musikrådet betonar vikten av att det ges klara direktiv förarbetsfördelningen inom det nya . En arbetsordning bör enligtteater- och musikrådet utformas innan det nya rådet tillträder. Enligt teater-och musikrådet är det ur kulturpolitisk synvinkel av mycket stor betydelse attnämnderna inte enbart får rådgivande uppgifter utan även beslutande. Institutetför rikskonserter framhäver starkt nödvändigheten av att enkompetensavgränsning mellan styrelse, nämnder och kansli blir klar och enkel såatt onödiga administrativa omgångar undviks. , som anför olika principiella och praktiska invändningar motförslaget, framhåller att övervägande skäl talar för att den hittiUsvarandeordningen med ett särskilt organ för teater och kanske också musik bibehållls. SverigesRadio anför vissa praktiska skäl för att förslaget skall vara representerat irådet. Prop.1974: 28 245 Landstingsförbundetanser att det finns anledning att ytterligare överväga kompetens och ställningför styrelse resp. nämnder. Statskontoret,och statens historiska museum och teater- och musikrådettillstyrker promemorians förslag till organisation av . SACOställer sig däremot något tveksam till möjligheterna att på ett praktiskt sättavgränsa arbetsuppgifterna mellan enheterna. Institutetför rikskonserter anser att fördelningen av uppgifterna mellan de tre enheternabör få en klarare avgränsning. Statskontorettillstyrker utifrån de intressen ämbetsverket har att företräda riktlinjemaavseende personaldimensioneringen av rådets kansli. LOär medveten om att en förändrad ledningsorganisation inom kulturområdet kanmedföra krav på en förstärkning av kansliets personalresurser. LO menar attäven om en viss ökning av personalstyrkan skulle befinnas önskvärd redan frånbörjan, kommer det nya kanshet att vara litet till formatet. anser att eventuella förstärkningar av kul-turrådskanshet börprövas med stor försiktighet. framhåller vidare att det ärangeläget att man vid tillsättningen av personalen strävar efter en allsidigrekrytering så att t.ex. praktisk erfarenhet från lokal kulturverksamhet inomorganisationer och kommuner blir tUlräckligt företrädd i kansliet. 22.6.1 Musei- och utställningsrådet MUS65 konstaterar att de frågor som är bestämmande för den statligamuseiverksamhetens planering bereds på departemental nivå. Museiväsendetsaknar en gemensam kontaktpunkt för kommunikation med företrädare förverksamhet och planering inom de områden, med vilka museerna har att samverka.En ökad samverkan mellan museerna är angelägen liksom också en samordnadbedömning av resurstilldelningen, inom hela museisektorn. För att fullgöraplanerings- och samordningsfunktioner för musei- och utställningssektorn börett centralt administrativt organ, statens musei- och utställningsråd,inrättas. Enav de viktigaste uppgifterna för rådet bör vara att svara för bedömningar avde statliga museernas anslagsframställningar samt andra museers framställningom statliga driftbidrag. Rådet bör vidare svara för bl.a. övergripandeplanering inom musei- och utställningssektorn samt vara tillsynsorgan för dekommunala och enskilda museer som erhåller statsbidrag. En ytterligare uppgiftför musei- och utställningsrådet föreslås vara att avge utlåtanden överansökningar från museisektorn om bidrag från lotterimedel. Rådet bör även svaraför vissa utredningar och prognoser bl.a. rörande arbetsmarknad ochutbildningsbehov inom 1974: 28 246 musei-och utställningssektom samt planera vidareutbUdning av museipersonal. De sakkunnigahar konstaterat att det råder ett starkt behov av rådgivning tUl kommuner ochlandsting samt statliga verk och myndigheter rörande etablering och utvecklingav verksamheter inom museiområdet. Rådet föreslås därför lämna sakkunnigvägledning i planeringsfrågor. Rådet bör dessutom följa verksamheten inom deinternationella museiorganisationerna samt vara det nationella kontaktorganetför dessa. bör organiseras med ett råd och ett kansli. Rådet börbestå av ordförande jämte fem ledamöter, som i första hand företräder desamhällssektorer, med vUka museiväsendet främst har att samverka, såsom skola,folkbildning, högre utbildning och forskning. Riksantikvarien bör ha rätt attnärvara då rådet behandlar frågor av betydelse för fornminnes- ochbyggnadsminnesvården. Till rådet bör knytas särskilda beredningsorgan ocharbetsgrupper för större utvecklings- och planeringsfrågor. MUS 65 föreslåratt kansliet förutom en chef skall ha fyra handläggande tjänstemän samt vissövrig personal. En registreringscentral för museisamlingar bör ingå somsjälvständig sektion i musei- och utställningsrådets organisation. Desakkunniga anser det möjligt att senare inordna musei- och utställningsrådet idet av föreslagna permanenta . Detfinns sedan läng tid ett starkt behov att renodla de museala resp.kulturminnesvårdande verksamheterna. ochriksantikvarieämbetet har artskilda arbetsuppgifter, som inte kan tillgodosesinom den nuvarande organisationen. F.n. är varken museets eller ämbetets behovav samhällskontakter tillgodosedda i verkets ledning beroende på attledamöterna i den för ämbetsverket gemensamma styrelsen utses inom akademin. De sakkunniga föreslår därför ifråga om relationer till ochstatens historiska museum att huvudmannaskap förriksantikvarieämbetet och statens historiska museum upphör och att museet ochämbetet blir sinsemellan fristående institutioner. föreslås attmedelhavsmuseet bildar en egen institution. fårhärigenom uteslutande ställning som central myndighet för den statligakulturminnesvården, medan museerna får samma ställning som övrigacentralmuseer. Riksantikvarieämbetetföreslås vidare få en styrelse med verkschefen, riksantikvarien, somordförande och av Kungl. Maj:t utsedda ledamöter. Antalet ledamöter bör varastarkt begränsat. I styrelsen bör ingå representanter för de samhällsorgan ochgrapper genom vilka verket kan Prop.1974: 28 247 inhämtainformation för sitt arbete samt sprida upplysning om den egna verksamheten.Representanter för kommunema bör också ingå i styrelsen. För statens planverk,och det av de sakkunniga föreslagna musei- ochutställningsrådet föreslås särskild begränsad styrelserepresentation. Påstyrelsen bör ankomma att svara för beslut i ärenden av större allmän betydelseför verkets ekonomi, verksamhets-och personalpolitik. Vidare bör styrelsensvara för beslut i ärenden av principiell betydelse. Riksantikvarienföreslås svara för ämbetsverkets direkta ledning. bör han avlösasfrån chefskapet för historiska museet och . Genomdecentraliseringen av beslutsfunktionema och verkets ändrade arbetsuppgifterkommer hans direkta befattning med konkreta kulturminnesvårdsärenden attminska. Riksantikvarien föreslås få till huvuduppgift att leda planeringen ochsamordningen åv den kulturminnesvårdande verksamheten och att utåt svara förverkets allmänna policy och för dess ställningstaganden i ärenden avprincipiell betydelse. Ifråga om ämbetsverkets inre organisation föreslås att av nuvarande femgemensamma avdelningar den administrativa och kamerala avdelningen ingår iriksantikvarieämbetet men upprätthåller vissa funktioner förhistoriska museet. Avdelningen för bibliotek samt akt- och bUdarkiv böruppdelas så att inordnas i museet, medan arkivet tUlförsriksantikvarieämbetet. Den tekniska och den pedagogiska avdelningen föreslåsingå i historiska museets organisation. De uppgifter inom avdelningen förlandsantikvarieorganisationen som kvarstår efter omorganisationen av denregionala kulturminnesvården bör fullgöras inom olika delar av det nyaämbetsverket. Genom förslaget attlänsstyrelsen inträder som regional myndighet för den statligakulturminnesvården och övertar beslutanderätten enligt kulturminnesvårdensspeciallagstiftning, kan befrias-från huvuddelen av sinanuvarande granskningsuppgifter. Härigenom kan ämbetet i ökad utsträckninginrikta sig på verksamhetsplanering. Utvecklingsarbete, råd och anvisningarsamt information. För att möjliggöra en sådan verksamhet anser de sakkunnigaatt det erfordras en organisatorisk uppbyggnad som grundar sig påverksamhetens olika funktioner och inte som den nuvarande på en typindelningav vårdobjekt. MUS 65 föreslår därför att får enbyråorganisation med en administrativ byrå, en allmän byrå, endokumentationsbyrå och en byrå för fastighetsförvaltning. MUS65 föreslår att den allmänna byrån skall svara för sådana funktioner somi'stor utsträckning gäller relationer till andra samhäUsorganoch till aUmänheten dvs. granskning, utvecklingsarbete och information. Dokumentationsbyrånskall svara för kulturmirmesvårdens dokumenterande verksamhet, vilken omfattardels inventeringar av kulturmin- Prop, 1974: 28 248 nen,dels undersökningar av fornlämningar och byggnader m.m. InventarieverketSveriges Kyrkor överförs till dokumentationsbyrån från Vitterhetsakademien.Det antikvarisk-topografiska arkivet bör också föras till dokumentationsbyrån.Till arkivet bör knytas en reproduktionscen-tral som skall svara för verketsegna behov och för arkivets forskarservice. Fastighetsbyrånskall svara för vård och förvaltning av i första hand riksantikvarieämbetetsoch fastigheter, varvid akademins fastigheter överförs istatlig ägo. Byrån föreslås även kunna överta förvaltningen av andra statiigafastigheter av framträdande kulturhistoriskt värde. Riksantikvarieämbetetsinterna servicefunktioner bör sammanföras till en administrativ byrå. MUS 65föreslår att denna även lämnar ekonomisk och administrativ service till vissautomstående institutioner såsom historiska museet, till ämbetet eller museetknutna vetenskapliga företag och . Byrån bör även svara förjuridisk service till olika enheter inom ämbetet. Riksantikvarieämbetetmed gemensamma avdelningar har en personalorganisation på sammanlagt 96tjänster. Avskiljandet av museet tUlsammans med , den pedagogiskaavdelningen och tex-tUkonserveringen medför att 78 tjänster bUdar den grand påvUken det nya ämbetsverket föreslås bli uppbyggt. MUS 65:s förslag resulterar ien personalökning på 52 tjänster, vilket ger en personalorganisation påsammanlagt 130 tjänster. MUS65 :s förslag angående innebär att akademin skiljs från del av sina nuvarande arbetsuppgifter. I samband med att akademinshuvudmannaskap för och statens historiska museum upphörföreslås att akademins kulturhistoriska fastigheter förs över till riksantikvarieämbetet.Den framtida förvaltningen av Stjernsunds och samtfastigheten i bör dock bli föremål för särskildaöverväganden. MUS 65 föreslår vidare att de vetenskapliga företagen Svensktdiploma-tarium och undersökningen av medeltida pergamentsfragment skall överförastill . och arkivet bör föras till riksantikvarieämbetetoch Helgundersökningen och till statens historiska museum. MUS65 framlägger inga förslag angående akademins framtida verksamhet. Utredningenframhåller dock att har synnerligen goda föratsättningaratt etablera och förstärka det vetenskapliga kontakt- och informationsnätet medutiandet. Prop.1974: 28 249 22.7 Remissyttranden över MUS 65 :s betänkanden22.7.1 Musei- och utställningsrådet De flesta remissinstanser som berör utredningens förslagom ett centralorgan för museiväsendet framhåller behovet av ett samordnandeorgan på musei- och utställningsområdet, men anser att detta organdirekt bör ingå i det nya i enlighet med förslag. Denna uppfattning företräds av bl.a. statskontoret, RRV,. , , teater- och musikrådet,museichefskollegiet i , ett antal länsstyrelser, ett tiotal kommuner.Svenska kommunförbundet. , , pressarkiv ochpressinuseum, flera hembygdsföreningar. Konstfrämjandet, Landsantikvarieorganisationernassamarbetsråd. Statskontoret anser att frågor om utställningsverksamhetbör inordnas i det nya , medan mer museitekniskt betonade frågordäremot bör handläggas i andra former. finner att den kombination av expertis inomnämndema och bred anknytning till samhällets olika delar i styrelsen, som detnya skulle ge, är en avgjort bättre lösning än den av MUS 65förordade organisationsformen. Om museirådet skall ingå i ett sådant större sammanhangsom föratsätter finns det inte enligt ochstatens historiska museum någon anledning att inte också i dess kompetens inbyggarådgivning i kulturminnesvårds- och även vissa naturvårdsfrågor. Ett antal remissinstanser, däribland ,och Föreningen anser att vissa av uppgifterna påmusei- och utställningsområdet kan inlemmas i den av föreslagnaorganisationen, medan andra uppgifter bör läggas på andra organ, företrädesviscentralmuseerna. understryker att det nya intefår tilldelas verksfunktioner på museiområdet utan enbart vara ettreferens-organ. I stället bör enligt museet och de redan befintligaverken , och förstärkasså att de i högre grad kan fullfölja en uppgift som samordnande organ. Bland de remissinstanser som uttryckligen avstyrker ettinrättande av ett centralt organ med de arbetsuppgifter och den omfattning somMUS 65 föreslår återfinns och statens historiska museum,. , , vissakommuner. Föreningen fomvänner och Föreningen . befarar att inrättandet av ett organ medangivna 1974: 28 250 befogenheterkommer att medföra en inte önskvärd centralisering och styrning avmuseiområdet. Enligtnationalmuseet torde ett kollegium med ansvar för statens konstsamlmgarkompletterat med en för hela konstmuseiblocket gemensam styrelse vara en bådebilligare och rationellare lösning än separata styrelser för varje liteninstitution och ett centralt museiråd. Det i betänkandet planerade museirådetsuppgifter rörande konstmuseema torde enligt mening med fördelkunna uppdelas på det nya och det förordade konstmuseikollegiet. Blandde remissinstanser som uttalar sig positivt om MUS 65 :s förslag att inrättaett särskilt musei- och utställningsråd återfinns statens personalutbUdningsnämnd,, museet, länsstyrelserna i Skaraborgsoch . Attde statliga museerna även fortsättningsvis bör lyda direkt under Kungl. Maj:tunderstryks av museidirektören m.fl. vid statens historiska museum,och museet. Ifråga om museirådets arbetsuppgifter anser RRV att den föreslagnauppläggningen av petitaarbetet på museiområdet är ändamålsenlig. RRVtUlstyrker även att det föreslagna rådet får uppgifter i fråga om övergripandeutredningar och prognoser rörande arbetsmarknad och utbildningsbehov. finner det naturligt att samverkan sker mellan personalutbildningsnämndenoch museirådet vid planering och uppläggning av bl.a. internutbUdning inommuseiväsendet. Riksantikvarieämbetetoch statens historiska museum finner att de föreslagna arbetsuppgiftemaföratsätter en vidsträckt kompetens inom centralorganet. Bortsett från attrådets tänkta resurser inte alls står i rimlig proportion till de givnaarbetsuppgifterna, så är dessa enligt blandade på ettsätt som måste betecknas som betänkligt. Utredningensförslag att en registreringscentral för museisamlingar skall ingå som en delav musei- och utställningsrådets organisation tas upp av bl.a.Ingenjörsvetenskapsakademien som ifrågasätter behovet av en speciellorganisation för central dataregistrering. avstyrker att dataregistreringen läggs under det föreslagnacentralorganet och anser, liksom bl.a. Stiftelsen , attden i stället bör utföras vid något eller några centralmuseer. Helsingborgskommun anser att ansvaret för en central registrering bör läggas på Nordiskamuseet, medan Föreningen föreslår Nordiska museeteher eller en fördelning på dessa två jämte naturhistoriskariksmuseet. MUS65 har i sitt förslag betonat att föremålsbeskrivningarna bör göras vid resp.museum. anser också att nomenklatur- 1974: 28 251 undersökningen liksom för övrigt registreringscentralen behöver den museala miljön som daglig referens och därför bör liggakvar inom . organisation delar TCO uppfattningen att musei- ochutställningsrådets ledamöter bör företräda de samhällssektorer med vilkamuseiväsendet främst har att samverka, såsom skola, folkbUdning, högreutbildning och forskning. och statens historiska museumhar däremot svårt att acceptera den föreslagna konstruktionen. Museifackmännenkommer enligt ämbetet att få mycket små möjhgheter att delta i styrningen avden verksamhet de är utbildade att sköta. Angående museichefskollegiets framtida ställning yttrarsig bl.a. museichefskollegiet i , som framhåller vikten av attansvarsområdena för centralmuseerna även i fortsättningen definieras för attundvika kollision och konkurrens. Målsättningen för integrering och samarbetebåde på det vetenskapliga planet och i fråga om utställningar bör enligtkollegiet ytterligare penetreras. Museerna i har mångagemensamma frågor som motiverar en samarbetsorganisation för centralmuseernaoch de kommunala Stockholmsmuseerna utan inskränkning av dessas suveränitet.En liknande uppfattning företräds av och statenshistoriska museum, och . MUS 65:s förslag att huvudmannaskapför skall upphöra mottas positivt av de remissinstansersom berör denna fråga. Den enda instans som är negativ till förslaget ärnationalmuseet, som förordar att nya former skall prövas för ett fortsattsamarbete mellan och . Statskontoret, UKÄ, länsstyrelserna i och ,och , och delarde sakkunnigas uppfattning att huvudmannaskap förriksantikvarieämbetet bör upphöra.