prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Fleraremissinstanser, däribland SÖ och , anser att dekulturvetenskaphga aspekterna bör betonas, t. ex. i ämnesbeskrivningen.Riksförbundet anser vidare att dokumenterade språkkunskaper skall vara ettbehörighetsvillkor för tjänsten. I ett stort antalremissyttranden, däribland i dem som avgivits av historisk-filosofiskasektionens i , humanistiska fakulteten i och dessutbildningsnämnd samt länsskolnämnderna i lämtiands, ochNorrbottens län, framhålls att det är mycket angeläget att inrättandet avprofessuren inte fördröjs. 1974:1 Bilaga 10 235 Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande tillkallade dåvarande chefen förinrikesdepartementet invandrarutredningen (In 1969:22). Utredningen har inovember 1972 lagt fram ett delbetänkande, (SOU 1972: 83) Invandrarutredningen2, Tolkservice, Nordisk språkkonvention. Efter remiss har yttranden överbetänkandet avgivits av riksåklagaren som bifogat yttranden från vissalänsåklagar-och åklagarmyndigheter , som bifogat yttranden frånvissa tingsrätter , hovrätten för övre , kammarrätten i ,, som bifogat yttranden från vissakriminalvårdsdirektörer m. fl. , domstolsväsendets organisationsnämnd, chefen för armén, , arbetarskyddsstyrelsen,, postverket, statskontoret, ,universitetskanslersämbetet (UKÄ) som bifogat yttranden från berördamyndigheter vid universitet och högskolor , ,kommerskollegium som bifogat yttranden från vissa handelskamrar ,, som bifogat yttrandenfrån vissa länsarbetsnämnder , statens invandrarverk som bifogat yttrandenav i , Giunta Associazioni Italiane inSvezia och Riksförbundet Finska föreningar i , exekutionsväsendets organisationsnämnd,länsstyrelserna i , , , ochNorrbottens län av vUka några bifogat yttranden från vissa kommuner m. fl., kompetenskommittén och av folkhögskoleutredningen. Vidare har yttranden avgivitsav . , gemensamt med och . i (LO), akademikerscentralorganisation () gemensamt med (),(), . , som bifogatyttranden från vissa aUmänna försäkringskassor , ,Föreni,ngen auktoriserade translato-rer, , Sverigesförenade studentkårer (SFS) samt . I det följandelämnas först en kort redogörelse för betänkandet i dess helhet. UtredningenInvandramtredningen beskriver nuvarande tolkservice och konsta- RiksdagsledamotenHugo , fil. mag. , riksdagsledamoten , byråchefen ,riksdagsledamöterna (ordförande) och . 1974:1 Bilaga 10 236 terar att tUlgången på tolkar inom olikasamhällsområden är otiUräck-1ig. Språksvårigheter utgör enligt utredningen oftaett betydande hinder för invandrare att uppnå en med den inhemska befolkningenjämförlig ställning. Staten, kommunerna och landstingen bör därför ta ettstörre ansvar för tolkfrågorna. Arbetsmarknadens parter bör ägna ökaduppmärksamhet åt behovet av en effektiv språkservice på arbetsplatserna. För att behovetav kvalificerade tolkar skall tillgodoses bör tolkutbildning anordnas påhögskolenivå. En särskild tolkskola, som knyts till ett av universiteten ilandet, bör svara för utbildningen. De nuvarandemöjhgheterna tUl utbildning av s. k. kontakttolkar bör breddas. Kurser i formav studiecirklar bör anordnas av studieförbunden. Tolkutbildning bör förekommaäven vid folkhögskolor. Utredningen föreslårvidare att auktorisation av kvalificerade tolkar och översättare skall skegenom en statlig nämnd, som även bör svara för examination av s. k.kontakttolkar. Nämnden bör föra register över tolkar och översättare. Statens invandrarverkbör ges resurser för utökad översättningsservice. Myndigheterna bör i störreutsträckning än använda flerspråkiga blanketter. Betänkandetinnehåller vidare förslag till lag om tystnadsplikt för tolk samt vissaöverväganden rörande förutsättningarna för en nordisk språkkonvention enhgtNordiska rådets rekommendation nr 29/ 1966. Dessa delar av betänkandet beredsinom . I det följandelämnar jag en redogörelse för förslagen avseende tolkutbildning på högskolenivåsamt för remissyttrandena i denna del. Till förslagenom utbUdning för s. k. kontakttolkar återkommer jag vid min anmälan i det följande av anslaget Bidrag tUl särskilda vuxenutbildningsåtgärder. Utredningens förslagi fråga om auktorisation och registrering av tolkar och översättare samt tolk-och översättningsservice kommer att behandlas av det i invandrarfrågorföredragande statsrådet i samband med hennes anmälan senare denna dag av vissautgifter för /75 inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde. Invandrarutredningenkonstaterar att tolkutbildning på eftergymnasial nivå med undantag för mUitärsådan saknas i . En grundläggande förutsättning för enkvalitetsförbättring av nuvarande tolkservice är enligt utredningen att sådanutbildning anordnas på universitetsnivå. Det främsta måletför en tolkutbildning på högskolenivå bör vara att utbilda tolkar förkvalificerade tolkningsuppdrag. Ett annat mål bör vara att tillgodose behovetav lärare för andra former av tolkutbildning. Med hänsyn tUl att behovet avtolkar varierar starkt mellan olika språk torde regelbunden utbildning intekunna bli aktuell annat än för de 1974:1 Bilaga 10 237 invandrarspråk som för närvarandehar störst utbredning i . UtbUdningens organisation bör dock enligtutredningen vara så flexibel att nya språk med lätthet kan infogas iutbildningen allteftersom behov framkommer och kompetenta lärare kananskaffas. Med hänsyn till atten del av dem som kommer att efterfråga tolkutbildning på högskolenivå redanär verksamma som toUcar men torde sakna den formella kompetens som gällersom generellt behörighetskrav för tillträde till universitetsstudier, börenligt utredningen bestämmelserna ikungörelsen (1969: 68) om vidgat tillträde tiU högre utbildningtillämpas även för tolkutbildningen. Utredningen ifrågasätter om därvid ettgenerellt krav på läskunskaper i engelska bör ställas på dem som söker sig tilldenna utbildning. Som krav för tUlträdetill utbildningen bör gälla att vederbörande har studievana/studielämplighet,väl behärskar det språk han avser studera och har bred samhällsorientering.Även väl vitsordad tolkerfarenhet bör tillmätas stort värde. DenutbUdningssökande skall vara i det närmaste aktivt tvåspråkig. Kraven påspråkkunskaper torde emellertid inte kunna formuleras i termer av betyg vidfilosofisk fakultet. Andra formella kriterier torde inte heller kunna tiUämpas,utan graden av språkbehärskning bör enligt utredningens uppfattning faststäUasgenom diagnostiska prov. Av den sökande bör krävas allmän svensk samhällsorientering som motsvarargymnasiekompetens i samhäUskun-skap. För sökande som inte har genomgåttsvensk gymnasieskoleutbildning bör också beträffande samhällskunskap särskildadiagnostiska prov kunna anordnas. Utredningenföreslår att tolkutbildningen på universitetsnivå skall omfatta studier undertre terminer. Under den tredje, avslutande terminen bör en viss specialiseringpå ett eller ett par fackområden kunna äga rum, t. ex. rättsväsendet,sjukvården, socialvården och/eller arbetsmarknaden. Den föreslagnautbildningen är i hög grad specialiserad och kräver medverkan av experter frånen rad olika fackområden och fömtsätter dessutom samundervisning av studerandemed olika språkinriktning. Det ter sig därför enligt utredningen svårt attknyta utbildningen direkt, till någon eller några av universitetensspråkinstitutioner. Antingen kan tolkutbUdningen anordnas av en friståendeinstitution inom högskoleväsendet (tolkskola) eller också kan den ges inomramen för verksamheten med yrkesinriktade studiekurser vid de filosofiska fakulteterna. Om tolkutbildningenskulle anordnas som yrkesinriktade studiekurser är det utredningens uppfattningatt ett särskilt utbildningsråd för tolkutbildning bör inrättas inom UKÄ. Utredningens majoritet harfunnit att en fristående tolkskola inom 1974:1 Bilaga 10 238 högskoleväsendet är att föredra.Det torde, menar man, finnas en viss risk för att kurser för tolkar skuUeanordnas endast sporadiskt och kursplaneringen bli mera kortsiktig omutbildningen anordnades i form av yrkesinriktade studiekurser. Administrationenav utbUdningen skulle troUgen bli svårare. Avgörande för utredningensbedömning av frågan har emeUertid varit att en samlad organisation förtolkutbUdning, läromedelsutveckling, fortbUdning samt auktorisation av tolkaroch översättare inte kan skapas inom ramen för verksamheten med yrkesinriktadestudiekurser. Utredningenföreslår därför att en särskild statlig tolkskola inrättas den 1 juh 1974. Förfrågor om utbUdningens mål, dimensionering och aUmänna utformning samt förprioritering av språkområden bör en särskUd styrelse inrättas. I styrelsen böringå företrädare för myndigheter och organisationer på utbildnings-,arbetsmarknads- och invand-rarområdena. I fråga omutbildningens institutioneUa organisation har en reservation avgivits avledamoten , som förordar yrkesinriktade studiekurser inomuniversitetsorganisationen. Utredningen hari sina överväganden utgått från det tolkbehov som finns för invandrare.Tolkskolan kan emellertid byggas ut för utbUdning av tolkar även förnäringslivets behov (t. ex. inom språk som engelska, tyska, franska, ryska ochspanska). Utredningen har i sina beräkningar dock inte tagit hänsyn tiUnäringshvets behov av tolkar. Förslagetbygger på att en kurs omfattar tolv elever och innebär att två kurser börigångsättas varje termin. finns underlag för kontinuerligutbildning av tolkar för finska, serbokroatiska och grekiska språken. Behovetär störst för finska språket. Med denskisserade uppläggningen dröjer det innan tolkar för mindreinvandrargrupper i kan hinna utbUdas. Mot de nackdelar detta innebär måsteenligt utredningen stäUas de fördelar man viimer genom att slippa bygga ut enorganisation, för vilken im-derlag kan komma att saknas på . Det ärdock naturligtvis möjligt att i början av verksamheten låta skolan omfattaflera kurser, om man anser att tolkar för ett större antal språk måste utbildasunder de allra närmaste åren. Invandramtredningenanser att fortbUdning, t. ex. i form av seminarier, bör anordnas för de tolkaroch översättare som anlitas för kvalificerade uppdrag. Utredningen harberäknat att kostnaderna för utbUdningen är i det närmaste identiska oavsettvUket alternativ man väljer i fråga om utbildningens institutionellaorganisation. Kostnaderna för utbUdningen beräknas vid full utbyggnad ienlighet med utredningens förslag till . 1974:1 Bilaga 10 239 En betydandemajoritet av remissinstanserna har i stort ställt sig bakominvandrarutredningens förslag om tolkutbildning på universitetsnivå. I detföljande redovisas därför i huvudsak endast de remissyttranden, som innehållerkritiska eller kompletterande synpunkter på vissa av utredningens förslag. Endast FöreningenSveriges tingsrättsdomare ifrågasätter behovet av en tolkutbildning påuniversitetsnivå, medan anser att behoven är så skiftande att deangivna generella målen svårligen torde kunna tUlgodoses inom ramen för ensamlad tolkutbildning. I fråga om förkunskapsfcraven påpekar kompetenskommitténatt frågan om allmän behörighet för personer med utländsk förutbUdning utredsinom kommittén. Kommittén tillstyrker att den föreslagna tolkutbildningen skallomfattas av reglerna för vidgat tillträde till högre utbildning och anslutersig även i övrigt i huvudsak tUl utredningens bedömning av villkoren förtillträde till utbUdningen. Det är emellertid enligt kommittén motiverat attbasera utbildningen på sådana kunskaper i svenska som i stort sett motsvararlärokursen på 3-årig linje i gymnasieskolan. Kammarrätten iGöteborg biträder i huvudsak utredningens förslag i fråga om tiUträdeskraven,men ifrågasätter om inte kravet på att kunskaper i svensk samhällsorienteringskall motsvara gymnasiekompetens är väl högt ställt. Statens invandrarverkanser att en framtida högre tolkutbildning bör underbyggas redan i gymnasietgenom att invandrarelever erbjuds undervisning i sitt modersmål.Utbildningmämn-den vid språkvetenskapliga sektionen vid i att man för tillträde töl utbildningen knappast kan kräva aktiv två-språkighet.I svenska bör krävas gymnasiebetyg från årskurs 3 även för invandrare. LO anser atttillträdeskraven bör omfatta en längre tids väl vitsordad verksamhet somkontakttolk eller liknande. Även universitetsstuderande med språklig ochsamhällsvetenskaplig inriktning måste skaffa sig annan erfarenhet än enbartuniversitetsutbildning för att uppnå erforderlig inträdeskompetens. Föreningenauktoriserade trans-latorer anser att för tiUträde bör krävas en mycket god',aktiv två-språkighet även ifråga om personer med universitetsutbUdning. I det övervägandeantalet remissyttranden tillstyrks utredningens förslag beträffande utbildningens innehåll m. m. I några framförs emellertid avvikande ellerkompletterande synpunkter. Utbildningsnämndenvid språkvetenskapliga sektionen vid i förordar tUlskiUnad från utredningen att utbildningstiden bestäms till fyra terminer förvarje språk. Fleraremissinstanser anser att utbUdningens inriktning på enbart invandrartolkar ärför snäv resp. att utbildning bör meddelas även i 1974:1 Bilaga 10 240 andra språk än invandrarspråken.Utbildningsnämnden vid språkvetenskapliga sektionen vid iGöteborg, Föreningen auktoriserade translatorer och Handelskammaren iStockholm pekar särskilt på utbildningsbehovet för översättare. Chefen förarmén anser att utredningen i större utsträckning borde ha tagit hänsyn tillbehovet av att utbilda tolkar för hela samhällssektorn. och SR anser detvanskligt att i alltför hög grad koncentrera tolkutbildningen tiU invandrarspråken.Utbildningsnämnden vid språkvetenskapliga sektionen vid iUppsala företräder en liknande ståndpunkt. Utbildningsnämndenvid språkvetenskapliga sektionen vid i föreslår, för attförståelsen för invandrarna skall ökas hos alla som har direkt kontakt meddessa, yrkesinriktade studiekurser om 10 till 20 poäng på de störreinvandrarorterna med kontrastivt studium av det svenska samhället och aktuellainvandrarländer. föreslår en specialkurs på området »detpolitiska språket» vilken skulle leda fram till en specialisering under densista terminen. anför att utbildningens olika momentbör integreras och kompletteras med viss praktiktjänstgöring. SFS anser detönskvärt att tolkutbildningen kompletteras med annan utbildning för att utvidgadess användningsområde. Utbildningen bör enligt organisationen 120-poängsexamen i två ämnen. Språkvetenskapliga sektionens utbildningsnämndvid i anser att man inte bör anta ett övervägande antalpersoner med annat språk än svenska som modersmål till den föreslagna utbildningen. När det gäUer den institutionella organisationen är remissopinionen splittrad. UKÄ avstyrkerinrättandet av en fristående tolkskola och förordar i stället att utbildningenbedrivs såsom yrkesinriktade studiekurser vid filosofisk fakultet. Om förslagetgenomförs med denna organisation bör ett särskilt utbildningsråd inrättas vidUKÄ. Vad gäller utbildningens kostnader, dimensionering och lokalisering samtstudieplaner bör en särskild arbetsgrupp få i uppdrag att utarbeta närmareförslag. Kammarrätten i företräder en liknande uppfattning. vid i , som rekommenderar enförläggning av tolkutbUdningen till universitet i närheten av invandrarcentra,föreslår att utbUdningen anordnas i form av alternativa studiekurser.Utbildningsnämnden vid humanistiska fakulteten vid i , somansluter sig till alternativet med yrkesinriktade kurser, kan tänka sig ettsystem där vissa språk resp. språkgrupper huvudsakligen knyts tUl en eller tvåuniversitetsorter, där utbildning alltid skall anordnas, medan övrig utbUdning bör vara flexibel. Till förslaget om enorganisation med yrkesinriktade studiekurser ansluter sig även TCO, LO,och SR. 1974:1 Bilaga 10 241 länsstyrelsernai och samt biträderdenna lösning. anseratt behovet av högre tolkutbildning torde kunna tillgodoses vid redanbefintliga och blivande läroanstalter. i län förordar attutbildningen knyts till redan befintliga språkinstitutioner viduniversiteteten. SFS anför att utbildningen till en början bör varalokaliserad tiU ett större universitet och att den bör administreras av bl. i förordar medhänsyn till osäkerheten om behovet av tolkar en utbildning med storelasticitet vad avser kapaciteten. Nämnden,som i likhet méd språkvetenskapliga sektionens utbildningsnämnd viduniversitetet i förordar en lösning med alternativa studiekurser,föreslår en uppdelning på en spräkdel och en tolkteknisk del, den senare som enyrkesinriktad kurs om 20 poäng. ,som har den principiella uppfattningen att avgörandet om tolkutbildningensorganisation bör anstå till dess stäUning tagits till 1968 årsutbildningsutrednings (U 68) förslag, tillstyrker inrättandet av en tolkskola,men viU inte helt utesluta alternativet med yrkesinriktade kurser. förutsätter att organisationsfrågan prövas motbakgrund av U 68:s utredningsmaterial. Näringsfrihetsombudsmannenrekommenderar yrkesinriktade studiekurser. Statskontoret, somi princip tUlstyrker förslaget om en fristående tolkskola, ifrågasätter om ensådan kan anses ändamålsenlig och pekar på den organisationsform, som dennordiska hushållshögskolan har, som ett lämpligt alternativ. iMalmöhus län anser att det förefaller vara en överdimensionering att inrätta ensärskild tolkskola, men att den lösningen ändå torde vara att föredra. Iåtskilliga remissyttranden, bl. a. av statens invandrarverk, tillstyrksförslaget om inrättande av en tolkskola helt. De par tem en tschefen Enligt statsmakternas beslut (prop. 10 s. 262, UbU 1971:3, rskr 1971:48) skaU den 1 juh 1974 viduniversitetet i inrättas en professur i nordisk och jämförandefornkunskap. I anslutning tUl att benämningen av övriga professurer inomämnesområdet ändrats har Kungl. Maj:t beslutat att tjänsten skall inrättas medäm-nesbenänmingen arkeologi, särskilt nordeuropeisk. Jag beräknar nu medel fördenna tjänst. I anslutning härtill tar jag upp medel för 500 assistenttimmarför forskning och allmänt institutionsarbete. Den avsameutredningen föreslagna tjänsten som professor i samiska språket viduniversitetet i bör enligt min mening komma till. Jag anser i hkhet medutredningen och remissinstanserna att profes- 1974:1 Bilaga 10 242 surens tyngdpunkt bör ligga på desamiska språken. Tjänsten bör emellertid också omfatta samisk kultur.Ämnesbenämningen bör vara samiska. I likhet med universitetskanslersämbetet(UKÄ) förordar jag att tjänsten inrättas . Beslut härom börfattas . I övrigt börutredningens förslag om decentraliserad universitetsutbildning i samiska ägnassärskild uppmärksamhet. Maj:t harmed stöd av bemyndigande (jfr prop. 1966: 1 bU. 10, SU 1966: 42, rskr 1966: 125) beslutat att professuren i litteraturhistoriamed poetik vid i i samband med återbesättande skalländras till professur i litteraturvetenskap. Maj:t har vidare beslutatatt professuren i engelska språket och engelskspråkig litteratur viduniversitetet i skall ledigförklaras med benämningen engelska, särskiltengelskspråkig litteratur. I enlighet med UKÄ:sförslag avser jag att i annat sammanhang återkomma tUl Kungl. Maj:t med förslagom inrättande av en tjänst som utländsk lektor i swahali vid iUppsala. Utbildning inom detta ämnesområde kommer därmed attkunna anordnas vid ett svenskt universitet. Viduniversitetet i finns en för personlig tjänst somuniversitetslektor i nordiska språk. Vidare har medel beräknats för 500assistenttimmar för vård av samlingar, allt avsett huvudsakligen i . I enlighet med vadjag förordat vid min anmälan i det föregående av anslaget Dialekt- ochortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv: Förvaltningskostnader bör dennaorganisation nästa budgetår inordnas i myndigheten dialekt- och ortnamnsarkivensamt svenskt visarkiv. Detta avlöningsanslag bör därvid minskas med ett beloppsom motsvarar kostnaderna vid tjänsten och assistenttimmarna innevarandebudgetår. Jag avser attsenare återkomma till Kungl. Maj:t med förslag om att ämnesområdet för enordinarie tjänst som universitetslektor vid i ienlighet med UKÄ:s förslag i samband med återbesättande ändras från franskatiU kinesiska. Medel förgrundläggande humanistisk utbildning vid högskolan i bör nästabudgetår anvisas under anslaget E 25. Gmndläggande humanistisk,samhällsvetenskaplig och matematisk-naturvetenskaplig utbildning i Linköping.Medelsanvisningen under förevarande anslag bör därför minskas med sammanlagt (1044 000+535 000=) . Under anslaget tiU avlöningar tilllärarpersonal har jag dock beaktat detmedelsbehov vid högskolan i som följer av tillämpningen av bestämmelsernaom universitetsautomatiken. Dessa kostnader bör slutligt belasta anslaget E 25.Anslaget till avlöningar tUl lärarpersonal bör med avseende på dessa kostnaderfungera endast som s. k. täckningsanslag för riksstaten. 1974:1 Bilaga 10 243 Under anslagetTeologiska fakulteterna: Avlöningar till lärarpersonal bör för nästa budgetårberäknas medel bl. a. för utbildning i grundspråk i enlighet med denreform av den religionsvetenskapliga grundutbUdningen, varom statsmakternabeslutade (prop. 1973: 1, bU. 10 s.333, UbU 1973: 8, rskr 1973: 105). Därvid bör kursanslaget förgrundläggande utbildning vid de humanistiska fakulteterna minskas med ettbelopp som svarar mot kostnaderna för motsvarande utbildning i grekiska ochhebreiska under innevarande budgetår. Med hänvisning tillvad jag i det föregående anfört vid min anmälan av vissa gemensamma frågorrörande universiteten m. m. beräknar jag under avlöningsanslaget medel för entjänst som forskarassistent vid vart och ett av universiteten i och Umeå.Medelsanvisningen till studievägledning under detta avlöningsanslag bör minskasmed . Vidare beräknar jag . för förstärkning av kursanslagetför grundläggande utbildning samt . för förstärkning av den förstaterminens utbildning i engelska, franska och tyska. I likhet medinvandramtredningen anser jag det angeläget med en utbyggnad avtolkutbildningen. Jag får i sammanhanget erinra om statsmakternas beslut ianledning av de av dåvarande chefen för anmälda frågornaom rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning förinvandrare (prop. 1972:100, InU 1972: 27, rskr 1972: 292 och prop. 1973: 43,InU 1973: 15, rskr 1973: 158). Språksvårigheter kan för invandrare utgöra ettbetydande hinder i arbetslivet och kulturlivet. Vid sjukdom eller vid behovatt anlita samhällets sociala service är kunskaper i svenska språket väsentliga.Från rättssäkerhetssynpunkt kan bristande språkbehärskning utgöra ettaUvarligt men. Vid sidan av denutbildning för s. k. kontakttolkar, till vilken jag återkommer i det följande,bör enligt min mening tolkutbildning komma till stånd också på högskolenivå. Ilikhet med UKÄ och ett stort antal andra remissinstanser anser jag övervägandeskäl tala för att denna tolkutbildning anordnas vid filosofisk fakultet ochinte, som utredningen i första hand förutsätter, vid en särskild tolkskola.Enligt min mening kan man härigenom bäst tillgodose dels önskemålen om ettrationellt utnyttjande av befintiiga resurser, dels strävan efter ökadrörlighet i den eftergymnasiala utbildningen. Ett rådgivande organ inom UKÄ börkunna fullgöra huvuddelen av de uppgifter som skuUe ha ankommit på denföreslagna tolkskolans styrelse, medan andra uppgifter kan handhas av delokala universitetsmyndigheterna. Jag ämnar senareföreslå Kungl. Maj:t att uppdra åt UKÄ att närmare utreda dels frågor rörandebl. a. tolkutbildningens dimensioncT ring, lokalisering och aUmänna utformning,dels frågor rörande prioritering av språkområden varvid även frågor rörandeutbUdning av tolkar i andra moderna språk än de stora invandrarspråken böröver- vägas samt att komma in tillKungl. Maj:t med förslag härom. Utbildningen bör kunna inledas sedan Kungl.Maj:t tagit ställning tiU UKÄ:s förslag. I övrigt räknarjag för nästa budgetår inte med andra förändringar under avlöningsanslaget änsådana av automatisk natur. Med hänvisning tiU anslagssammanställningenberäknar jag anslaget till avlöningar tilllärarpersonal till (64 334 0001 887 000=) . Vidare beräknarjag, i överensstämmelse med vad jag anfört i det föregående vid min anmälan avvissa gemensamma frågor rörande universiteten m.m., anslaget tiU driftkostnadertiU (18 100 000+267 000=) . Jag hemställer att Kungl. 1. bemyndiga Kungl.