prop · FX03188 · 1974-12-31 00:00:00 — Uppkommer överskott i stiftelsen föreliggerinte - i motsats till vad som gäller vid kontosystemet - skyldighet att lappaav detta vid taxeringen. Arbetsgivarenäger gottgöra sig för pensionskostnader från stiftelsens medel. Sådan gottgörelseutgör i princip skattepliktig intäkt, men han är å andra sidan berättigad tillavdrag för pensionskostnaderna i fråga, varför någon beskattningseffekt reelltsett ej uppkommer. kan efter beslut av tillsynsmyndigheienföras över på ny innehavare av verksamheten. Om stiftelsen i samband med verksamhetensupphörande har överskott på kapital skall tillsynsmyndigheten bestämma förvilket ändamål detta får användas. Tryggandelageninnehåller även regler för personalstiftelser. avses idenna lag en av arbetsgivaren grundad stiftelse med ändamål att främja annanvälfärd åt personalen än pension, lön eller liknande förmän.Även sådan stiftelse skall ha karaktär av realsliftelse och stå under tillsyn avlänsstyrelsen. För utlåning av medel till arbetsgivaren gäller samma regler somför pensionsstiftelse. Vid taxeringen medges avdrag för avsättningar tillpersonalstiftelse som skett i enlighet med tryggandelagens bestämmelser. Ifråga om skattskyldigheten för personalstiftelse gäller samma begränsade .skattskyldighetsom för pensionsstiftelse om personalstiftelsen uteslutande tillgodoser vissa kvalificeradeändamål, bl. a. att ge understöd vid sjukdom. Förordningen(1960:63) om rätt till föriustutjämning vid taxering för inkomst ger alla skattskyldigamöjlighet att vid taxeringen för ett eller flera senare år utnyttja underskotti en förvärvskälla, som inte kunnat kvittas mot överskott i annan förvärvskällavid ett visst års taxering. Även allmänna avdrag som inte kunnat utnyttjas förpå detta sätt förskjutas till senare år. Utnyttjandet av underskottet som föriustavdragfår ske när som helst vid taxering . Från dessagenerella bestämmelser gäller vissa undantag och begränsningar. Sålunda får föriustavdraggöras endast om föriusten uppgår till . och i kommunalt hänseendeberättigar underskott i förvärvskälla till föriustavdrag endast från inkomst somskall beskattas i samma kommun. Risk för missbruk har föranlett införande av ensärskild bestämmelse för fömansföretag. För dessa företag stadgas attförlustavdrag inte får medges med mindre samtliga eller så gott som samtligaaktier eller andelar vid såväl ingången av föriuståret som utgången av kvittningsåretägdes eller innehades av samma fysiska person eller personer samt dessutomunder den förutsättningen, i de fall det är fråga om två eller flera aktie-eller andelsägare, att envar av dessa ägde eller innehade ungefäriigen likastor andel i aktie- eller andelskapitalet vid det ena som vid det andra tilltället.Vidare gäller den begränsningen att bestämmelserna inte är tillämpliga i frågaom realisationsförlust vid icke yrkesmässig avyttring av fast och lös egendomoch ej heller på underskott av fastighet och rörelse i utlandet.Realisationsförlust får enligt punkt 4 av anvisningarna till 36 S KL kvittasendast mot realisationsvinst eller vinst i utländskt lotteri, som uppkommitunder samma beskattningsår. Realisationsföriust på föstigheter får dockkvittas mot alla slag av realisationsvinster även senare år men inom sammatidsperiod som gäller för förlustavdrag i allmänhet, dvs. Underskottpå fastighet eller rörelse i utlandet berättigar till avdrag vid taxeringendast genom kvittning mot annan intäkt av fastighet eller rörelse i utlandet.1 likhet med bestämmelserna i löriustutjämningsförordningen kan kvitiningen skeunder de sex närmast följande taxeringsåren. har även I ett parandra avseenden undantag från tillämpning av förlustutjämningsförordningeninförts varvid möjligheterna till öppen resultatutjämning begränsats tillkvittning inom förvärvskällaneller närliggande förvärvskällor. Bestämmelser om sådan s. k. underskottsutjämningfinns i förordningen (1971:50) om särskilt investeringsavdrag vid taxering tillstatlig inkomstskatt samt i 46 § 1 mom. KL beträffande avskrivning på fartygoch luftfartyg eller avskrivning enligt förordningen (1966:172) om avdrag vidinkomsttaxeringen för avskrivning på köpekontrakt som avser fartyg m. m. 1vissa avseenden föreligger även, jämfört med huvudregeln, en utvidgning av röriustutjämningsförordningenstillämplighet. Sålunda kan under vissa förutsättningar äkta makar utnyttjavarandras underskott som förlustavdrag och oskift dödsbo överta den avlidnes föriuster.Vid fusion enligt 174 § 1 mom. AL, dvs. då helägt dotterbolag uppgår imoderbolaget, äger sistnämnda bolag efter fusionen samma rätt till föriustavdrag,som skulle ha tillkommit dotterbolaget om fusionen inte ägt rum. Vid fusion iandra fall, dvs. då fusionen ägt rum i enlighet med 175 § AL, föreliggerdäremot inte någon rätt för moderbolaget till föriustutjämning fördotterbolagets förlust. Avhuvudregeln att föriustavdrag inte får utnyttjas av annan än den, som haft föriusten,följer att den som övertar en rörelse från annan person inte får räkna sig tillgodo dennes outnyttjade underskott i förvärvskällan. Inte heller får, om ensärskild rörelse ombildas till aktiebolag, underskottsavdrag överföras frånden enskilde rörelseidkaren till aktiebolaget. Däremot kan den fysiske personenefter en sådan ombildning enligt de vanliga reglema vid sin egen taxeringavräkna underskott, som uppkommit i den av honom tidigare bedrivna rörelsen,mot den lön eller utdelning han erhåller från bolaget eller mot annan inkomstsom han har. Om ett aktiebolag avvecklas, kan ett i detta outnyttjat föriustavdraginte övertas av annan. 3,1 ändringar i aktiebolagslagen Genombeslut av vårriksdag höjdes gränsen för lägsta tillåtna aktiekapitalfrån 5 000 till . 1973:93, LU 1973:19, rskr 1973:238, SFS1973:303). Ändringen gällde bolag som bildats ft. o. m. . Senaresamma år bestämdes att även äldre bolag, dvs. bolag som bildats före den 6 juni1973, skulle under en övergångstid företa motsvarande höjning.Övergångsreglerna innebär att alla äldre aktiebolag skall vid utgången av år1978 ha ett lägsta aktiekapital på . Bolag, vars registreradeaktiekapital ej uppgår till . , skall, om det inte irätti likvidation eller försatts i konkurs, avföras ur aktiebolagsregistret och ärdärmed upplöst. Härefter svarar aktieägarna samt styrelseledamöter ochverkställande direktör solidariskt för bolagets förpliktelser. Aktieägarnainträder i bolagets ställe som part i de avtal bolaget slutit med tredje man.Vidare skall styrelsen fullgöra uppgifter, som före upplösningenåvilat bolaget (prop. 1973:168, LU 1973:41, rskr 1973:393, SFS 1973:1081). Beredningenkonstaterar att ändringarna i aktiebolagslagstiftningen aktualiserar vissaskattefrågor. Dessa frågor har hänskjutits till beredningen, varvid vissariktlinjer meddelats. 1973:168 uttalades alt bolag, som övergår tillannan företagsform utan att därigenom på grund av olika dispositioner vinnaobehöriga skatteförmåner och som inte har tillräckliga vinstmedel för attkunna höja sitt aktiekapital till , inte skall behöva drabbas avnågon utskiftningsskatt på grund av övergången. Beredningen har i ettannat sammanhang genomfört en statistisk undersökning grundad på uppgifterfrån aktiebolagens avlämnade självdeklarationer. Mot bakgrund av dettamaterial har beredningen sökt att få en uppfattning om vad för slags aktiebolagsom kan komma att avvecklas och i vilken omfattning detta kan väntas ske. Vidutgången av , dvs. det år undersökningen avsåg, fanns ca 100000aktiebolag registrerade. Antalet bolag steg till 125 000 vid utgången av år1972 och utgjorde vid utgången av 133 000. Den av beredningengenomförda undersökningen visade att av alla aktiebolag-omkring 110000-är fåmansbolag. av dessa har ett aktiekapital understigande 50 000kr., eller drygt 95 000 bolag. Av dessa 95 000 bolag var det som hade detlägsta tillåtna aktiekapitalet , eller ca 45 000 bolag. I ca 45 000bolag fanns det beskattade reserver, som dock i de flesta fall endast tordeuppgå till något kr. Beredningen fann att i ungefär hälften avbolagen med beskattade reserver var dessa otillräckliga för att denerforderliga höjningen av aktiekapitalet skulle kunna genomföras enbart medsådana medel. I omkring en fjärdedel av bolagen var aktiekapital ochbeskattade reserver av en sådan storleksordning, att det i allmänhet tordevara möjligt att genomföra höjningen. 40 000 bolag hade en omsättning . medan ca 15 000 bolag låg mdlan 80 000 och . Uppgifterna omomsättning ger enligt beredningen en antydan om att drygt hälften av de 95 000bolagen med aktiekapital . kan komma att avvecklas. Om man i ställetutgår från uppgifterna om beskattade reserver tyder dessa enligt beredningenpå att avvecklingen kan komma att omfatta en ännu större del av bolagen, kanskeinemot tre Oärdedelar. Beredningen pekar på att från teoretisk synpunkt kanavvecklingsprocenten komma att bli ganska hög. Med hänsyn till att många fömansbolagunder senare år enligt beredningen tillkommit för att bereda skattelättnader åtsina ägare, kan det dock förmodas att en avveckling likväl inte kommer tillstånd. Med hänsyn härtill är det enligt beredningens mening vanskligt attuppskatta det verkliga antalet bolag som kommer att avvecklas. Beredningenarbetar f n. med olika problem som rör beskattningen av fåmansägda aktiebolagoch handelsbolag samt Förslag i ämnet kommer att framläggas med förtur. Denna översyn syftarenligt beredningen inte till en skärpt beskattning av fåmans-bolagen utanendast att åstadkomma en rättvis beskattning av dessa bolag jämfört med andraföretagsformer. Det stora antalet enmans- och fömansbolag som f n. finns vållarenligt beredningen skattemyndigheterna betydande svårigheter. Delta gällersåväl i administrativt hänseende som vid ställningstaganden till en rad skildamateriella beskattningsfrågor. Taxering och kontroll av dessa bolag och derashuvudaktieägare är därför besvärlig och resurskrävande. Beredningen anser fråndessa synpunkter att det i och för sig är önskvärt att så många som möjligt avde mindre bolagen avvecklades för att i forlsältningen bedriva verksamheten iannan företagsform. är beredningen medveten om att en övergång tillandra företagsformer medför många nya problem vid beskattningen. Beredningen framhålleratt den civilrältsliga lagstiftningen för de företagsformer det här gäller,främst lagen (1895:64 s. 1) om handelsbolag och enkla bolag, inte fyller dekrav som ur olika synpunkter bör ställas på en modern lagstiftning. En övergångfrån aktiebolag till annan företagsform ställer också det praktiskataxeringsförfarandet i blickpunkten. Det torde bli nödvändigt med vissa ändraderutiner för taxeringsarbetet i första instans. Med hänsyn härtill ställer sigberedningen f n. tveksam till en massövergång från aktiebolagssektorn. 1 varjefall gäller detta övergång från aktiebolag till annan företagsform än enskildfirma. En samlad bedömning av de åtgärder som är nödvändiga för att åstadkommaen materiellt likformig beskattning vid olika företagsformer måste därförenligt beredningens mening anstå till dess beredningens förslag föreliggerbeträffande fömansbolagens beskattning. 3.3Beredningens överväganden ocb förslag Beredningenkonstaterar att den höjda gränsen för lägsta tillåtna aktiekapital kan väntasfå till följd att ett stort antal bolag kommer att upplösas under de närmasteåren. Främst gäller detta enmans- och fåmansbolag. Detta medför att den skattemässigabehandlingen av sädana upplösningar måste regleras. 1 första hand anserberedningen att dessa regler bör inriktas på alt underiätta en övergång tillannan företagsform. Enligt beredningens mening uppnår man väsentliga fördelarom även övriga grupper av bolag med ett aktiekapital understigande 50 000 kr.ges vissa lättnader vid beskattningen i samband med att de avvecklas. Tilldessa hör de vilande bolagen samt sådana bolag där intäkterna efter enupplösning rätteligen bör hänföras till förvärvskällan tjänst. Föratt uppnå dessa syften erfordras alltså vissa ingripanden i skattelagstiftningen.Reglerna om utskiftningsskatt i samband med aktiebolags upplösning aktualiserashärvid i första hand. Vidare är det nödvändigt med bestämmelser på skildaområden av inkomstbeskattningen liksom i fråga om det taxeringstekniskaförfarandet. Isamband med aktiebolags upplösning sker taxering till utskiftningsskatt avvinstmedel som kvarstår i bolaget. Denna beskattning är avsedd att effektueradet andra ledet i aktiebolagens dubbelbeskattning. Om ett bolag övergår tillannan företagsform på grund av de civilrättsliga reglerna om höjning avaktiekapitalet anser beredningen att, i likhet med vad som gäller i allmänhetvid utskiftning av aktiebolags tillgångar, en särskild värdering måste ske avbolagets tillgångar och skulder för övergången. Enligtgällande bestämmelser (Ijärde stycket av anvisningama till förordningen(1927:321) om skatt vid utskiftning av aktiebolags tillgångar) skall andratillgångar än kontanta medel vid beräkning av utskiftat belopp tas upp tillsaluvärdet. Vid en strikt värdering skulle varje tillgångsslag bli föremål fören prövning huruvida bokfört värde överensstämmer med saluvärdet ocheventuella differenser beaktas vid beräkning av utskiftat belopp. 1 rådandepraxis är det dock endast beträffande vissa tillgångsslag som del normaltuppkommer fråga om en sådan justering. Det gäller då främst varulager som nedskrivits.Beträffande fastighet har i allmänhet pre-sumerats att taxeringsvärdetöverensstämmer med allmänna saluvärdet. När det gäller inventarier godtasvanligtvis bokförda värden utom i de fall där en mera betydande överavskrivningkan ha förekommit såsom då en investeringsfond tagits i anspråk eller i frågaom speciella objekt, t. ex. fartyg. Normalt innebär upplösningen av ettaktiebolag att tillgångarna avyttrats och att bolagetsskulder slutreglerais, så att ulskiftningen huvudsakligen omfattar kontanter.Vid upplösningar som här avses blir i stället den normala gången alt fastställasaluvärdet för de skilda balansposterna. Desto viktigare är det därför enligtberedningens mening att arbeta med lättillämpade schabloner såsom uttryck fördetta värde. Det är därför lämpligt, anser beredningen, att anknyta till denpraxis, som f n. råder beträffande värderingen av balansposterna. En sådanpraktisk beräkningsmetod kan komma att medföra vissa ojämnheter vidtillämpningen som så långt möjligt bör elimineras. Enligt beredningen borenlämplig utväg vara att sätta gränsen för utskiftningsskattefrihet vid en sådannivå alt de skillnader som kan uppkomma inte tillåts slå igenom vid utskiftningsskat-teberäkningen. Dennagräns bör även sättas med hänsyn till önskvärdheten av att även vissa andramindre bolag avvecklas, t. ex. vilande bolag, skrivbordsbolag och namnskyddsbolag.Beredningen föreslår därför ett utskiftningsskattefriit grundavdrag på 75 000kr. utöver återbäring av tillskjutet kapital. Denna gräns bör i princip gällagenerellt för samtliga bolag med ett aktiekapital understigande . Föratt det extra avdraget skall få åtnjutas av företag, som driver rörelse,jordbruk eller skogsbruk, anser beredningen att det bör krävas av dessa företagatt ägarkretsen inte ändras samt att samtliga tillgångar och skulder iaktiebolaget efter överiåtelsen tas upp av övertagarentill de värden som i beskattningsavseende gällt för aktiebolaget. En särskildberäkning av utskiftningsskatteplikligt belopp i form av ett deklarationsförfarandemåste emellertid alltid göras. Vidvärdesättning av varulagret bör jämförelse göras med prissättningen i sambandmed en normal upplösning av ett aktiebolag. Om verksamheten fortsätts i annanföretagsform, bör varulagrets värde beräknas till anskaffningskostnaden efteravdrag för inkurans. I övriga fall, dvs. då verksamheten upphör och en verklig utskiftningav lagertillgångarna företas, bör gängse pris vid försäljning i konsumentledetgälla. Denna distinktion mellan bolag som lägger ned verksamheten och bolag somfortsätter denna i annan företagsform bör för övrigt gälla vid värdesättningav balansposter över huvud taget. 1fråga om inventarietillgångar bör vid övergång till annan företagsform detbokförda värdet i allmänhet godtas vid beräkningen även om räkenskapsenligavskrivning tillämpats och därmed viss överavskrivning skett. Endast i fråga omspeciella objekt, t. ex. fartyg och i de fall investeringsfond tagits i anspråkvid förvärvet, där verkliga värdet mera avsevärt överstiger bokföringsvärdetbör skillnaden beaktas. Immateriella rättigheter såsom patent, hyresrätt ochgoodwill bör också kunna tas upp till bokförda värdet. Aktierbör i den mån de är börsnoterade tas upp till lägsta betalkurs eller, om sådanej noterats, köpkursen för bolagets sista bokslut. För övrigaaktier kan värdering i allmänhet ske med ledning av de av för förmögenhelsberäkningenåsatta värdena. Närdet gäller fastigheter torde i tidigare praxis ha godtagits att de upptagits tilltaxeringsvärdet. Detta värde har då ansetts överensstämma med saluvärdet. allmänna fastighetstaxering har taxeringsvärdenivån satts iviss relation till allmänna saluvärdet, nämligen för hyres-, affärs- ochindustrifastigheter samt för övriga fastigheter. Den taxeringsvärdenivåsom skall gälla vid allmänna fastighetstaxering har bestämts till 75 %av saluvärdet vid ingången av . Detta bör få till följd alt fastighetersvärde vid utskiftningsskattebcräkning bestäms med utgångspunkt fråntaxeringsvärdet som räknas upp till saluvärdenivå. Om avveckling sker vid sådantidpunkt att bolaget sista gången skall in-komsitaxeras bör beträffandehyres-, affärs- och industrifastigheter uppräkning därför ske med en fjärdedeloch övriga fastigheter med en tredjedel medan avveckling som skall redovisasför inkomsttaxering eller senare alltid bör föranleda en uppräkning avtaxeringsvärdet med en tredjedel. 1 endel aktiebolag kan naturiigtvis finnas vissa andra tillgångar, såsom utländskavärdepapper, obligationer, andra rättigheter än de tidigare nämnda osv. Dessa falltorde enligt beredningen inte vålla nämnvärda svårigheter. Ledning bör kunnahämtas från de riktlinjer beredningen angett för de mera frekventatillgångsslagen. Det bör påpekas att hela beräkningen bör tillåtas ske medrelativt grova schabloner. Vidberäkning av det ulskiftningsskattepliktiga beloppet måste också hänsyn tas tilldet särskilda stadgandet i punkt 1 sista stycket av anvisningarna till 28 § KL,som tillkommit för att vid utskiftning effektuera första ledet idubbelbeskattningen. Bestämmelsen gäller omsättningstillgångar samt sådanaanläggningstillgångar, främst inventarier, som vid avyttring behandlas somomsättningstillgångar. Bolaget skall anses ha åtnjutit skattepliktig intäkt meddet belopp som influtit om tillgången i fråga försålts i stället för utskiftats.Den latenta inkomslskatteskuld som belöper på reserven skall beaktas vidberäkningen. Detta bör ske schablonmässigt på så sätt att den antas till 50 %av reserven. Fastighet, som inte utgör lagertillgång i byggnadsverksamhet ellerrörelse som avser handel med fastigheter, omfattas inte av bestämmelsen. I dethär sammanhanget måste dock den latenta skatteskuld beaktas, som kan föreliggavid en tänkt försäljning av fastighet per övergångsdagen. En sådan försäljninghade blivit föremål för realisationsvinstbeskattning. A andra sidan ärrealisationsvinstreglerna så utformade - indexuppräkning och fasta tillägg -att det i flertalet fall inte torde finnas någon latent skatteskuld. Vidövergången bör dock sådan skuld få avräknas om det skulle föreligga enskattepliktig realisationsvinst. Beredningen anser att det i det enskildafallet bör ges möjlighet att exakt beräkna den latenta skutteskulden. Ävenposter på balansräkningens skuldsida kan behöva beaktas vid ut-skiftningsskatteberäkningen.Detta gäller närmast reserveringar av olika slag såsom generell nedskrivning avfordringar och avsättningar för att möta framtida utgifter. Tillämpning av deninom företagsekonomin allmänt förekommande försiktighetsprincipen vidberäkning av de belopp med vilka reserveringar företas medför ofta en visskonsolidering. Till den del dessa reserver överstiger påräkneliga skulder börenligt beredningen reducering av skuldposterna ske eller motsvarande belopp lasupp som tillkommande post vid utskiftningsskatteberäkningen. Den därpåbelöpande inkomstskatteskulden skall beaktas. Överföringav tillgångar från aktiebolag till annan företagsform får i regel konsekvenservid inkomstbeskattningen. Detta kan även inträffa i fråga om skulder.Beredningen finner det nödvändigt att särskilda bestämmelser införs sommöjliggör överföring av verksamheten samt tillgångar och skulder i denna till anniinföretagsform utan dessa beskattningskonsekvenser. Eftersom verksamheten skallfortsättas i det nya företaget är det naturiigt att kontinuiteten bibehålls medtidigare beskattningsår och därmed det förutvarande aktiebolaget. Ingåendevärden på tillgångar och skulder i det nya företaget skall därför motsvaras avaktiebolagets utgående värden. Befrielse från inkomstskatt bör enligtberedningen endast gälla i de fall då verksamhet förts över från aktiebolag föratt fortsättas i ny företagsform, i vilken verk- samhetenskattemässigt är hänförlig till rörelse eller jordbruksfastighet. Dessutomerfordras att aktiebolaget upprättat bokslut före överiåtelsen.Förvaltningsbolag bör inte omlätlas av bestämmelsen. Övergångsregleringenavser främst att göra det möjligt för ägarna till företaget, dvs. deförutvarande aktieägarna, att fortsätta verksamheten i annan företagsform. Föratt förhindra att de speciella skattelättnaderna utnyttjas på ett obehörigtsätt bör vidare gälla att ägarkretsen i aktiebolaget ärdensamma som idet nya företaget vid utgången av det beskattningsår under vilketrörelsen överiåts. För fåmansbolag bör efter förebild från förlustutjämningsförordningengälla att envars ägarandel skall vara ungefäriigen densamma vid de bådatidpunkterna, dock inte om skillnaden beror på arv, testamente eller bodelning. undantagsföll då ett aktiebolag tvångsupplöses, varvid aktierna ägs av ettannat aktiebolag, får upplösningen anses medföra att rörelsen övergår tillmoderbolaget till bokförda värden. Varulager,som är det tillgångsslag där överföring av dold reserv är mest frekvent, upptassåledes i det nya förelagets ingående balansräkning till samma belopp som denutgående balansräkningen för aktiebolaget vari verksamheten sista gångenredovisas. Vid den skattemässiga värderingen av varulagret i bokslutet för debåda första åren i det nya företaget får den särskilda bestämmelsen vidlagerminskning i punkt 1 sjätte stycket av anvisningarna till 41 S KL(supplementärregel 1) tillämpas. Medeltalsvärdet skall därvid beräknas som omvarulagret även för de aktuella jämförelseåren ägts av det nya företaget. Omvid tillämpning av nämnda anvisningspunkt lagret upptagits till negativt beloppsom avsatts till lagerregleringskonto skall avsättningen återföras tillbeskattning påföljande beskattningsår i det nya företaget. Avdragför värdeminskning på maskiner och inventarier åtnjuts antingen enligt reglernaför planenlig eller räkenskapsenlig avskrivning och såvitt gällerjordbruksfastighet även såsom restvärdeavskrivning. Har planenlig avskrivningtillämpats och denna metod skall fortsättas av det nya företaget är dettänkbart att beräkna avskrivningen på två olika sätt. Den ena möjligheten är attbetrakta det belopp som kvarstår oavskrivet hos aktiebolaget som det nyaföretagets anskaffningsvärde. Avskrivningsprocenten skall då bestämmas pågrundval av den återstående varaktighetstiden och kommer därmed att jämkasuppåt jämfört med den procentsats som tillämpats av aktiebolaget. Den andramöjligheten är alt låta del nya företaget fullt ut överta aktiebolagetsavskrivningsplan, dvs. skriva av på de ursprungliga anskaffningsvärdena ienlighet med den i aktiebolaget uppgjorda planen. Den materiella effekten blirdensamma vare sig man använder den ena eller den andra metoden. Det mestpraktiska tillvägagångssättet bör då vara avgörande. Beredningen föreslårsålunda att det nya företaget får ta över den plan som upprättats iaktiebolaget och fortsätta skriva av efter denna.