prop · FX03170 · 1974-12-31 00:00:00 — Under åren1972 och 1973 har kostnaderna för vissa ledningstyper stigit med i genomsriitt12 %, För vissa statiorisarbetcri ligger kostnadsökningen nämnda år på ,Denna tendens har förstärkts , har exempelvispriset på transformatorer stigit med . Denhär redovisade utvecklingen har medfört att kostnaderna för vattenfallsverketsinvesteringsprogram ökat väsentligt. Det föreligger inte möjligheter attkompensera så kraftiga kostnadsstegringar som det här är fråga om medrationaliseringar. När anläggningsarbeten för en större utbyggnad väl har sattsigång är förutsättningarna vad gäller utformning, utrustning, arbetsmetoderetc. dessutom i huvudsak låsta. Rationaliseringar kan därför påverka en redanpåbörjad utbyggnad endast i mycket begränsad omfattning. Löne-och prisstegringar, som inte väntas bli kompenserade genom teknisk utvecklingoch rationalisering, samt kontraktsenliga tillägg enligt indexklausuler harökat vattenfallsverkets medelsbehov med tillsammans ca 195 milj. kr. Förtillkommande arbeten och nya projekt krävs ca 50 milj. kr. Vissa projekt i dettidigare investeringsprogrammet har senarelagts. För lån till delägdabolag för finansiering av kostnadsökningar som f. n. inte kan täckas genomupplåning på den allmänna kapitalmarknaden behövs ytterligare ca 25 milj. kr.Efter en förnyad genomgång av arbetsplaner och beställningstidpunkter förstörre leveranser har emellertid medelsbehovet för /75 kunnatnedbringas med ca 100 milj. kr. bl, a. genom förskjutning av likvider ochberäknas nu till sammanlagt 1 638 milj, kr. Detta överstiger den fastställdainvesteringsramen för innevarande budgetår med 168,9 milj, kr, VattenfaUsverketanmäler också behov av en ökad rörlig k r e ditför finansieringen av rörelsetillgångar. Till verkets rörelsetillgångar räknasinventarier och maskiner för drift- och anläggningsverksamhet samtomsättningstillgångar såsom likvida medel, kundfordringar och lager avkärnbränsle, olja och övrigt material. Förfinansieringen av rörelsetillgångarna exkl. kärnbränslelager disponerarvattenfallsverket dels ett äldre investeringsanslag av sammanlagt 93,4 milj.kr., dels en rörlig kredit som under /75 uppgår till 300 milj.kr. Kortfristiga skulder, lagerreserver och icke inlevererade överskottsmeddger också visst bidrag. Kämbränslda-ger finansieras med medel som anvisas föranskaffning av initialladdningar från investeringsanslaget Kraftstationer m. m. Kapitalbindningen irörelsetillgångar ökar med stigande omsättning och priser. Den ökadefaktureringen till följd av bränsletillägg harmedfört att kundfordringarnas belopp ökat mer än väntat. Fordringarna varierardessutom under löpande budgetår beroende på säsongmässiga fluktuationer i elförbrakningenoch på att åtskilliga högspänningsleveranser avräknas kvartalsvis. Ensuccessiv omläggning till månatlig avräkning pågår. Även oljelagrets storlekvarierar under löpande budgetår. Lagringsbehovet är normalt störst omkringdecember månad och minskar sedan efter hand. Högre oljepriser och uppskrivningmot lagerreserven av inneliggande lager till återanskaffningspris har ökatvärdet på verkets oljelager. Lagret har dessutom ökat kvantitativt beroende påtillkommande lagringsbehov för nya anläggningar. av kärnbränsle harhittills främst utgjorts av initialladdningar. Som finansieras medanslagsmedel. Ersättningsbränsle kommer att finansieras med medel som frigörsvid kraftproduktion. Tillfälliga behov av rörelsemedel kan emellertid uppkommaunder löpande budgetår bl. a, därför att uranråvara och anrikningstjänsteribland måste anskaffas, innan däremot svarande medel har hunnit frigöras. Övrigtlager avser material för drift- och anläggningsverksamhet och väntas öka främsttill följd av att verksamheten expanderar. Deökande beståndsvärdena fiir inventarier och maskiner beror i första hand påtillkommande reservutrastning vid nya produktionsanläggningar. Kapitalbehovetför och finansieringen av vattenfallsverkets rörelsetillgångar den 30 juniresp, budgetåren 1972/73, 1973/74 och 1974/75 framgår av följandesammanställning (i milj. Kundfordringar och likvida medel Anslag, inventarier m, m. Avsammanställningen framgår att full finansiering av rörelsetillgångarna intekan uppnås under /75 med den rörliga kredit somvattenfallsverket f, n, disponerar. Verket har därvid utgått från att likvidamedel och kortfristiga fordringar skall finansieras i första hand medkortfristiga skulder och balanserade överskottsmedd, medan övrigt rördsemeddsbehovskall tillgodoses förutom med lagerreserver och tidigare erhållnaanslagsmedel för kärnbränsle, maskiner och inventarier med rörlig kredit.Härvid bör även beaktas att en viss marginal bör finnas för tillfälliga variationeri rörelsemeddsbehovet under löpande budgetår och för oförutsebara behov. Verketanser med hänvisning härtill att det är nödvändigt att öka den rörligakrediten med 100 milj, kr, till sammanlagt 400 milj, kr. Isin anslagsframställning för /76 har statens vattenfallsverkockså anmält behov av medel på tilläggsstät till riksstaten för itmevarandebudgetår. Verket hänvisar därvid dels till de pris- och lönestegringar som harinträffat sedan föregående beräkningstillfälle och som inte kan kompenserasgenom teknisk utveckling och rationalisering, dels till att utformningen ochutförandet av vissa av verkets pågående utbyggnader har ändrats.Vattenfallsverket har även hemställt att nuvarande rörliga kredit skall höjas. Förinvesteringar i produktions- och distributionsanläggningar disponerarvattenfallsverket sammanlagt 1 469,1 milj, kr, under innevarande budgetår.Enligt verkets beräkningar har medelsbehovet nu stigit till närmare 1 740 milj.kr. Verket har emellertid funnit det möjligt att genom omdisponeringar iarbets- och betalningsplaner skjuta upp vissa utbetalningar till efter den 30juni 1975. Medelsbehovet har därigenom kunnat begränsas till 1 638 milj. kr.Detta överstiger den av Kungl. Maj :t fastställda investeringsramen med 168,9milj. Jaghar inte något att erinra mot vattenfallsverkets beräkning av kostnaderna fördet pågående investeringsprogrammet och förordar att de medel som behövs föratt kompensera kostnadsökningar m. m. ställs till verkets förfogande /75. Vattenfallsverketsrörelsetillgångar likvida medel, kundfordringar, lager, maskiner ochinventarier finansieras f. n, med balanserade överskottsmedel, lagerreserver,kortfristiga skulder och vissa anslagsmedel tillsammans ca 940 milj. kr. och en rörlig kredit om 300 milj, kr. Beroende på i första hand den höjdaoljeprisnivån kommer enligt verket det kapital som binds i riirdsetillgångarunder innevarande budgetår att bli större än verket har beräknat ochkan inte helt täckas med de rörelsemedel som står till förfogande. Verketföreslår därför att den rörliga krediten ökas med 100 milj, kr. Vid min anmälan avförevarande anslag i prop, 1974: 1 (bil, 15 s, 209, NU 1974: 26, rskr 1974:198) anförde jag att vattenfallsverket hade lämnat förslag till principer förhur rörelsemedelsbehov av skilda slag skall fördelas på olikafinansieringskällor. Verket föreslog bl, a, att stadigvarande behov av inveritarier,fordori, byggriadsmaskirier och vissa bränslen skulle finansieras medanslagsmedel. Jag hade emellertid efter samråd med chefen förfinansdepartementet kommit till uppfattningen att formerna för finansiering avverkets rörelsekapital borde bestämmas i samband med ställningstagaridena till budgetutrednuigerisförslag (SOU 1973:4346). Dessa bereds f.n. inom Kungl. Jag ärdärför inte heller nu beredd att föreslå någon ändring av de principer enligtvilka vattenfallsverkets rörelsetillgångar har finansierats . Iöverensstämmelse härmed bör tillkommande behov av rörelsemedel tillgodosesgenom en höjning av den rörliga krediten. Jag förordar således att verket t.v. får disponera en rörlig kredit om 400 milj. kr. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl, Maj:t föreslår riksdagenatt 1, medgeatt fr, o, m. /75 får disponera en från . ökad rörlig kredit i , 2. tillKraftstationer m.m. på tilläggsstat I till riksstaten för bud /75 anvisa ett investeringsanslag av . [7]Statlig säkerhet för Svensk kämbränsleförsörjning AB. fastställdestatsmakterna (prop. 1972: 57, NU 1972: 39, rskr 1972: 200) allmänna riktlinjerför verksamlieten på kärnbränsleförsörjningens område. I samband därmedgodkändes ett konsortialavtal mellan . Sydsvenska kraftAB och kraftgrupp AB om bildande av ett aktiebolag meduppgift att främja landets Avtalet gäller för tiden den 31 december 1982och förlängs automatiskt med i sänder såvida inte uppsägnuig sker tvåår före avtalstidens utgång. Aktiekapitalet i bolaget f. n, . ärfördelat på vattenfallsverket och på var och en av de övrigakontrahenterna. Ordförande i bolagets styrelse utses av Kungl, Maj:t, Bolaget kärnbränsleförsörjning AB inledde sin verksamhet , I december 1973bemyndigade (prop, 1973: 170 bil, 11, NU 1973: 71, rskr 1973: 384)fullmäktige i att ställa säkerhet med högst 300 milj. kr.för bolagets åtaganden i samband med upphandlingar av kärnbränsle. Den statiigasäkerheten kan utgöra garanti för dels lån som bolaget tar upp för finansieringav upphandling, dels bolagets betalningsförpliktelser gentemot dessleverantörer. Iskrivelse hemställer Svensk kärnbränsleförsörjning AB omsäkerhet för bolagets åtaganden i samband med upphandlingar inom kärnbränslecykelnintill ett belopp av 800 milj. kr. Bolaget hemställer även om att säkerhetenfår ställas i utländsk valuta. Bolageterinrar inledningsvis om att frågan om säkerheten först blev aktuell i sambandmed bolagets förhandlingar om anrikningstjänster frånSovjetunionen, vilka sedermera lett fram till ett kontrakt om leverans år1979. Det anrikade materialet skall utgöra ett reservlager för kraftföretagensgemensamma behov. Genom nämnda beslut av statsmakterna fickbolaget även ansvar för viss upphandling av anrikningstjänster från Förentastaternas (), som tidigare ombesörjts avkraftföretagen. Bolagetredogör härefter för det behov av säkerhet som hänför sig till redan gjordaåtaganden. För anrikningstjänster från uppskattas behovet till125 a 150 milj, kr, vid dagens prisläge, inkl. borgen för lån för finansieringav upphandlingen av naturligt uran. Vidare har bolaget tagit upp lån för attfinansiera förskottsbetalningar till USAEC enligt anrikningskontrakt somtecknats för sex kraftreaktorer, nämligen , Forsmark 13 ochOskarshamn 3. Behovet av säkerhet härför uppgår till ca 30 milj. kr. under vartoch ett av budgetåren 1973/74, 1974/75 och 1975/76, sammanlagt ca 90 milj. kr.Det sammanlagda behovet av säkerhet för angivna ändamål uppskattas alltså avbolaget till 215 å 240 milj, kr, t, o, m. /76, Bolaget anmäler att fråganom behovet av statlig säkerhet kommit i ett nytt läge genom krav från USAEC pådirekt finansiell garanti för bolagets betalningsförpliktelser enligtkontrakten för de nämnda sex reaktorerna. Dessa krav, som framfördes islutskedet av kontraktsförhandlingarna i majjuni 1974,baserades på de uppsägningsavgifter som USAEC fastställt ochuppgick till ett belopp om sammanlagt 337 milj, kr, till utgången av , 1 saml Nr 170 Eftersomtiden för tecknandet av kontrakten gick ut måste bolaget medkort varsel skaffa säkerheter motsvarande nämnda belopp. Av den statligasäkerheten ställdes 169 milj. kr. till förfogande genom beslut avriksgäldsfullmäktige. Återstående behov av säkerhet kunde tillgodoses genom engaranti från investeringsbank. Investeringsbankens medverkan skeddedock under den förutsättningen att dess garanti skulleersättas med en statsgaranti. Denämnda garantierna tillgodoser behovet endast t, o. m, utgången av juni 1975.Från denna tidpunkt ökar USAEC:s anspråk på säkerhet på grund av ökade avbestäUningsavgifterför flera av de aktuella anrikningskontrakten. Dessutom måste garantiernaställas i US dollar. För perioden den 1 juli 1975den har USAEC angettett garantibelopp av ca $ 98 milj,, vilket motsvarar ca 420 milj, kr, enligtnuvarande kurs. Deredan nu förutsebara behoven av säkerhet uppgår således till minst ca 650 milj,kr, för tiden t, o, m, /77, Bolaget framhåller att dessa behovtill helt övervägande dd är knutna till kontrakt som bolaget träffat föranrikningstjänster till redan beslutade reaktorer. Bolagethar vidare övervägt om det kan uppstå även andra behov som inte kanpreciseras. Bolagel erinrar om det allmänna läget inom de olika leden av kärnbränslemarknaden.Den överkapacitet, som tidigare rått beträffande såväl anrikriirigstjänster somutvinning av naturligt uran och upparbetning av använt briinsle, är nu ianspråktagentill följd av den accelererade kärrikraftutbygguad som sker världeri över motbakgrund av ändrade energipolitiska bedömningar. För att undvika kapacitetsbristfrån , då efterfrågan ökar mycket snabbt, måste storainvesteringar göras . Det kapitalbehov som detta medförkommer enligt bolaget sannolikt att till betydande del få tillgodoses av deblivande kunderna, dvs, kraftföretagen. Detta har redan visat sig inomanrikningsledet. Inte bara USAEC utan även de västeuropeiska anrikningsföretagsom utgör alternativa leverantörer på något kräver förskottsbetalnmgari en eller annan form. Bolaget förutser att ett liknande mönster kommer attutbildas inom andra led av bränslecykeln. Bolaget pekar särskilt på upparbetningen,där kapaciteten snart ar otillräcklig och där långsiktiga åtaganden från kraftföretagenssida sannolikt kommer att visa sig nödvändiga. Bolaget framhåller att det måsteges erforderliga finansiella resurser, om det även i sådana sammanhang liksom i fråga om anrikningstjänster skall ha möjlighet att på ett effektivtsätt företräda svensk kraftindustri. Angivnaförhållanden kan enligt bolaget komma att leda till ettökat behov av garantier för åtgärder i syfte att säkra tillgången till materialoch tjänster inom bränslecykeln för det nuvarande kärnenergiprogrammet. Enligtbolagets mening finns det skäl attskapa visst utrymme även för åtagariden som med måttligt ekonomisktrisktagande bedöms angelägna för att säkra handlingsfriheten i fråga omfortsatt kärnkraftutbyggnad. Bolaget föreslår därför att ramen för den stathgasäkerheten fastställs till 800 milj, kr, fr, o, m, . Garantinär avsedd att tas i anspråk från fall till fall, varvid separata leveransöverenskommelserkommer att föreligga mellan kärnbränslebolaget och avnämaren eller avnämarna.Bolaget avser att därigenom liksom i det nu aktuella fallet uppnå fulltäckning för sma betalningsförpliktelser gentemot långivare och leverantörer. bildades med uppgift att fungera somplanerande och samordnande organ för kraftföretagens anskaffning av kärnbränsle.Bolagets uppgifter vidgades följande år till att omfatta även upphandling av anrikningstjäristerför delägarnas räkning. Bakgrundenhärtill var i korthet följande. ()införde nya villkor för teckning av anrikningskontrakt, innebärandebl. a, att kunden måste binda sig för fasta kvantiteter och dessutom erläggaförskottsbetalning med ca 15 milj, kr, för varje reaktor. Fr, o, m, den 1 juli1974 måste kontrakten slutas före första leverans, dvs, tio årföre idrifttagning av en kraftreaktor. Villkoren innebär således attkraftföretagen måste göra stora ekonomiska åtaganden före den tidpunktdå beslut om uppförande av en reaktor normalt fattas, I syfte att i någon månmotverka de olägenheter som dessa villkor medförde beslöt statsmakterna (prop,1973: 170 s. 56, NU 1973: 71, rskr 1973: 384) att upphandlingen avanrikningstjänster för i första hand det statliga kraftsystemet skulle skegenom kärnbränslebolaget. I samband därmed fick bolaget även ansvaret förfinansiering av förskottsbetalningarna. Bolagets kostnader härför skulle docktäckas av vederbörande kraftföretag, som även skulle ha det slutliga betalnmgsansvaretför levererat kärnbränsle. Underår 1974 har bolaget slutit kontrakt med USAEC för återstående reaktorer enligtdet av statsmakterna godkända utbyggnadsprogrammet. Behovet avanrikningstjänster för hela programmet har härigenom säkrats till mitten av1990-talet, Vidare har anrikningstjänster kontrakterats för ett eventuellttredje aggregat i Forsmark, Bolaget har därjämte upphandlat en kvantitetanrikningstjänster från 1979 som en för delägarnagemensam reserv. Även de två sistnämnda upphandlingarna har grundats på statsmakternasnyssnämnda beslut. Samtidigtmed att bolaget gavs nya uppgifter som upphandlande organ infördes en statiigsäkerhet med 300 milj. kr, för bolagets åtaganden gentemot såväl långivare somleverantörer. De behov av sä- kerheterför som då förutsågs uppgick till högst 240 milj. kr. Ramenför den statiiga säkerheten har emellertid redan visat sig otillräcklig. Isamband med förhandlingar om anrikningskontrakt framställde USAECkrav på finansiella garantier för bolagets åtaganden med sammanlagt 337 milj.kr. För att kunna tillgodose detta krav nödgades bolaget komplettera denstatliga säkerheten med en bankgaranti. För perioden den 1 juh 1975den 30juni 1977 ökar USAEC:s anspråk på garantier till ett bdopp i dollar sommotsvarar ca 430 milj, kr. enligt dagens kurs. Innebörden av dessa krav är attbolaget skall kunna fullgöra sina ekonomiska åtaganden enligtanrikningskontrakten med USAEC även för det fall att de slutiiga avnämarna avmaterialet bryter sina bindande överenskommelser med bolaget. Bolagetsnu förutsebara behov av säkerheter för tiden t, o, m. /77uppgår således till högst 670 milj, kr. Bolaget begär att ramen för säkerhetensätts till 800 mUj. med hänsyn till behov som inte kan preciseras mensom. bolaget anser sannolika mot bakgrund av marknadsförhållandena på kärnbränsleområdet.Bolaget pekar särskilt på att de stora investeringsbehoven på området kankomma att framtvinga åtaganden från bolagets sida även inom andra led av bränslecykelnän anrikningen. Enligtmin mening bör bolaget ges möjligheter att fullgöra sina uppgifter i enlighetmed statsmakternas tidigare beslut. Den av bolaget begärda ökningen avbeloppet för iden statiiga säkerheten till 800 milj, kr, en höjning avnuvarande ram med 500 milj, kr, avser till övervägande del beräknade ellersannolika behov i samband med upphandlingar till det nu beslutade kämkraftprogrammet.Med hänsyn härtill och till svårigheterna att göra en närmare beräkning godtarjag bolagets förslag i fråga om storleken av den statliga säkerheten. Denna bördock tas i anspråk endast för åtaganden inom bränslecykeln som följer av bolagetsredan gjorda upphandlingar. Jag vill i sammanhanget erinra om vad jag tidigareanfört (prop, 1973: 170 s, 60) om att bolagets åtaganden i fråga om upphandlingav kärnbränsle inte kommer att binda statsmakternas ställningstagande tillfrågor om fortsatt utbyggnad av kärnkraft. Jagförordar att Kungl, Maj :t föreslår att med ändring av nu gällandebemyndigande av högst 300 milj, kr, bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontoret att ställa ifrågavarande säkerhet med sammanlagt högst 800milj, kr. Med hänsyn till krav från vissa leverantörers sida bör säkerhetenkunna ställas i utländsk valuta. Jag tillstyrker också bolagets förslag om attsäkerheten skall kunna om.fatta bolagets åtaganden inom helakärnbränslecykeln, dvs. även upparbetning av använt bränsle och förvaring av högaktivtavfall. Det ankommer på Kungl. Maj:t att meddela erforderliga föreskrifterrörande säkerheten. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. attbemyndiga fullmäktige i att ställa säkerhet med högst . för Svensk kärnbränsleförsörjnings AB åtaganden i samband medupphandlingar inom kämbräns-lecykeln. [8]11. Något anslag för detta ändamål finnsinte upptaget i riksstaten för /75. avslutadeNorrbottens järnverk AB (NJA) en omfattande utbyggnad av verksamheten,investeringsprogram 70 (IP 70). Programmet omfattade en masugn med enkapacitet av ca 1 milj. ton råjärn , en LD-ugn för råstål perår och en stränggjutningsma-skin med en årskapacitet av ca gjutnaämnen. Ett nytt syr-gasverk har uppförts för att förse LD-ugnen med syrgas.Götverket har kompletterats med tre gropugnar. har byggts ut och enytbehandlingsanläggning har uppförts. Efter utbyggnaderna uppgår den årligaproduktionskapaciteten vid NJA till 1,6 milj. ton råjärn, 1,2 milj. ton råstål,färdigvalsade produkter och svetsade profiler.Totalkostnaden för IP 70 beräknas till 550 milj. kr. Finansieringsstödenligt samma grunder som lokaliseringsstöd har beviljats IP 70 av 1971 och1972 års riksdagar med sammanlagt 22 milj. kr. i form av bidrag och 238 milj,kr. i form av lån (prop. 1971: 64, NU 1971: 22, rskr 1971:193, prop. 1971:139,NU 1971: 45, rskr 1971: 326 och prop. 15, NU 1972: 15, rskr 1972:90). Dessutom har NJA och beviljats lokaliseringsstöd för vissanytillkommande delar av investeringsprogrammet. Eftersom genomförandet avIP 70 innebär att koksförbrukningen vid råjärnframställningen ökat från 250 000ton till har NJA bedömt det lönsamt att tillverkaegen koks och beslöt därför att uppföra ett koksverk. är nuunder uppförande till en beräknad kostnad av 340 milj, kr. Kapitaltillskottoch lån till och för denna investering har beviljats medsammanlagt 200 milj. kr. av 1972 och riksdagar (prop. 1972: 117, NU1972: 55, rskr 1972: 304 och prop. 1973: 85 bil. 9, NU 1973: 36, rskr1973:148). Anläggnmgsarbetena följer fastställd tidplan, vilket innebär attkoksverket kommer att tas i drift . beslötriksdagen att staten skall medverka i finansieringen av ett nytt ämnesstålverki , 80. Investeringen kostnadsberäknas till ca 4 600 milj. kr. har för detta ändamål för /75anvisat ett,investeringsanslag av 175 milj. kr. till teckning av aktier iStatsföretag (prop. 1974: 64, NU 1974: 40, rskr 1974: 263). NJA:sstyrelse har fastställt inriktningen i stort för investeringsverksamhetent. o. m. . De aktuella investeringarna avser vid sidanav Stålveri; 80 utbyggnad av det existerande stålverket och manufaktureringsanläggningarnasamt uppförande av en ny värmebehandlingsanläggning i valsverken. NJAhar i skrivelse lämnat en ingående redogörelse för deinvesteringar företaget avser att göra t. o. m. . Detta investeringsprogram,som i det följande kallas IP 74, är koncentrerat till det existerandestålverket och avser att möjliggöra en vidareförädling av råjärn tillstålämnen. IP 74 förutsiitter anskaffande av ytterligare en 100-tons LD-konvertersamt två stränggjutningsmaskiner och utrustning för materialhantering och transport.Dessutom innefattar programmet kompletterande investeringar i valsverken ochutbyggnad av personalarilägg-ning, laboratorium och kontor. Kapacitetenför råjärn vid järnverket uppgår f. n. till ca 1,6 milj, ton . Däravvidareförädlas ca 1 milj. ton till råstål medan resterande kvantiteter saluförssom tackjärn. Försäljnmg av tackjärn kan f. n. ske till goda priser men pålängre sikt kommer det att bli mer lönsamt att vidareförädla återstående 0,6milj. årston råjärn till stålämnen. NJA anser att några problem med avsättningav stålämnen inte kommer att föreligga. IP74 passar enligt NJA väl samman med de planer som förehgger för investering iStålverk 80. Genom utbyggnaden av stålverket blur det möjligt att sälja ämnen.Härigenom kommer NJA att i viss mån kunna etablera sig på ämnesmarknaden i godtid före färdigställandet av 80, vilket kommer att vara av stortvärde. SedanIP 74 genomförts kan allt råjärn som produceras vid NJA vidareförädlas till stränggjutnaämnen eller valsade färdigprodukter. Kapaciteten för tillverkning av råstålökar från till 1 . Tillverkningen av stränggjutna ämnenkommer att kunna ökas med . 74 beräknas till 232 milj. kr., varav 45 milj. kr. beräknas falla påbyggnads- och fundamentarbeten. Härutöver tillkommer räntor under byggnadstidenpå 15 milj. kr. och ökat behov av rörelsekapital på 25 milj. kr. Huvuddelen av anläggninsarnakommer enligt tidplanen att tas i drift . Fullt genomförtberäknas IP 74 ge arbete åt ca 250 personer med början . Pågrund av den kraftigt expanderande verksamheten kan NJA enligt vad som sägs iskrivelsen endast i begränsad omfattning lösgöra egna medel för investeringar.Finansieringen av IP 74 har enligt planerna förutsatts ske med obligationslån,leverantörskrediter och lokaliseringsstöd. Ett obligationslån på 75 milj. kr.emitterades . NJAhemställer om bidrag om 9 milj. kr. och lån om 145 milj. kr.