prop · FX03146 · 1974-12-31 00:00:00 — Ifråga om åtgärd av överexekutor enligt första eller andra stycket gäller sammaregler som för handräckning enligt 191 § utsökningslagen (1877:31 s. 1). 43 §Iakttager koncessionshavare icke föreskrift som meddelats med stöd av 10 § första stycket eller efterkommer han eller annan icke vad som föreskrives eller begäres med stöd av 38 §, 39 § eller 40 § andra eller tredje stycket, kan statens industriverk vid vite förelägga honoir att fullgöra sina skyldigheter. Sådant föreläggande skall delges. Bedrives arbete på sådantsätt att uppenbar fara för allmänt eller enskilt intresse uppkommer, fårstatens industriverk förbjuda arbetets fortsatta bedrivande. Sådant förbudländer till efterrättelse. 44 §Till böter eller fängelse dömes den som upp såtiigen eller av oaktsamhet 1. påbörjar undersökningsarbeteutan att iakttaga vad som i 20 eller 32 § fjärde stycket föreskrives omimderrättdse och ställande av säkerhet, 2. bearbetar ämne som avses i 1 §1, 4 eller 5 utan att ha erhållit bearbetningskoncession, om sådan kräves. 3. utan tillstånd enligt 33 §andra stycket lägger igen utfraktsväg, ort eller borrhål som där avses. Till påföljd som anges iförsta stycket dömes också den som vid fullgörande av uppgiftsskyldighet somär förbunden med koncessionen eller som avses i 40 § andra stycket lämnaroriktig uppgift, om detta sker uppsåtligen eller av grov oaktsamhet. Ifall som anges i första stycket 2 kan ämne som utvunnits förklaras förverkat. Ombrott som avses i första stycket 1 förnärmar enbart enskilds rätt, får åklagareväcka åtal endast om målsägande anger brottet till åtal. 45 §Den som deltagit i tillsyn enligt denna lag eller på annat sätt tagit befattning med ärende som avses i lagen får ej obehörigen röja eller nytt ja yrkeshemlighet eller annat förhållande som han därvid fått kunskap om. Den som uppsåtligen dier av oaktsamhet bryter häremot dömes till böter eller fängelse i högst . Allmänt åtal får väckas endast om målsägande anger brottet till åtal eller åtal är påkallat från allmän syn punkt. Fullföljdav talan m. m. 46 §Den som är missnöjd med beslut vid förrättning enligt 26 § i fråga om ersättning enligt 15, 24 eller 27 § eller ersättning till sak ägare för kostnad som denne fått vidkännas för att bevaka sin rätt vid förrättningen får väcka talan vid den fastighetsdomstol inom vars områ de den mark varom är fråga eller större delen därav ligger. Talan skall väckas från det avslutningsbeslutet meddelades. Motannat beslut vid förrättningen föres talan hos statens industriverk genombesvär. 47 § Mot bergmästarens beslutenligt denna lag i annan fråga än som avses i 46 § föres talan hos statens industriverkgenom besvär. 48 § Mot beslut av statensindustriverk i fråga som avses i 15 § första stycket, 32 § tredje stycket och33 § andra stycket föres talan hos regeringen genom besvär. Iannat fall än som avses i första stycket skall talan mot beslut av industriverketi fråga som verket enligt denna lag har att pröva föras hos kammarrätten genombesvär. 49 § Talan mot länsstyrelsensbeslut enligt denna lag föres hos regeringen genom besvär. 50 § I fråga om skyldigheten attsvara för kostnad i mål som avses i 46 § första stycket gäller, med tillämpningi övrigt av 18 kap. , att koncessionshavaren, om ej annatföranledes av 18 kap. 6 och 8 §§ samma balk, alltid skall vidkännas sina egnakostnader samt kostnad som åsamkas motpart vid fastighetsdomstolen genom attkoncessionshavaren där väckt talan och i högre rätt genom att han därfidl-följt talan. 51 §Med särskild rätt till fastighet förstås i denna lag nyttjanderätt, servitut och rätt till elektrisk kraft samt liknande rätt. Bestämmdsemai denna lag om sakägare gäller ej innehavare av fordran för vilken fastighetensvarar. 52 §Har säkerhet som skall ställas enligt denna lag icke godkänts av den till vars förmån den ställes, prövas säkerheten av . Borgenfår godkännas av endast om borgensman svarar som för egen skuldoch, om två eller flera tecknat borgen, de svarar so lidariskt. Staten,kommun, landstingskommun och kommunalförbund behöver icke ställa säkerhet. Dennalag träder i kraft , då lagen (1886: 46 s. 1) angående stenkolsfyndigheter m. m. och uranlagen (1960: 679) skall upphöra att gäUa. Förekommeri lag eller annan författning hänvisning till föreskrift som ersatts genom bestämmelsei den nya lagen, skall i stället den nya bestämmelsen tillämpas. Vad som föreskrives ombyggnadsplan i den nya lagen äger motsvarande tillämpning på avstyckningsplan. Vad som enligt den nya lagengäller om ägare av fastighet skall till-lämpas även på den som inneharfastighet under ständig besittningsrätt eller med fideikommissrätt. Detsammagäller den som i enlighet med beslut vid allmän awittring innehar ströäng. Bestämmelsernai denna lag om fordran för vilken panträtt har upplåtits i fastighet ägermotsvarande tillämpning på sådan fordran på ogulden köpeskilling som åtnjuterföreträdesrätt enligt 5 § lagen (1970: 995) om införande av nya jordabalken.Vad som sagts nu gäller även i fråga om rätt till avkomst eller förmån somavses i 8 § lagen om införande av nya jordabalken, om rättigheten ej är attanse som särskild rätt till fastighet. Vadsom i 27 § föreskrives angående tillämpning av 4 kap. 3 § ex propriationslagen (1972: 719) gäUer ej i fråga om värdeökning som ägt ram före utgången av . Dennya lagen tillämpas beträffande före ikraftträdandet beviljade privilegier och utmål avseende stenkolsgruva, koncessioner enligt lagen (1886:46 s. 1) angående stenkolsfyndigheter m. m. och uranlagen (1960:679) samt undersökningstillstånd enligt sistnämnda lag, vilka därvid skall anses såsom undersöknings- eller bearbetningskoncessioner enligt den nya lagen. Följande särskilda bestämmelser skall iakttagas. Äldrerättighet till bearbetning som meddelats utan tidsbegränsning gäller till förflutit från lagens ikraftträdande. Söker rättighetensinnehavare senast före utgången av nämnda tid förlängning, skall dettabeviljas på skäliga villkor, om sökanden efter ikraftträdandet bedrivitregdbimden bearbetning inom området eller där utfört undersökningsarbete avstörre omfattning. I annat fall skall vid prövning av sådan ansökan särskiltbeaktas fyndighetens värde såsom reserv för sökanden tillhörigt förädlingsverkeller företag för mineralutvinning. Inom område som omfattasav privilegier avseende stenkolsgruva skall hinder för markanvisning enligt 26§ samt för undersökning och bearbetning enligt 32 § gälla oberoende av när detuppkommit. Bestämmelsernai 21 och 22 §§ uranlagen tillämpas i fråga om undersökningsarbete som utföresmed stöd av före ikraftträdandet beviljat undersökningstillstånd enUgt nämndalag. Ansökan om anvisande avmark och vad därmed sammanhänger prövas enligt äldre lag, om ansökningen gjortsföre ikraftträdandet. I fråga om rätt till ersättning för skada eller intrånggäller också i övrigt äldre lag, om skadan eller intrånget uppstått föreikraftträdandet. Innehavareav äldre rättighet avseende stenkol skall till staten betala en årlig avgiftenligt grander som regeringen bestämmer. Avgiften skall erläggas första gångenför . Regeringen kan efter ansökan medge att avgiften nedsättes ellerersattes med viss arbetsskyldighet. Den nya lagen medför ifråga om äldre rättigheter ej inskränkning i rätt till jordägareandel eller irätt till avgift till jordägare enligt 2 kap. samt 50 § 1 mom., 52 § och 60 §lagen angående stenkolsfyndigheter m. m. eller i rätt till gottgörelse enligt 7§ andra stycket samma lag. Motsvarande gäller i fråga om rätt till avgäldenligt 43 § och rätt till gottgörelse enligt 45 § uranlagen. Ansökan om koncession enligtlagen (1886: 46 s. 1) angående stenkolsfyndigheter m. m. eller omundersökningstillstånd eller koncession enligt uranlagen (1960: 679), somgjorts före ikraftträdandet men ej slutligt avgjorts , prövasenligt äldre lag. Beträffande koncession eller undersökningstillstånd sombeviljats på grund av sådan ansökan tillämpas den nya lagen, varvidrättigheten anses såsom undersöknings- eller bearbetningskoncession enligt dennya lagen. I fråga om sådan rättighet skall i tillämpliga delar gälla vad sombeträffande äldre rättigheter föreskrives i 5 andra, sjätte och sjunde styckenaför där avsedda fall. Handläggning av mål ellerärende som anhängiggjorts före den nya lagens ikraftträdande men ej, slutligtavgjorts sker i den ordning som gaUer enligt den äldre lagen. Den som vid utgången av år 1974bedriver torvtäkt för vilken koncession erfordras enligt denna lag får, underfömtsättning att ansökan om koncession göres före , fortsättaverksamheten för samma ändamål utan koncession till dess ansökningen slutiigtprövats. Lagom ändring i lagen (1966: 314) om kontinentalsockeln Härigenomförordnas i fråga om lagen (1966: 314) om kontinental-sockelni, delsatt i 1, 3, 6, 8, 9, 14, 15 och 16 §§ ordet "Konungen" skall bytas utmot "regeringen", dels att 5 och 10 §§skall ha nedan angivna lydelse. Isamband med tillstånd kan föreskrivas på vilka villkor tillståndshavaren ägerfrånträda tillståndet eller avstå från en del av det område detta omfattar. Tillstånd får ejöverlåtas utan medgivande av den som meddelat tillståndet. Tillstånd kan återkallasav Konungen eller den myndighet som meddelat tillståndet, om föreskrift ellervillkor för tillståndet åsidosattes eller om synnerliga skäl i annat fallföreligga. Tillstånd kanåterkallas av regeringen eller den myndighet som meddelat tillståndet, omföreskrift eller villkor för tillståndet åsidosattes eller om synnerliga skäli annat fall föreligga. Återkallas tillstånd utan att innehavaren åsidosattföreskrift eller villkor för tillståndet, är denne berättigad att erhållaersättning av staten för förlust till följd av åtgärd som han vidtagit medanledning av koncessionen. Inom anläggning och säkerhetszon utanför tertitorialgränsen till-lämpas svensk lag med undantag av bestämmelserna i gruvlagen (1974: 342), lagen (1974: 000) om vissa mineralfyndigheter, vattenlagen (1918: 523) och lagstiftningen angående jakt och fiske. Därvid anses anläggningen och zonen belägna inom närmaste del av Sveriges sjöterritorium. Inomanläggning och säkerhetszon utanför territorialgränsen till-lämpas svensk lagmed undantag av bestämmelserna i gruvlagen, lagen (nr 46) angåendestenkolsfyndigheter m. m., uranlagen (nr 679), vattenlagenoch lagstiftningen angående jakt och fiske. Därvid anses anläggningen ochzonen belägna inom närmaste del av Sveriges sjöterritorium. Produktsom frambringats utanför territorialgränsen anses utvunnen i . Dennalag träder i kraft . 14 §1972: 816 Lagom ändring i gruvlagen (1974: 342) Härigenomförordnas i fråga om gruvlagen (1974: 342), delsatt i 2 kap. 5, 6 och 8 §§, 5 kap. 4 §, 6 kap. 6 och 8 §§, 9 kap. 4 §,10 kap. 7 § samt 12 kap. 3 och 4 §§ orden "Kungl. Maj:t" i olika böjningsformer skall bytas ut mot "regeringen" i motsvarande form, delsatt 2 kap. 3 §, 4 kap. 30 § och 6 kap. 2 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i 11 kap.skall införas en ny paragraf, 5 §, av nedan angivna lydelse. Inmutningsrätt får ej utan medgivande av Kungl. 1. område som genom beslut avriksdagen förklarats utgöra stats-gruvefält eller om vars förklarande förstatsgravefält statlig myndighet gjort framställning hos Kungl. Maj:t, såvidaicke inmutning sökes för statens räkning, 2. område som avsatts tihnationalpark eller om vars förklarande för nationalpark statlig myndighetgjort franistälining hos Kungl. Maj: t, 3. befästningsområde och, i denutsträckning Kungl. Maj:t bestämmer, område utanför detta, 4. kyrkogård eller annan begravningsplats, 5. område varpå sökts ellermeddelats koncession enligt lagen (1886: 46 s. 1) angående stenkolsfyndigheterm.m. eller undersökningstillstånd eller koncession enligt uranlagen (1960:679). Utanhinder av vad som föreskrives i första stycket får i fall som anges under 5inmutningsrätt beviljas, om medgivande lämnats av den som sökt eller erhållitkoncessionen eller undersökningstill-ståndet. Inmutningsrättfår ej utan medgivande av regeringen beviljas inom 1. område som genom beslut avriksdagen förklarats utgöra stats-gruvefält eller om vars förklarande förstatsgravefält .statlig myndighet gjort framställning hos regeringen, såvidaicke inmutning sökes för statens räkning, 2. område som avsatts tillnationalpark eller om vars förklarande för nationalpark statlig myndighetgjort framställning hos regeringen, 3. befästningsområde och, i denutsträckning regeringen bestämmer, område utanför detta, 4. kyrkogård eller annan begravningsplats, 5. område varpå sökts ellermeddelats koncession enligt lagen (1974: 000) om vissa mineralfyndigheter. Utanhinder av vad som föreskrives i första stycket får i fall som anges under 5inmutningsrätt beviljas, om medgivande lämnats av den som sökt eller erhållitkoncessionen. 30 § Till bergmästare och gode män Till bergmästare och gode mänutgår ersättnmg fÖr inställelse vid utgår ersättning för inställelse vid Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse förrättningen enligt föreskrifter förrättningen enligt föreskrifter som Kungl. som regeringen meddelar. Ersättning till sakkunnig bestämmes av förrättningsmännen.Till myndighet eller anställd i allmän tjänst utgår ersättning endast närsärskild föreskrift är meddelad. Inmuraren skall betala ersätt- Inmutaren skall betala ersätt- ning som avses i första och andra ning som avses iförsta och andra styckena. styckena liksom annan kostnad för 6 kap. 2 § Gruvinnehavaren får inom utmålet bryta ej inmutningsbartmineraliskt ämne i den mån det behövs för att gruvarbetet skall kunna bedrivaspå ett ändamålsenligt sätt. Av ej inmutningsbart mineraliskt ämne som brutits föreeller efter ut-målsläggningen får gravinnehavaren använda vad som behövs vidgruvarbetet och dessutom tillgodogöra sig allt som icke förrän vid anrikningeller därmed likställt förfarande kan avskiljas från inmutningsbart mineral.Han får även i övrigt tillgodogöra sig ej inmutningsbart mine-rahskt ämne, ommarkägaren ej efter tillsägelse avhämtar det och ersätterdärpå nedlagda kostnader. Talan om sådan ersättning väckes vid denfastighetsdomstol inom vars område marken eller större delen därav ligger.Väckes talan, räknas tiden för avhämtandet från det ersättningsbeloppet slutligtbestämts. Vad som föreskrives i andra Vad som föreskrives i denna stycket gäller ej ämne som avses paragraf medför ejrätt att utan med uranlagen (1960: 679). Mate- koncession bearbeta fyndighet av rial som innehåller sådant ämne mineraliskt ämne som omfattas av får dock tagas ut ur fyndighet för lagen (1974: 000) om vissa mine analys eller anrikningsförsök. ralfyndigheteroch som kan eko nomiskt tillgodogöras. Material som innehåller sådant ämne får dock tagas ut ur fyndighet för analys eller anrikningsförsök. 11 kap. 5 § Den som deltagit i tillsyn enligt denna lag eller på annatsätt tagit befattning med ärende som avses i lagen får ej obehörigen röja ellernyttja yrkeshemlighet eller annat förhållande som han därvid fått kunskap om.Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter här-erhot dömes till böter ellerfängelse i högst . Allmänt åtal får väckas endast om målsägande angerbrottet till åtal eller åtal är påkallat från allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft . Utdragav protokollet över industriärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet . Närvarande:statsministern , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,. Chefenför industridepartementet, statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om lag om vissamineralfyndigheter och anför. Medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallades den 20 november 1963sakkunniga med uppdrag att verkställa en allmän översyn av gravlagstiftningen.De sakkunniga, som antog namnet gravrättsutredningen, avlämnade sitthuvudbetänkande (SOU 1969: 10) Ny Gravlag. Betänkandet innehåller utredningensförslag i fråga om den allmänna gruvlagstiftningen. Detta ligger till grund fördet förslag till ny gravlag som genom prop. Den nya gruvlagen avses träda i kraft . Utredningenredovisade återstoden av sitt arbete 1970 avgivna slutbetänkande(SOU 1970: 45) Gruvrättslig speciallagstiftning. I detta behandlas demineraliska ämnen som omfattas av lagen (1886: 46 s. 1, ändrad senast 1973:571)angående stenkolsfyndigheter m.m. (stenkolslagen) och uranlagen (1960:679,ändrad senast 1973:572). Betänkandet innehåller förslag till lag om vissamineralfyndigheter, som föreslås ersätta nämnda lagar. Utredningen påpekar attförslagen i de båda betänkandena är att betrakta som en enhet och att förslageti det senare betänkandet på åtskilliga punkter föratsätter att en ny gravlaginförs. Utredningensförslag till lag om vissa mineralfyndigheter, m. m. torde få fogas till statsrådsprotokolleti detta ärende som bilaga 1. Efterremiss har yttranden över betänkandet Gruvrättslig speciallagstiftning avgettsav justitiekanslem (JK), hovrätten över och , kommerskollegium, överbefälhavaren, fortifikationsförvalt- ' , ordförande, direktören , förregeneraldirektören , förbundsordföranden ,direktören och dåvarande departementsrådet . 1 utredningsarbetethar som expert deltagit f. d. bergmästaren . . 2 Riksdagen1974.1 saml. ningen,statens vägverk, , statens planverk, lantmäteristyrelsen,domänverket, geologiska undersökning (SGU), länsstyrelserna iMalmöhus, och län, ,(), AB Atomenergi, , (), i (LO), () . Svenska gruvföreningen.Svenska gruvindustriarbetareförbundet. , , Sverigesakademikers centralorganisation (), ochTjänstemännens centralorganisation (TCO). Yttranden har dessutom avlämnats aven del underinstanser, bl. 2.1Olika gruvrättsliga system och deras tillämpning i Rättentill mineraltillgångar är föremål för särskild lagstiftning i flertalet länder.Man kan härvid i länder med väsentligen samma ekonomiska system som istort sett urskilja tre olika system, nämligen jordäganderättssystemet,inmutningssystemet och koncessionssy-steniet. Enligt grundtanken ijordäganderättssystemet tillkommer mineralen ägaren av den mark där tillgångamaanträffas. Koncessionssystemet innebär att rätt att söka efter och bearbetamineralfyndigheter upplåts efter diskretionär prövning av statlig myndighet. Inmutningssystemetsgrundtanke är att i princip vem som helst, som upptäcker en mineraltillgång,efter iakttagande av vissa formaliteter kan förvärva ensamrätt att utnyttjafyndigheten. Isvensk rätt tillämpas alla dessa tre system. Enligt gruvlagen (1938: 314,ändrad : 570) gäller inmutningssystemet i fråga om de uppräknademineral, bl. a. koppar-, bly- och järnmalm, som lagen omfattar.Koncessionssystemet tillämpas enligt stenkolslagen på stenkol, salt, olja, gasoch alunskiffer samt enligt uranlagen på uran och torium samt föreningar sominnehåller dessa ämnen. som inte omfattas av gruvlagen, stenkolslageneller uranlagen tillkommer jordägaren. Ifråga om del av kontinentalsockeln, varmed förstås havsbottnen ochdess underlag inom vissa områden, gäller särskilda bestämmelser. Enligt lagen(1966: 314, ändrad senast 1973:573) om kontinentalsockeln tillkommer rätten attutforska denna sockel och utvinna dess naturtillgångar staten. Maj:teller myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer kan meddela tillstånd för annan attutforska eller exploatera sockeln. 2.2Gruvlagen m. m. ISOU 1969: 10 lämnas (s. 5055) en redogörelse för reglema i gällande gravlag.Anledning saknas att här närmare gå in på dessa. Nämnas kan att inmutningsrättenligt gravlagen omfattar som innehåller 1. malm till någon av följandemetaller, nämligen guld, silver, platina, kvicksilver, koppar, bly, zink, jäm,mangan, krom, kobolt, nickel, titan, vanadin, molybden, , tenn, vismut,antimon och arsenik, dock inte sjö- och myrmalm samt 2. svavelkis, magnetkis, grafit,apatit eller magnesit. Tillgruvlagen ansluter sig i vissa hänseenden annan lagstiftning. Sålunda fårenligt lagen (1916:156, ändrad : 307) om vissa inskränkningar irätten att förvärva fast egendom m. m. utländsk medborgare eller utländskjuridisk person inte utan tillstånd i varje särskilt fall här i riket inmutamuieralfyndighet eller förvärva eller bearbeta inmutad mineralfyndighet elleridka gruvdrift. Detsamma gäller svensk ekonomisk förening samt vissa svenskaaktiebolag och handelsbolag i vilka det finns eller kan finnas utländskaintressen. Fråga om tillstånd prövas av Kungl. Om rätt till gruva ellerandel däri efter tillstånd innehas av rättssubjekt som omfattas av nämnda laghar Kungl. Maj:t enligt lagen (1949: 658, ändrad : 538) om inlösen ivissa fall av rätt till gruva m.m. rätt att under vissa förhållanden förordnaatt gravrättigheten skall inlösas. Enhgt lagen (1963: 599) om inskränknmg irätten till inmutning inom får inmutning inom detta län inteutan Kungl. Maj:ts tillstånd beviljas annan än staten. Sistnämnda lag gällertill utgången av . Detkan nämnas att i det underställda förslaget till ny gruvlag, somomfattar samma som gällande gruvlag, inmutningssystemet principielltbibehållits. Inom ramen för detta föreslås partiella reformer. Den nyagruvlagen föreslås som nämnts träda i kraft den 1 juU 1974. 2.3.1Koncessionssystemet och dess tillämpning i Stenkolslagenoch uranlagen bygger till skillnad från gravlagen pä koncessionssystemet. Dettaleder i sin nuvarande gestaltning sitt ur-sprang från den proklamerade grandsatsen att alla gravor skulle stå tillnationens förfogande i den meningen att de inte fick drivas utan nationenssamtycke. Medan inmutningssystemet sedan gammalt ansetts äga det företrädetframför koncessionssystemet att det inneiiär en stark stimulans tilleftersökande och undersökning av nya malrnfyndigheter, har den viktigastefördelen medkoncessionssystemet ansetts vara att det möjliggör en bättre kontroll från detallmännas sida över utnyttjandet av mineraltillgångarna. Utredningen påpekaratt den praktiska betydelsen av dessa system för gravrättens utformning intebör överdrivas, eftersom särskilda regler kan minska det diskretionära inslageti ett koncessionssystem och öka det allmännas inflytande i ett inmutningssystemså att skillnaderna i fråga om systemens verkningar i olika hänseendenutjämnas. Denkoncessionslagstiftning som f. n. gäller i har väsentligen byggts uppinom ramen för eller genom utbrytning från stenkolslagen. Genom 1886 årslagstiftning infördes ett koncessionssystem i fråga om stenkol, som tidigarevarit inmutningsbart. Genom senare lagändringar intogs även vissa andramineraliska ämnen under stenkolslagen varmed i princip följde skyldighet attinneha koncession för eftersökning och bearbetning. Så skedde med salt. (1917), olja och gas (1933), alunskiffer (1942) samt uran och vissa därmedlikartade (1945). I samband med tillkomsten av atomenergilagen (1956:306, senast ändrad 1972: 179) överfördes från stenkolslagen tUl denna lag bestämmelsersom avsåg bl. a. rätt till bearbetning och utförsel av uran och uranliknande ämnen.Stenkolslagens återstående bestämmelser angående fyndigheter av sådana ämnenersattes av en särskild uranlag. Reglema i stenkolslagen om salt, oljaoch gas moderniserades i betydelsefulla delar . I anslutningtill en i antagen konvention om kontinentalsockeln antogs år1966 den tidigare omnämnda lagen om kontinentalsockeln. Somframgått av det tidigare innehåller stenkolslagen f. n. regler om rätt att sökaefter och bearbeta fyndigheter av stenkol, salt, olja, gas och alunskiffer. Ifråga om alunskiffer är lagen tillämplig endast vid utvinnmg av olja urskiffern. Reglerna innebär i korthet följande. Föratt få söka efter och bearbeta stenkolsfyndighet krävs särskilt tillstånd(koncession) som meddelas av Kungl. Maj:t. Koncession medför ensamrätt attinom koncessionsområdet eftersöka, bearbeta och tillgodogöra sigstenkolsfyndigheter och sådana eldfasta leror som förekommer i sammanhang medstenkolsfyndigheter. Det sammanhang som enligt lagen krävs mellan kolet ochleroma torde vara att uppfatta som geologiskt, dvs. lerorna skall förekommajämte kolet. Övriga på djupet anträffade mineraliska ämnen får också brytas iden mån det krävs för att ändamålsenligt bedriva arbetet.