prop · FX03188 · 1974-12-31 00:00:00 — Enligt beredningen är detknappast möjligt all företa en fullständig uppräkning av alla sådanasituationer. Beredningen pekar här på i aktiebolaget nedskrivna eller hellbortskrivna fordringar som inflyter efter övergången. Vidare kan i den nyaföretagsformen åberopas förhållande i aktiebolaget vid yrkande av avdrag enligtförordningen (1973:421)om särskilt forskning-savdrag vid taxering till statliginkomstskatt ochtillämpning av anpassningsreglerna (SFS 1973:323) vid övergång till bokföringsmässigagrunder. Även allmänna skaller och avgifter som belöper på aktiebolaget skallutgöra skattepliktig intäkt eller medföra rätt till avdrag i den nyaförelagsformen på samma sätt som om företagsformen inte ändrats. Vadberedningen här har föreslagit har inte rönt någon kritik från remissinstansernaoch föranleder heller inga erinringar från min sida. Beredningentar även upp det undantagsfallet au ett bolag, vars aktier ägs av ett annataktiebolag, tvångsupplöses enligt den civilrättsliga övergångsregleringen.Beredningen uttalar att upplösningen får anses medföra all rörelsen övergår tillmoderbolaget till bokförda värden. RSV eftertyser ett uttalande hur uppkommandelikvidationsvinster eller likvidationsförluster skall behandlas vid taxeringenav del övertagande bolaget för del beskattningsår varunder överlåtelsenverkställts. Som beredningen framhållit innebär upplösning av ett koncernbolagatt tillgångar och skulder till bokförda värden övertas av moderbolaget.Skillnaden mellan dessa båda värden får betydelse endast när del gällerredovisningen av det egna kapitalet i moderbolaget och påverkar sålunda inleinkomsttaxeringen av moderbolaget. Beredningenföreslår att tidigare avsättningar lill pensionsskuldkonto får överföras tilldel nya företaget endast i den mån de avser utfästelser lill andra änföretagsägaren och denne närstående personer eller den personkrets som anges i5 § tryggandelagen. En förutsättning är vidare att utfästelserna är knutna tillallmän pensionsplan. De i aktiebolaget gjorda avsättningarna bör alltså iförsta hand tillgodoföras personer som även efter övergången är alt betraktasom arbetstagare. Om det avsatta beloppet överstiger kapitalvärdet av sådanautfästelser skall skillnaden återföras till beskattning. För att mildraeventuella likviditetsproblem föreslår beredningen att återföringen får delasupp under en övergångstid av högst . Återföringen kan fördelas mellanåren på sätt den skattskyldige önskar. som tryggarutfästelse till den tidigare som anställd ansedde ägaren kan bolaget enligtgällande regler före övergången gottgöra sig medel för täckande av kostnaderför pensionsförsäkring för ägaren. Någraremissinstanser har riktat kriiik mot beredningens förslag att avsättningarna tillpensionsskuldkonto för ägarna skall återföras liil beskattning. Man framhålleratt dessa avsättningar bör fö stå kvar i den nya företagsformen, även om ytteriigareavsäiiningar inte kan medges för överlåtaren personligen. I annat falluppkommer en extra belastning på det nya förelagels rörelsekapital ochlikviditet. För del fall att det inte finns möjlighet att behålla de iaktiebolaget gjorda avsättningarna framförs förslag om utsträckning av ålerföringstiden.Västerbottens handelskammare anser att återföringen bör fö ske under tio år.Andra remissinstanser förordar alt de ordinarie återföringsreglerna i 28 § 1mom. KL i stället tillämpas, dvs. anseshögst en tiondel av disponibla pensionsmedel vid utgången av närmast föregåendebeskattningsår jämte kostnad för inköp av pensionsförsäkring mot engångspremieoch avsättning till pensionsstiftelse. Jaganser för egen del att gjorda avsättningar till pensionsskuldkonto i aktiebolagetför sådana utfästelser som efter övergången avser ägaren av företaget inte börfå stå kvar. Sådan avsättning är nämligen inte längre möjlig att göra i den nyaföretagsformen. Det torde också, som beredningen påpekat, bli myckel ovanligtatt bolag med sådana avsättningar avvecklas. Jag kan även accepteraberedningens förslag all återföringar med anledning härav skall las upp tillbeskattning under en viss övergångsperiod. Någon anledning att utsträcka denna tidutöver de beredningen föreslagit finns enligt min mening inte. 5.3.2Investeringsfonder m. m. Beredningenföreslår att gjorda avsättningar enligt förordningen (1955:256) ominvesteringsfonder för konjunkturutjämning eller enligt förordningen (1947:174)om investeringsfonder skall återföras till beskattning vid taxeringen förbolagets sista räkenskapsår i enlighet med ordinarie regler. Något 10-procentigttillägg vid beskattningen eller någon ränta skall dock inte utgå i dessa fall.1 fråga om övriga investeringsfonder, där samma regler gäller för aktiebolagoch övriga företagsformer - investeringsfond för föriorade inventarier ochlagertillgångar, investeringsfond för avyttrat fartyg, nyan--skaffningsfond förrörelse och återanskaffningsfond för fastighet - föreslår beredningen att dessafonder får övertagas ulan skattekonsekvenser. Några särskilda tillägg vidbeskattningen skall, i den mån sådana föreskrivs i ordinarie regler, inleutgå. Beredningen förutsätter all regeringen ger tillstånd att ta i anspråkkonjunkturinvesteringsfonder före övergången för sådana bolag som inte kangenomföra höjningen. Någonremissinstans anser att återföring av konjunkturinvesteringsfond bör ske påsamma sätt som föreslagits skola gälla för disponibla pensionsmedel, dvs.under en femårsperiod. Jaginstämmer i beredningens uppfattning att konjunkturinvesterings-fonder inte börfå överföras till det nya företaget.. Sådana avsättningar är nämligenförbehållna företagsformerna aktiebolag och ekonomiska föreningar. De flestabolag som gjort avsättningar till konjunkturinvesteringsfond torde med störstasannolikhet välja att höja aktiekapitalet. Vidare bör- med hänsyn till senaretillkommen lagstiftning om avsättning lill arbetsmiljöfond (SFS 1974:325) ochförslag om avsättning till särskild investeringsfond (prop. 1974:177) -särskilda regler ges för sådana fonder. Även sådana fondavsättningar böråterföras till beskattning och medel som innestår på kontot återbetalas.Förfarandet med återbetalning kan ordnas i huvudsak efter förebild från 22 §förordningen (1955:256) om investeringsfonder för konjunk- lurutjämning.Lagakraftvunnen taxering behöver emellertid inte avvaktas. 1 den mån bolag, sominle har möjlighet all höja aktiekapitalet, ansöker att fö utnyttja ovan nämndafonder före övergången, kan det enligt min mening finnas anledning att tasärskild hänsyn till detta förhållande vid tillståndsgivningen. Beredningenhar föreslagit att överföring av fastigheter och värdepapper som vid avyttringbeskattas enligt realisationsvinstreglema inte skall föranleda någraskattekonsekvenser. Någon skattepliktig realisationsvinst eller avdragsgill realisationsföriustskall således inte uppkomma genom likvidationen eller tvångsupplösningen.Förslaget avser alla slag av bolag, alltså såväl rörelsedrivande bolag som förvaltningsbolag.Avyttras övertagen egendom , skall enligt beredningen fråganom realisationsvinst resp. realisationsföriust bedömas med hänsyn tillaktiebolagets anskaffningsvärde och anskaffningstidpunkt. Remissinstansernahar godtagit beredningens förslag i detta hänseende. Även jag ansluter mig isak till förslaget. Au i anskaffningskostnaden för ingå även överlagarenskostnader anser jag självklart. Närett aktiebolags verksamhet övergått till ett för ändamålet bildat handelsbolaguppkommer vidare frågan från vilken tidpunkt och till vilken anskaffningskostnadandelarna i handelsbolaget skall anses vara förvärvade. Beredningen anser attförvärvet av andelarna inte bör få räknas med utgångspunkt i tidpunkten förförvärvet av aktierna i bolaget, då detta kan leda till en materiellt oriktigrealisationsvinstbeskattning. Beredningen finner därför att förvärvet avandelarna bör anses ha skett då handelsbolaget bildades. Deltager enligt beredningen det mest rättvisande beskattningsresultatet. Ikonsekvens härmed bör enligt beredningen liden före övergången inte medräknasvid tillämpning av reglerna om ackumulerad inkomst. Enligt beredningensuppfattning är några särskilda regler i nu aktuella avseenden inte behövliga. Någraremissinstanser har framfört kritik mot beredningens ståndpunkt i denna fråga.Det framhålls alt andelar bör anses vara förvärvade för förvärvetav motsvarande aktiepost i det upplösta bolaget. Föregen del vill jag framhålla alt frågan om behandlingen i realisationsvinsthänseendeav andelar i handelsbolag som bildats för att överta verksamheten i aktiebolagligger någol vid sidan av den här aktuella problematiken. Syftet med de nudiskuterade bestämmelserna är all underiätta fortsatt verksamhet för mindreaktiebolag, däremot inte att bereda enskilda delägare särskilda skattelättnaderi överlåielsesitualioner. En regel som skulle möjliggöra tor delägare inybildat handelsbolag au vid reaiisalionsvinstbeskaitning få tillgodoräkna sigden tid han innehaft aktier i del upplösta bolaget och anskaffningskostnadernaför dessa akiier skulle som beredningen påpekatkunna leda till oavsedda skattelättnader i flera situationer, i synnerhet därdelägaren förut tagit lån i aktiebolaget. Med hänsyn härtill delar jagberedningens uppfattning i denna fråga. Beredningenföreslår att den rätt till avdrag för förluster i aktiebolagets verksamhet, somskulle ha tillkommit aktiebolaget, lår övertas av del nya företaget.Beredningen föreslår dock den begränsningen att sådant avdrag inte föröverstiga inkomsten i den förvärvskälla i vilken den övertagna verksamheteningår. 1 övrigt bör avdrag för ej utnyttjade underskott i aktiebolaget fååtnjutas endast i den utsträckning detta varit möjligt om verksamhetenfortsatts i aktiebolaget. Detta innebär att röriustutjämningsförordningens ordinarieregler om ägarkrets, beloppsgränser och tidsperioder blir tillämpliga. Även deunderskott i aktiebolaget som ej kunnat utnyttjas till följd av de särskildabegränsningsreglerna om avskrivning på fartyg och luftfartyg samt kontrakt påsådana tillgångar (46 § 1 mom. tredje stycket KL) bör enligt beredningen kunnaöverläs av det nya företagel. Frånde instanser som representerar skalleadministrationen har invändningarframförts mot beredningens förslag. Man framhåller att en sådan bestämmelsemöjliggör skatienyktstransaktioner och anser att bestämmelsen bör utgå elleråtminstone förses med vissa spärrar för att motverka skatteflykt. Jagkan instämma i att den föreslagna bestämmelsen är den mest tveksamma av de bestämmelsersom föreslås införda för att upprätthålla kontinuiteten. Med de begränsningarsom beredningen föreslagit anser jag dock att beredningens förslag kan godtas.Att införa ytterligare begränsningar, t. ex. att ge förlustavdrag efter dispenseller att begränsa förtustavdragen i tiden, kan enligt min mening ge upphov tilloskäliga konsekvenser. Jag förutsätter naturligtvis att yrkade förtustavdrag blirföremål för en noggrann prövning av skattemyndigheterna mot bakgrund av deprinciper jag har anfört beträffande tillämpningen av den allmänna skalteflyktsregeln. Beredningentar även upp vissa frågor som rör det taxeringstekniska förfarandet vidövergången. Beredningen föreslår sålunda att till den deklaration, i vilkenden övertagna verksamheten första gången redovisas, skall fogas bestyrktavskrift av aktiebolagels sista balansräkning. Vidare skall aktiebolaget lämnanamnuppgifter rörande aktieägarna och - såvitt gäller fåmansbolag - även beträffandeaktieinnehav. Vidare anser beredningen att RSV bör få möjlighet att preciseraomfattningen av nödvändiga uppgifter och i övrigt meddela de föreskrifter sombehövs för det praktiska förfarandet vid övergången. Jaganser det lämpligt att i den lagstiftning har att besluta om medanledning av övergång lill annan företagsform lämnas vissa grundlägganderegler om uppgiftsskyldighet utöver vad som gäller enligt taxeringslagen(1956:623). Denna uppgiftsskyldighet kan inte preciseras nu i alla avseenden.Därför behövs också en allmän föreskrift om att uppgiftsskyldighet föreliggeri fråga om del som har eller kan fö betydelse för till-lämpningen av debeskattningsregler som avses skola gälla vid övergång. Beredningenberör även frågan om lagfarlsslämpel i samband med övergången. I prop.1973:168 s. 20 uttalades att rörelsedrivande aktiebolag som fortsätterverksamheten i annan företagsform bör befrias från sådan skatt. Enligtberedningen bör denna befrielse gälla även fastighet som används i jordbrukeller skogsbruk. Vidare anser beredningen att det bör övervägas att gebefrielse även vid överföring av en rörelsefastighet, som ägts av ett fastighetsförvaltandebolag, till det nya företag, till vilken rörelsen överförts. Beredningen finnerdet även skäligt att också överföring av aktier befrias från fondstämpel. Jaginstämmer i beredningens uppfattning all befrielse från stämpelskatt ochfondstämpel bör kunna komma i fråga i de fall som beredningen har angett. Enligtmin mening finns det dock ingen anledning alt generellt medge undantag frånskatte- eller avgiftsplikt. De fall, som det här kan bli fråga om, torde rörasig om ell förhållandevis begränsat antal. Regeringen bör därför, med stöd av56 § stämpelskatteförordningen (1964:308) som också gäller i fråga omfondstämpeln, kunna ge befrielse från eller återbetalning av skatt eller avgifti här avsedda fall. Till grund för regeringens bedömning bör liggaskattemyndigheternas prövning av övergången. Deav mig förordade reglerna om den skattemässiga behandlingen med anledning avövergång till annan företagsform bör, som beredningen föreslagit, träda ikraft . Jagbiträder slutligen beredningens förslag att deklarationer för delägare inomsamma handelsbolag skall kunna handläggas inom en taxeringsnämnd i varje län.Detta förfarande bör kunna tillämpas första gången vid taxering. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. attantaga inom upprättade förslag lill 1. lag om den skattemässiga behandlingen med anledningav övergång från aktiebolag lill annan företagsform, m. m., 2. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623). Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj;t Konungen att lill skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till delta protokoll utvisar.