prop · FX03135 · 1974-12-31 00:00:00 — 1973:75, FöU 1973:14, rskr 1973:170) har godkänt beträffandemyndigheter som har omorganiserats med början och den 1 juli1974. Den föreslagna principiella organisationen för de olika huvudtyperna avmyndighet (försvar.sområdesförband, utbildningsförband med och utan mobiliseringsansvarsamt utbildningsförband som beträffande förvaltning hänvisas till annatförband) framgår av en sammanställning som torde få fogas tillstatsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 2. Försvarets rationaliseringsinstitutanser i sitt svar på överbefälhavarens samrådsremiss att denne anför en radmycket tungt vägande skäl för sina förslag. Institutet vill inte motsätta sigöverbefälhavarens förslag till organisationsstruktur i stort för de nu aktuellamyndigheterna. Institutet säger sig dock iavvaktan på en samlad kostnads- och lönsamhetsredovisning inte vara heltövertygat om att organisationsstrukturen innebär den slutligt lämpligastesamordningsgraden mellan berörda myndigheter och anser därför att förslagettill organisation i och bör uppfattas som ett första steg iriktning mot ytterligare samordning. Institutet anser dessutom att storleken avde merkostnader som blir en följd av beslut i enlighet med överbefälhavarensförslag till fördelning av mobiliserings- och förvaltningsansvar i ochNorrbotten samt organisation av försvarsområdesförband i börredovisas. Institutet säger sig vidare i huvudsak kunna dela överbefälhavarensgrundsyn när det gäller samordning av krigsmaktens resurser. Institutet anserdock att förutsättningarna för samordning av rutiner för förvaltning ochadministration behöver studeras systematiskt. Resurserna för sådana studier börenligt institutet planeras in i försvarets rationalise-ringsplan. Synpunkter beträffande de avöverbefälhavaren framlagda förslagen har förutom av chefen för armén framförts av kommunstyrelserna för ,, och Ystads kommuner samt - i vad avser den frivilligaförsvarsverksamheten inom fo 11 - även av hemvärnets centrala förtroendenämnd,, kvinnliga bilkårers riksförbundoch Överstyrelsen för Svenska röda korset. Överbefälhavaren har lämnat förslag lillorganisationsförändringar vid vissa av arméns myndigheter i lägre regional ochlokal instans. Förslaget innebär i stort attförsvarsområdesstaberna inom de försvarsområden som inte berördes av denomorganisation, som (prop. 1973:75, FöU 1973:14, rskr 1973:170)har godkänt, med början samordnas med ett fredsförbandinom försvarsområdet. I samband härmed centraliseras mobiUseringsverksamheteninom resp. försvarsområde med vissa undantag till den sammanslagna myndigheten,försvarsområdesförbandet, som också får ett övergripande ansvar förverkställande förvaltning inom försvarsområdet. De förband som inte omfattas avsamordningen med försvarsomrädesstaber blir i princip rena utbildningsförbandutan mobiliseringsansvar och får en organisation för stabstjänst ochförvaltning som är anpassad härtill. pansarbataljon (P 5) i Bodenföreslås dock bli inlemmad i (1 19) somutbildningsbataljon. 1 garnisonsorter med mer än ett förband blirförvaltningsresurserna i stor utsträckning gemensamma för förbanden. Av främst operativa skäl föreslåröverbefälhavaren avsteg från denna principiella organisation belräffande vissamyndigheter i , på och i . Sålunda bör inomKristianstads försvarsområde (fo 14) förutom försvarsområdesförbandet Norraskånska regementet (P 6) även Skånska dragonregementet (P 2) i gesmobiliseringsansvar. Inom nuvarande och saml försvarsområden(fo 32/31) föreslås förutom Göteborgs kustartilleriförsvar med staben förGöteborgs och försvarsområde (GbK/fo 32) även (1 17)vara mobiliseringsmyndighet. försvarsområde (fo 31) bör enligtöverbefälhavaren skiljas från GbK/fo 32 och ledas från (116) i som alltså föreslås bli försvarsområdesförband. Belräffande östra överbefälhavaren bl. a. att försvarsområde (fo 46) skiljsfrån Stockholms kustartilleriförsvar (SK) och i fred och krig går upp iStockholms försvarsområde (fo 44). SK avses dock behålla nuvarandemobiliseringsansvar. 1 fråga om anseröverbefälhavararen atl det främst av operativa skäl redan i fred behövs tredelvis krigsorganiserade staber med kapacitet att leda markstridsförband.Förutom det föreslagna försvars-områdesförbandel inom Bodens försvarsområde (fo63), Bodens artilleriregemente (A 8), och ledningsorganen för och Kalixförsvarsområden (fo 66 resp. fo 67) förordas även (I 19)få behålla sitt mobiliseringsansvar. Överbefälhavaren föreslår dessutom attJokkmokks försvarsområde (fo 65), som f. n. i fred har gemensam chef och stabmed fo 63, uppgår i fo 63 i fred och krig. Överbefälhavarens förslag innebärvidare att försvarsområdesstaberna i och dras in och att derasuppgifter i fortsättningen utövas av försvarsområdesförbanden Södra skånskaregementet (P 7) i /Revingehed resp. (1 1 5) i . Beträffande organisationen i chefen för armén för sin del att Skånska luftvärnsregementet (Lv 4) iMalmö bör bh försvarsområdesförband i försvarsområde (fo 11). Han anserdessutom att fredsekonomiska faktorer motiverar att antaletmobiliseringsmyndigheter i begränsas till två. anser atlmerkostnaderna för den av överbefälhavaren föreslagna organisationen i ,och bör redovisas. Institutet framhåller dessutom altförslagen belräffande och bör uppfattas som ett första steg iriktning mot en ytterligare samordning. Enligt vad jag har inhämtat tordenuvärdet av kostnadsskillnaderna mellan den avöverbefälhavaren föreslagna organisationen i och den som förordas avchefen för armén inte komma att överstiga . medan nuvärdet av väntadebesparingar om P 2 inte ges mobUiseringsansvar har beräknats till 2,7 milj. kr. Jag har vidare inhämtat attnuvärdet av den besparing som skulle uppstå om 116 1 organiserades somutbildningsförband utan mobiliseringsansvar uppgår tUl ca 3,5 milj. kr. Omförbandet ges mobiliseringsansvar blir nuvärdet av besparingen ca 1,6 milj.kr. Beträffande organisationen i har jag inhämtat alt etl alternativmed endast en mobiliseringsmyndighet i skuUe medföra en besparing av 7,1milj. Om dessutom försvarsområdesstaben iKalix dras in skulle besparingen uppgå till 18 milj. kr. Jag kan i huvudsak godta överbefälhavarens förslag ochdelar hans uppfattning att de operativa kraven i de aktuella områdena motiveraratt avsteg görs från den organisation som från fredsekonomisk synpunkt skullevara lämpligast. Dessa avsteg bör dock begränsas till vad som med hänsyn tillberedskapskraven är oundgängligen nödvändigt och kostnaderna härför måstevägas mol de behov som finns inom andra sektorer. Dessa avvägningar bör skefortlöpande, t. ex. i samband med pågående överväganden om arménsutbildningsorganisation. Jag instämmer alltså delvis i försvaretsrationaliseringsinstituts uttalande att den nu föreslagna organisationen börses som ett första steg mot en ytterligare samordning och kan under dessaförutsättningar i stort biträda överbefälhavarens förslag tillorganisationsförändringar inom armén liksom också hans förslag till fördelningav mobiliserings- och förvaltningsansvaret. Jag anser emellerlid atl del stödsom f. n. lämnas den frivilliga försvarsverksam-helen från staberna för fo 11 iMalmö - inkl. hemvärns- och frivilligav-delnjngarna i - och fo 34 iVänersborg även i fortsättningen bör lämnas från dessa orter utan hinder av attstabernas övriga verksamhet förläggs annorstädes. Den personalminskning som kanuppnås vid genomförande av nu framlagda förslag bör ske utan friställningar ochsålunda främst genomföras i samband med naturliga avgångar och i förening meden effekiiv omplaceringsverksamhel. Jag finner det dessutom naturligt attsärskild hänsyn tas tiU de svårigheter som kan uppslå för speciellt äldre tjänste- män som i samband med omorganisationen erbjuds fortsattanställning på annan ort. Jag avser att i annat sammanhangåterkomma lill frågan om att under anslaget Ärméförband: Anskaffning av anläggningaranvisa de investeringsmedel som behövs under /76 för att deförutsatta personalbesparingarna skall kunna genomföras. Jag förutsätter dockatt inga investeringar vidtas beträffande kasernetablissement vid förband somkan komma att läggas ner som resultat av pågående överväganden rörande arménsutbildningsorganisation. Jag avser föreslå regeringen att meddela föreskrifteri detta avseende, om de organisationsförändringar jag här har förordat godkännsav . Länsberedningen har lagtfram ett förslag till ändrad länsindelning beträffande bl. a. nuvarandeGöteborgs och samt . Förslaget innebär att de norra delarnaav och slås samman till ett län medlänstyrelse i , medan återstående delar av de båda länen som ettGöteborgs län administreras från . Enligt min mening påverkarlänsberedningens förslag inte de ställningstaganden beträffande den fördelningav mobiliserings- och förvaltningsansvar som jag har redogjort för. De organisationsförändringar somjag har förordat i det föregående bör genomföras med början . Det ankommer på Kungl. Maj :t attta ställning tiU delaljorganisationen för de myndigheter som berörs avföreliggande organisationsförslag. Jag avser därefter uppdra åt statensavtalsverk att i den utsträckning som behövs förhandla om avtalsbaraanställnings- och arbelsvUlkor för personalen. Jag hemställer att Kungl. att godkänna deorganisationsförändringar inom armén som jag har förordat i det föregående. Försvarets fredsorganisalionsutredning (FFU) har i januari1974 överlämnat ett delbetänkande nr 10 (Ds Fö 1974:1) Förslag till ändringarav fredsorganisationen på . Yttranden över betänkandet har avgetts avöverbefälhavaren efter hörande av försvarsgrenscheferna - försvaretscivUförvallning, fortifikationsförvaltningen, ,värnpliktsverket, , försvarets fastighetsnämnd,försvarets personalnämnd, luftfartsverket, statens personalnämnd, statensplanverk, , i , kommun.Landsorganisationen i (LO) genom Statsanställdas förbund.Tjänstemännens centralorganisations statstjänste-mannasektion (TCO-S) ochStatstjänstemannens riksförbund (SR) genom ett gemensamt yttrande av , , Kompaniofficersförbundeloch samt akademikers centralorganisation(). gällande provisoriska organisation på härrörfrån ett förslag som lades fram av försvarsledningsutredningoch vars riktlinjer faststäUdes av riksdag (prop. 1964:109, SU1964:189, rskr 1964:362). militärkommando utgör i enlighet med riksdagsbesluteten särskild ledningsorganisation inom Östra mUitärområdet med ett enhetligtoperativt befäl för mUitärkommandochefen och en integrerad stab för denverksamhet som skall ledas från ön. Under fredstida förhållanden lyder dockchefen för kustartilleriförsvar, i likhet med övriga chefer pådenna nivå, direkt under chefen för marinen i fråga om förbandsproduktion, sominte är av operativ karaktär, samt under central förvaltningsmyndighet i frågaom bl. a. fackmässig förvaltning av speciell materiel för marinen. I propositionenangav min företrädare att överbefälhavaren borde få i uppdrag att "prövaGotlands kustartilleriförsvars slällning i förhållande till mUitärkommandochefenoch att lill Kungl. Maj:t inge därav betingade förslag". (SU 1964:189) hade inte något att erinra häremot och anförde att eventuellaändringar beträffande mUitärkommandots framtida ställning borde bli beroendeav de erfarenheter som kan vinnas under provisoriet. Maj:t åtöverbefälhavaren att med beaktande av vad som hade anförts i prop. 1964:109 bl.a. utreda frågan om förstärkning av mUitärkommandostab och Gotlandskustartilleriförsvars ställning i förhållande tUl militärkommandochefen. 1966:110 angav minföreträdare bl.a. att han ansåg det angelägel all undersöka möjligheterna tUlen mera vittsyftande rationali- sering av ledningsorganisationen på . Han hänvisadedärvid till alt överbefälhavaren hade påbörjat en sådan undersökning ochdessutom föreslagil att militärkommandochefens ansvar och befogenheter skullefastställas provisoriskt. (SU 1966:189, rskr 1966:362) hade inget alterinra häremot. Maj:t uppdrog åtöverbefälhavaren att i samråd med FFU och under medverkan av vissa myndigheterutöva samordnande ledning av pågående och planerade utredningar rörandekrigsmaktens organisation i lägre regional instans. Enligt FFU:s mening skulleen undersökning av ledningsförhållandena på i och för sig kunna rymmasinom ramen för detla uppdrag. Förhållandena på avviker emellertidenligt utredningens mening från dem som råder inom områden av motsvarandestorlek på fastlandet och utredningen har därför vall att behandla härmedsammanhängande frågor separat. Nuvarande ordning m. m. på Golland fastställdes genombeslut av riksdag (prop. 1964:109, SU 1964:189, rskr 1964:362).Beslutet innebär bl. a. atl ulgör ett militärkommando vars chef enliglmilitärbefälhavarens för Östra mUitärområdet bestämmande leder försvaret avmilitärkommandot. Han skall därvid bl. a. planlägga och leda samordningen avmarkbevakning och markförsvar och annan operativ verksamhet inommilitärkommandot, leda mobiliseringsförberedelser och mobilisering vidmUitärkommandots mobiliseringsmyndigheter, nämligen (P 18),Gollands artillerikår (A 7), Gotlands kustartilleriförsvar (GK) och Bråvallaflygflottilj (F 13). Han skall vidare leda utbildning inom de delar avkrigsmakten som är underställda honom utom sådan utbildning som chefen förmarinen leder saml enligl bestämmande av militärbefälhavaren för ÖstramUitärområdet leda underrättelse- och säkerhetstjänsten, upplysnings- ochpersonalvårdsverksamheten saml den mUitära hälso- och sjukvården inom mUitärkommandot.MUitärkommandochefen lyder direkt under chefen för armén i fråga om sådanverksamhet rörande utbildning, taktik, organisation, utrustning och personalsom denne leder. Chefema för P 18, A7, Gotlandsluftvärnsbataljon (Lv 2), GK och Ting-städe kustradiostation, chefer förkrigsförband enligl bestämmande av militärbefälhavaren för Östra militärområdetsamt hemvärnsområdeschefer är underställda chefen för mUUärkommando.Chefen för kustartilleriförsvar lyder dock inte under militärkommandochefeni fråga om sådan verksamhet rörande utbildning, taktik, organisation,utrustning och personal som chefen för marinen leder. Chefen för F 13 lyderunder militärkommandochefen i fråga om mobilisering av flottiljens enheter påGotland. Till sitt förfogande harmilitärkommandochefen en stab, militärkom-mandostaben, bestående avstabsavdelning och fyra sektioner. Till militärkommandochefens förfogande stårvidare en förvaltningsorganisation bestående av militärkonimandots tyg-, tygverkslads- ochintendenturför-valtningar samt byggnadskontor. Tillsammans harmilitärkommandosta-ben och förvaltningarna, som samtliga är belägna i , ca247 anställda, varav ca 54 militära och civilmilitära tjänstemän. I ligger, förutommilitärkomniandostaben med förvaltningar, ävenP 18, A 7 och Lv 2. Vid P 18 grundutbildas ca900 värnpliktiga i pansartjänst. Huvuddelen av dessa kommer från fastlandet.Antalet helårsanställda vid regementet är ca 330, varav ca 195 militära ochcivilniilitära tjänstemän. Antalet vakanser på tjänster för militär personal ärliksom vid övriga förband i relativt stort. P 18 disponerar i ettkasernområde och närövningsfält om tillsammans ca 1 200 ha. Härav är drygthälften domänmark som inte helt hänger samman med fältet i övrigt och inte äranvändbar för pansarövningar. 1 från har regementet ettövnings- och skjutfält om ca I 080 ha. Dessutom disponerar regementettillsammans med övriga förband i skjutfält om 2 300 ha. Tillgångenpå mark understiger minimibehovet för övnings- och skjutfält. Chefen för arménhar därför föreslagit Kungl. Maj:t att ett nytt pansarövningsfält om 700 haanskaffas åt P 18 i närheten av skjutfält. Byggnaderna är av skiftande ålder.De äldsta byggdes . Den nyaste kasernen byggdes . Enomfattande renovering av byggnadsbeståndet är planerad och delvis genomförd.Planerat och bedömt behov av investeringar och större iståndsättningsarbetenunder uppgår till ca 60 milj. kr. i prisläge 1972/73. Vid A 7 grundutbildas årligen400-500 värnpliktiga. Liksom vid P 18 kommer huvuddelen av dessa frånfastlandet. Antalet helårsanställda uppgår till ca 225, varav ca 100 militäraoch civilmilitära tjänstemän. Vid Lv 2 grundutbildas ca240 värnpliktiga. Flertalet av de värnpliktiga kommer från fastlandet ochstörre delen utnyttjas inte för Gotiands krigsorganisation. Antalet helårsanställdauppgår tiU ca 40, varav huvuddelen är militära tjänstemän. A 7 disponerar tillsammans med Lv 2ett kasernområde och närövningsfält om 100 ha i anslutning till Visbytätbebyggelse samt, tillsammans med övriga förband i , skjutfält.Även här understiger tillgången på mark minimibehovet. Det bedöms uteslutet attförvärva ny mark i anslutning lill närövningsfället. Huvuddelen av byggnaderna äruppförda under liden . En omfattande renovering av byggnadsbeståndetär förutsatt i generalplanen. Planerat och bedömt behov av investeringar ochstörre iståndsättningsarbeten under uppgår till ca 30 milj. kr. iprisläge 1972/73. Från administreras ävenBråvalla flygflottiljs detachement på (F 13 G). Arbetsplatser för visspersonal finns också på andra platser inom länet. Detachementets fredstidauppgifter innefattar organisation och ledning av incidentberedskapen vidstridsledningsförband pä , mobiliseringstjänst för och utbildning avstridslednings- och 1 saml Nr 135 luftbevakningsförband för krigsorganisationen samtutbildning av värnpliktiga under grundutbildning (ca 60 ) och frivilligpersonal. Antalet anställda är ca 50, varav 18 militära tjänstemän. Devärnpliktiga förläggs och utspisas vid andra förband på ön. 1 finns Gotlandskustarlilleriförsvar med Gotlands kustar-tUlerikår (GK/KA 3). Vid KA 3 utbildasbl. a. den trupp som skall ingå i kustarlilleriförsvarets krigsförband. Chef,stab och förvaltningar är gemensamma för kustartilleriförsvaret ochkustartillerikåren. Grundutbildningskontingenten omfattar 350400värnpliktiga som till huvuddelen kommer från fastlandet. Antalet anställda uppgårtill ungefär 370, varav ca 130 militära tjänstemän. GK/KA 3 disponerar ettkasernområde med anslutet närövningsfäll om 110 ha som i huvudsak ärtillräckligt. Ett tillräckligt stort övnings- och skjutfält disponeras ca 5 kmfrån kasernområdet. Några markproblem av betydelse finns inte. Huvuddelen av byggnaderna äruppförda åren 19391944. De två kasernerna samt matinrältningen är tämligennyrenoverade. Byggnadsbeståndet är som helhet i förhållandevis gott skick.Utbildningsläger i form av s. k. ylterförläggning disponeras inom 10 kmavstånd. GK/KA 3 är det största förelaget påGotland utanför . Av centralorten 1 100 invånare är 800 för sinutkomst beroende av GK/KA 3, som därför kan betecknas som helt avgörande förFårösund som ett levande samhälle. KustartiUeriförsvaret och Fårösundssamhälle samarbetar på många områden. Man har gemensam läkare och gemensamtsjukhus; tandvärden har samma lokal; verkstadsskola med en av kommunen avlönadlärare finns vid varvet; förser medvatten etc. På finns sammanfattningsvisfem utbildningsmyndigheter, varav fyra är mobiliseringsmyndigheter och tre haren utbyggd förvaltningsorganisation. Vid sidan härav finns militärkommandotsföi altningar som lämnar visst stöd till fredsförbanden på ön. Sammanlagt sysselsätter försvaretca I 250 helårsanställda pä ön med en lönesumma av ca 45 milj. kr. avkommunalskatten i eller ca 11 milj. kr. betalas av dessa. FFU redovisar inledningsvis de regionalpolitiskaförhållanden på som utredningen har funnit väsentliga vid utarbetandeav förslag lill ny organisation på ön. Av redovisningen framgår atl avden förvärvsarbetande befolkningen sysselsattes i jord- och skogsbruk.Som jämförelse anger utredningen att motsvarande andel i riket som helhet är . Andelen sysselsatta inom industrin uppgick lUl vUketär ett lågt värde som inte har förändrats nämnvärt under åren 1965-1971.Inslaget av industribranscher med lågt löneläge är betydande ochgenomsnittslönen inom industrin ligger ca Andelen sysselsatta inom handel oehsamfärdsel ligger på ungefär samma nivå som inom övriga delar av landet medanandelen sysselsatta inom offentlig förvaltning ligger högre än för riket igenomsnitt. Sysselsättningsgraden för både mänoch kvinnor ligger över riksgenomsnittet. Andelen förvärvsarbetande kvinnoruppgick sålunda till av totala antalet kvinnor i åldrarna 1564år. Motsvarande andel för hela landet var . Den högaandelen sysselsatta kvinnor på beror på del slora antalet medhjälpandekvinnor i jordbruket och på servicesektorns relativt stora omfattning. Även om arbetslösheten på Gotlandenligt FFU inte har varit särskill stor har arbetsmarknadsläget på ön bedömtssom ogynnsamt. Försök har giorts att på olika sätt åstadkomma en förstärkning.Gotland har sålunda inlemmats i det allmänna stödområdet sedan den 1 juli 1971.Frän infördes ett särskilt transportstöd i anslutning tillfärjetrafiken mellan Golland och fastlandet. Lokaliseringsstöd har t. o. m.den 20 juni 1973 utgått till nio företag med närmare 7,5 milj. kr. Sysselsättningsökningeni dessa företag ställd i relation till det totala antalet sysselsatta inomindustrin uppgår till . Vidare har är 1972 beslut fattats att med ca 80 sysselsatta skall omlokaliseras från Stockholrntill . Etableringen i beräknas ske . 1 planen för utveckling av denregionala strukturen har angetts som regionalt centrum. (prop.1972:111 bil. 1, InU 1972:28, rskr 1972:347) har dock med hänvisning till detbesvärliga arbetsmarknadsläget på ön förklarat att inte bör undantasfrån åtgärder som eljest skall komma i fråga för primära centra. Även om de akuta problemen på ön t.ex. i form av arbetslöshet enligt FFU:s mening inte är framträdande finns detandra svagheter på arbetsmarknaden - en befarad tillbakagång inom jordbruket,ringa valmöjligheter mellan arbete av olika typ, lågt löneläge som motiveraratt särskild omsorg ägnas förhållandena på ön. Detta har också tagit siguttryck i statsmakternas beskrivna ställningstaganden under senare år.Förändringarna i försvarets fredsorganisation pä ön måste bedömas mot denna bakgrund.Enligt FFU kan förändringar som innebär en avsevärt minskad sysselsättning påön inte accepteras från regionalpolitiska utgångspunkter. Ensysselsättningsökning skulle vara att föredra. Huvuddelen av försvarets fredsförband på ärlokaliserade till där också större delen av de anställda finns. Försvarethar emellertid stor betydelse för ytterligare en ort inom kommunen, nämligenFårösund. tätort hade en folkmängd om ca 1 100 personer,varav ca 470 var förvärvsarbetande. Av dessa var direkt sysselsatta avförsvaret. Huvuddelen av de återstående var verksamma inom handel, samfärdseloch kommunala tjänster - främst service åt de försvarsanställda. Eftersomalternativa sysselsättningsmöjligheter inte finns inom pendlingsavslånd bedömerFFU sysselsältningsförhållandena i som mycket känsliga. minskning av försvarets sysselsättning i bör därför enligt utredningens mening undvikas. Vid sina överväganden rörande ledningsorganisationen harFFU haft tillgång till etl på utredningens uppdrag av chefen för arménutarbetat förslag till fredsorganisation på samt överbefälhavarensyttrande över detta förslag. FFU anger som sin uppfattning alt man vid utformningenav organisationen måste ta särskild hänsyn lill de operativa faktorerna ochdärmed sammanhängande krav på hög beredskap i fred och snabb mobilisering. Avstor vikt är också enligl utredningen alt en riktig avvägning görs mellan dessafaktorer och de regionalpolitiska, främst sysselsättningsproblemen. Möjligheterna till överraskandeangrepp mot ön vid ett krigsutbrott är enligt FFU mycket stora. Svårigheterkommer härvid atl föreligga att få understöd av markstridskrafterfrån Östra militärområdet. Transporterna till är sårbara och kommersannoUkt att bli svåra att genomföra. Försvaret på kan därför till enbörjan komma atl behöva föras enbart med de resurser som vid elt krigsulbrollfinns där. Detta ställer enligt utredningen särskilda krav på bl. a. ledningoch organisation samt förberedelser i fred. utsatta läge innebärvidare enligt FFU att fredsorganisalionen på mer än i andra områden ilandet bör stämma överens med krigsorganisationen. Denna bör därför styrafredsorganisationens utformning. Möjligheterna för överraskande anfall mot önkräver en hög fredsberedskap.