prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Tillindustridepartementets verksamhetsområde hör ärenden rörande den allmännanäringspolitiken, industri och hantverk, naturresurser, bergsbruk, energiförsörjning, teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete, ofriciell provnings- ochkontrollverksamhet samt statsägda företag. Inom industrinsysselsätts drygt 1 milj. personer. Därmed svarar industrin för ungefär enfjärdedel av den totala sysselsättningen i landet. Av vår samlade produktionsvarar industrin f. n. för . Sysselsättningoch produktionsvolym inom industrisektorn totalt under perioden 19601973framgår av följande sammanställning. 1960 1965 1970 1973 Antalsysselsatta (1 OOO-tal) 1017 1067 1031 1004 Andelav totala sysselsättningen (%) 28,1 28,4 26,6 25,7 Andel av totala produktionen (%i 1968 ärs priser) 24,3 27,6 29,6 29,8 harkännetecknats av en snabbt stigande industriproduktion. Detta gäller isärskilt hög grad tiden fram , då industrisysselsättningensamtidigt ökade. Därefter har tillväxten inte varit lika snabb.Industriproduktionens andel av den totala produktionen i landet har emellertid successivt ökat . Dennaandel uppgick till mot och år1960-(priser). Under1960-talet har en kraftig förskjutning av sysselsättningen ägt rum från devaruproducerande tUl de tjänsteproducerande sektorerna inom ekonomin. Dennautvecklingstendens kan väntas komma till uttryckäven . Särskilt inom jord- och skogsbruket har sysselsättningenvarit kraftigt vikande. För industrins del ökade sysselsättningen fram till år1965, vUket innebar att dess andel av den totala sysselsättningenbibehölls på en i stort sett oförändrad nivå av ca 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 2 har emellertidsysselsättningsandelen för industrisektorn minskat något. Antalet verksammainom industrin minskade sålunda med 36 000 personer ochmed ytterligare 27 000 personer fram till ingången av . Räknat i antaltimmar har. industrins sysselsättningsandel sjunkit från ca 31.% till2S % och . Industrin har underden senaste kännetecknats av enmycket snabb produktivitetsutveckling. ökade produktionsvolymenper arbetstimme med . harproduktionsvolymen ökat med . Den ökadearbetsproduktiviteten beror både på en ökad insats av kapital per arbetad timmeoch kvalitativa förbättringar hos maskiner och anläggningar. En väsentligfaktor i sammanhanget har vidare varit denhöjda utbildningsnivån hos de industrianställda. Förändringar ifördelning och utnyttjande av resurserna har också bidragit till den positivautvecklingen. Under år 1973beräknas industriinvesteringarna ha uppgått till ca 9 400 milj. kr.Industrisektorn har svarat för en femtedel av dentotala bruttoinvesteringsvolymen. Andelen hair varit i stort sett den samma församtliga år. Utvecklingen inom den svenska ekonomin harmedfört trendmässiga förskjutningar av produktion och sysselsättning mellanolika näringsgrenar. Även inom näringsgrenarna har sådana förskjutningar gjortsig gällande. Sålunda kan för industrisektorn noteras påtagliga skillnader i industribranschernas utveckling. Därmed har densvenska industrins branschstruktur genomgått en påtaglig förändring. Den kraftigaste tUlbakagången har inträffat itextil- och konfektionsindustrierna, där antalet anställda minskat medca 36 000 personer en genomsnittiig årlig minskning meddrygt . Även läder- och skoindustrin samt jord- och stenindustrin tillhörbranscher med kraftigt minskande andelar av industrisysselsättningen.Samtidigt har verkstadsindustrin ökat sin andel från år år1972 och därigenom ytterligare befäst sin ställning som vår dominerandeindustribransch. Inom verkstadssektorn är det främst transportmedelsindustrinsom svarar för ökningen. Bland övriga expansivadelar av industrin kan nämnas den kemiska industrin och plastvaruindustrin. Strukturomvandlingenhar emellertid inte endast inneburit att vissa branscher stagnerat eller gåtttillbaka medan andra expanderat. Utvecklingen skiljer sig kraftigt för olikaföretag inom samma bransch. Denna spridning har varit påtaglig inom i stortsett samthga branscher såväl expansiva som tillbakagående. Detta förhållandekan illustreras med utvecklingen inom textil- och konfektionsindustrierna,inom vUka många företag förmått att kraftigt öka sin produktion trotsbranschernas totalt sett kraftiga tillbakagång. Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 3 Industrisektorns utveckling har medfört olika effekterför skilda regioner, vilket delvis förklaras av regionala skiUnader ibranschsammansättning. Utvecklingen för en viss bransch inom en region har imånga fall klart avvikit från branschgenomsnUtet. Således har t. ex.Boråsregionen klarat teko-krisen bättre än flertalet andra regioner. I samband med revideringen och uppföljningen av 1970års långtidsutredning (SOU 1973: 21) gjordes en prognosför perioden 19721977. Denna gav vid handen att den totala produktionskapaciteteninom industrin beräknades öka med t. o. m. 1977.Sysselsättningen i antal timmar beräknades minska under perioden19721977. Industrisysselsättningen, räknat i antal sysselsatta, bedömdesminska för perioden 19701975 och förperioden 19721977. Den gångna och väntade utvecklingen inom svenskindustri understryker angelägenheten av en aktiv industripolitik som syftartill att stärka industrins internationeUa konkurrenskraft, bibehålla sysselsättningenpå en hög nivå och motverka ogynnsamma följder av den snabbastrukturomvandlingen. Det är också väsentiigt att de anställdas krav påmedinflytande och tillfredsställande arbetsförhållanden tillgodoses. Ettomfattande reformarbete har genomförts och pågår. har kraven påen aktiv energipolitik skärpts liksom behovet av en nära samordning mellanindustripolitiken och energipolitiken. Det framstår likaså som en väsentliguppgift för samhället att aktivt medverka till en väl avvägd användning avlandets naturresurser, där hänsyn tas tUl både behovet av en tryggadsysselsättning och en god hushåUning med miljö- och naturtillgångar. En ökadstatlig samverkan med den kooperativa och privata industrin inom olikabranscher kan väntas . Detta är ett naturligt led i statensansvar för sysselsättning och trygghet i landet. Det organisatoriskareformarbetet på industripolitikens område har varit omfattande under senareår. Särskilt kan nämnas bildandet av styrelsen för teknisk utveckling, och . har resurserna för de industripolitiskainsatserna väsentligt byggts ut genom inrättandet av statens industriverk.Härigenom har på myndighetsplanet skapats ett organ för utredande och verkställandeuppgifter inom industri-, energi- och mineralområdena. Förslag om formerna föratt inordna () i industriverketavses bli förelagt vårriksdag. Energikonsumtionen ökade från26 Mtoei till 35,5 Mtoe. Ökningen var i genomsnitt ' Mtoe = milj. ton ekvivalent olja. Energikvantiteterav olika slag kan om efter sitt termiska värmeinnehåll och anges i detgemensamma måttet ton ekvivalent olja (toe). Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 4 meden starkare ökning i periodens början, mellan 1965 1970. Deförsta åren av kännetecknades av en betydligt blygsammare ökning avenergikonsumtionen till följd av konjunkturdämpningen. Levererad energi (i Mtoe) , fördeladpå användningsområden (exkl. bunkeroljor för utrikes sjöfart ochflygdrivmedel), framgår av följande sammanställning. Användningsområde 1965 1972 Ökning IndustriSamfärdsel Bostäder och övrigt Omvandlings- och överföringsförluster Total tillförd energi Huvuddelen av energikonsumtionen faller på bostäder ochövrigt, , och på industrin, . Transportsektorn svarar för . Underrubriken bostäder och övrigt faller framför allt uppvärmningen av bostäder ochav allmänna lokaler, såsom skolor, sjukhus, affärslokaler och kontorsbyggnader. Fördelningen mellan olika energislag framgår avföljande sammanstäUning. Totalttillförd energi , fördelad på energislag Lutar, ved och vedavfall 16,6 64 2,2 8 2.7 10 26,0 100 25,1 71 1,6 4 5,5 16 0,4 1 2,9 8 ' Vattenkraften har omräknats efter sitt termiskaenergiinnehåll, varvid 1 kWh = . De inhemska bränslena svarar således för en liten ochalltmer minskande andel av vårt energibehov. Även den inhemska vattenkraftenminskade sin andel. Kärnkraften har ännu inte byggts ut i någon störreutsträckning. Beroendet av importerade bränslen, främst olja, ärstort. Är 1972 täcktes av vår energiförbmkning med importbränslen. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 5 I samband med uppföljningenav långtidsutredning gjordes enöversyn även av de för 1970-talet tidigare redovisade energiprognoserna. Denlångsamma tUlväxten av föranledde därvid enviss nedjustering av de tidigare prognoserna för 1970-talets mitt. Ävenom en kraftig ökning av industrins produktion förutsätts, väntas det totalaenergibehovet stanna vid 43,9 Mtoe , vilket är 3,2 Mtoe mindre än manräknade med i långtidsutredningen. beräknas det totala energibehovetbli 49,8 Mtoe. Kraftindustrinsplaner innebär en betydande satsning på kärnkraft. Ar 1975 kan tillsammans fem kämkraftaggregat i , ochBarsebäck ge en produktion av . kan genom tillkomsten avytterligare två kärnkraftaggregat, i och i , denkärnenergibaserade elproduktionen ökas till . Denna produktion motsvararinemot 5 mUj. ton olja , om i stället oljeeldade kraftverk hade byggts. Utbyggnaden avkärnkraft räcker dock inte tUl för att minska beroendet av importerad olja iabsoluta tal. Oljeimporten beräknas fortsätta att öka från 25,1 milj. ton år1972 tUl resp. 28,8 och 32,8 milj. ton och . En sådan ökning avimportberoendet innebär naturligtvis nackdelar från beredskapssynpunkt.Försämringen av importmöjligheterna för olja har bekräftatatt kraftfulla åtgärder måste vidtas för att dels på kort sikt klaraförsörjningen när oljeimporten försvåras, dels på lång sikt öka vårförsörjningstrygghet. För att samordnaansträngningarna att lösa de problem som rådande krissituation föranleder påkortare sikt har en särskild försörjningsberedningtUlsatts med chefen för som ordförande och meddeltagande av representanter för berörda departement och myndigheter. Ett omfattandearbete pågår f. n. för att ge underlag för beslut om vår långsiktigaenergipolitik mot bakgmnd bl. a. av de senaste årens utveckling liksom av denutveckling på energiområdet som kan förutses . Härkan nämnas bl. a. energiprognosutredningenoch den tUlkallade programkommitté som skall utarbeta förslagtill forsknings- och utvecklingsprogram inom energiområdet. Båda dessautredningar beräknas vara färdiga . Pågåendeutredningar har kompletterats med en ener-gipolitisk delegation somregeringen inrättat för att samordna arbetet inomolika berörda departement när det gäller långsiktiga frågor av betydelseför energiområdet. En huvuduppgift för delegationen är att ta initiativ som ärägnade att öka vår långsiktiga försörjningstrygghet på energiområdet. Eftersom bådede kortsiktiga och de långsiktiga energifrågorna har stor betydelse förutvecklingen inom samhällsekonomin i dess helhet, "(terawattimme) = 1 miljard kilowattimmar. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 6 har regeringen vidare tillsattett särskilt energiråd med statsministern som ordförande. skallvara ett forum för diskussion och samråd i olika energipolitiska frågor. Vidsidan av företrädare för regeringen ingår i rådet representanter för bl. a. depolitiska partierna, de politiska ungdomsförbunden, löntagarorganisationerna,jordbruket, näringslivet, bostadsmarknadens organisationer ochnaturvårdsintressena. Organisatoriskaförstärkningar har också skett hos myndigheterna. Ökade personalresurserföreslås vidare för nästa budgetår, bl. a. vid industriverkets energibyrå ochdelegationen för atomenergifrågor. Regeringen harbeslutat att tUl riksdag utarbeta förslag om ett långsiktigtenergipolitiskt handlingsprogram. Utgifterna inomindustridepartementets verksamhetsområde föreslås för /75 öka med 215 milj. kr. tUl totalt 2 017 milj. kr.Ökningen fördelar sig med 88 milj. kr. på driftbudgeten, som därmed uppgår till 496 milj. kr., och 127 milj. kr. påkapitalbudgeten, som därigenom omsluter 1 521 milj. kr. Inomindustridepartementets område arbetar f. n. 22 kommittéer och utredningar. Ettstort antal av dessa beräknas avsluta sitt arbete . Bland dessa kannämnas installationsbranschutredningen, grafiska kommittén,dataindustriutredningen, utredningen om närförläggning av kärnkraftverk,energiprognosutredningen, programkommittén för forsknings- ochutvecklingsprogram inom energiområdet och FFV-utredning. En särskildinterdepartemental arbetsgrupp har bUdats för att samordna arbetet rörande demultinationella företagen. Utredningsarbete pågår beträffande såvälmultinationella företags verksamhet i som svenska företags aktiviteterutomlands! kartlägger dessa företags effekter på densvenska ekonomin. Vidare ser en nyligentiUsatt utredning (Ju 1973: 17) lag om vissa inskränkningari rätten att förvärva fast egendom m. m. Härvid behandlas bl. a. frågan om enkontroll av utländska företags etableringar och verksamhet i . Inom deninterdepartementala arbetsgruppen görs enöversyn av gällande prövningssystem för svenska investeringar utomlands. Ett gottsamarbete mellan samhällets olika parter fordrar ett väl fungerande system förutbyte av information rörande planerade eller förväntade förändringar. Underår 1973 har en treårig försöksverksarhhet med ett organiseratinformationsutbyte mellan företag och samhälle inletts. En första enkätomgångomfattande industriföretagens verksamhet har genomförts. Under detta årplaneras två enkätomgångar bli genomförda rörande företagens utveckling samtsärskilda åtgärder för infor- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 7 mationtUl företagen rörande samhällsorganens planering. Försöksverksamhetenleds av en särskUd delegation. Offentiigastyrelseledamöter har utsetts för en treårig försöksperiod i 22 störreförvaltningsbolag och 8 allmännyttiga stiftelser. Arbetstagarna i aktiebolag ochekonomiska föreningar med minst 100 anställda har sedan den 1 aprU 1973 rättatt utse två ledamöter i företagets styrelse.För att arbetstagarnas representanter i företagsnämnder och styrelser skallkunna få den nödvändiga insynen i de frågorsom har betydelse för företagets fortbestånd och utveckhng, krävs att defår tiUgång till ekonomisk information om företaget. I en inomindustridepartementet utarbetad promemoria (Ds I 1973: 6) föreslås att deanställdas representanter i företagsnämnderna under en fyraårigförsöksverksamhet får rätt att utse en s.k. arbetstagarkonsult, som skall ha till uppgift bl. a. att komplettera denekonomiska information som lämnas av företagsledningen. Härigenom skulle de anställda ges ökademöjligheter till insyn även i verksamheterutanför . Försöksverksamheten föreslås omfatta 200 företag. Förslagetremissbehandlas f. n. Försöksverksamhetenmed ökat arbetstagarinflytande inom den statliga företagsgruppen har fortsatt.För att klarlägga uppläggningen av ochdagsläget i fråga om demokratiseringsarbetet inom den statliga bolagssektornhar företagsdemokratidelegationen genomfört en enkätundersökning. Under år1973 har delegationen utarbetat en rapport om försöksverksamhet medföretagsdemokrati vid statliga bolag. Rapportenger ökad kunskap i de frågor som sammanhänger med ökad medbestämmanderättför de anstäUda. Vidare har delegationen lagt fram en lägesrapport frånverksamheten vid . Utvärdering av försöksverksamheten vidtobaksfabrikerna i Ar\'ika och pågår. Delegationen har i en skrivelseföreslagit att verksamheten bör överföras i en permanent form underarbetsmarknadsparternas gemensammaledning. Denna fråga bereds f. n. inom industridepartementet i samrådmed berörda parter. Arbetslivsforskningsutredningenhar avlämnat sitt betänkande (SOU 1973: 55). Utredningen föreslår att ettsärskilt inrättas med staten och Svenska arbetsgivareföreningensom stiftare. Förslaget remissbehandlas f. n. För att utarbetaunderlag för industripolitiska beslut och svara för genomförandet av beslutade åtgärder inrättades statens industriverk.Inom verket finns resurser för industripolitisk planerings-ochutredningsverksamhet. Vidare handlägger verket ärenden rörandeindustripolitiska stöd- och serviceinsatser samt energi- och mineralfrågor.Verket har det samordnande ansvaret för statens insatser på företagsserviceområdet. Verkets stöd- ochserviceuppgifter är främst inriktade på de mindre Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 8 Som regionala replipunkter för verket fungerarföretagareföreningarna. Dessa har innevarande budgetår fått resui"-ser förökad rådgivning och informationsförmedling framför aUt till de mindre ochmedelstora företagen. Förslag läggs nu fram om ytterligare ökade resurser hosföretagareföreningarna för detta ändamål. I enlighet med statsmakternas beslut skall SIFUintegreras med industriverket som en ökadregionalisering av SIFU:s verksamhet skall ske. De närmare formerna för dennaintegration och regionalisering har utretts av en särskildorganisationskommitté, som nyhgen lämnat sitt betänkande (Ds I 1973: 4).Förslag i frågan kommer att föreläggas vårriksdagen. 1 detta sammanhang fårorganisationskommitténs förslag om en uppbyggnad av resurser hos företagareföreningarnaför utbUdningsservice till de mindre och medelstora företagen prövas. investeringsbank AB har viktiganäringspolitiska uppgifter och tillgodoser genom sin kreditgivning väsentligabehov hos näringslivet. Banken har beviljat nya krediter påsammanlagt ca 500 milj. kr. Bankens låneutfästelser uppgick vid årsskiftet1973/74 till ca 3 100 milj. kr. Tyngdpunkten vad gäller utlåningen under år1973 har avsett företag inom skogs- och verkstadsindustrierna. Vidare har demindre och medelstora företagens finansieringsproblem ägnats ökaduppmärksamhet. För finansieringen av verksamheten har medel lånats uppsåväl på den svenska som på den internationella marknaden. Genom de överskott som framkommit i bankens rörelse hardet egna kapitalet jämte reserver stigit från 1 000 milj. kr., som utgjordebankens startkapital, till ca 1 300 milj. kr. AB Svensk exportkredits utelöpande lån uppgick vidutgången av 1973 till ca 1 300 milj. kr. Större delen av utlåningen avser desvenska varven. har aktiekapitalet ökats med 100 milj. kr. tilltotalt 200 milj. kr. Av ökningen har staten som hälftenägare tiiiskjutit 50milj. Norrlandsfonden har genom finansieringsstöd tillutvecklingsarbete och industriell utbyggnad medverkat till en utveckling av detnorrländska näringslivet. Uppbyggnaden av Industriellt .utvecklingscentrum(lUC) i är ett led i fondens strävan att förbättra den industriellamiljön i . Under nästa budgetår erhåller fonden ett totalt tiUskott på20 milj. kr. De internationella kontakterna inom departementetsverksamhetsområde har fortsatt att förstärkas såväl bilateralt sommultilateralt. I syfte att genomföra det av Nordiska ministerrådetfastställda handlingsprogrammet för industripolitik m. m. har nordiskaämbetsmanna- Prop.1974:1 Bilaga 15 Indtjstridepartementet 9 kommittéerupprättats för industri- och energipolitik och för bygg-frågor. har deltagit idiskussioner i en inom de europeiska gemenskaperna (EG) upprättad kommitté förfrågor om anrikning av uran. Kontakter har vidare tagits med EG angående eventuelltsvenskt deltagande i EG:s program för fusionsenergiforskning. Sedan år 1970deltar i det teknologiska samarbetet mellan flertalet västeuropeiskaländer, vilket startades av EG-ländema. Överläggningar har förts med ettflertal östeuropeiska stater inom ramen för de bilaterala avtalen omekonomiskt, industriellt och tekniskt-vetenskapligt samarbete. På detmultilaterala planet har diskussioner om utvidgat industriellt ochtekniskt-vetenskapligt samarbete mellan öst och väst förts inom FN:sekonomiska kommission för och under den europeiska säkerhets- ochsam-arbetskonferensen. deltar även i det samarbete i fråga ominternationella investeringar och multinationella företag som bedrivs i flerainternationella organisationer, framför allt . I flera av kommittéer har aktivtdeltagit i arbetet. Särskild uppmärksamhet har därvid ägnats varvs- och övrigaindustribranschfrågor samt energi-, teknik- och vetenskaps- samt miljövårdsfrågor. Arbetet på det branschpolitiska fältet har i växandeutsträckning inriktats på att bygga upp ett bredare kunskapsunderlag som basför industripolitiska åtgärder. Som ett led i detta arbete har inom industridepartementetutförts en omfattande undersökning, den s. k. industristrukturutredningen, avden strukturella och finansiella utvecklingen i olika industribranscher. Härvidhar behandlats även industrins kostnader för forsknings- ochutvecklingsarbete. I en särskild studie, som utförts gemensamt av och med stöd avindustridepartementet, belyses arbetskraftsströmmarna inom verkstadsindustrin.Resultatet av undersökningarna kommer att offentliggöras . har två branschråd inrättats, ett förbyggbranschen och ett för skogsindustrin. Härigenom skapas fasta former för attetablera ett nära och fortlöpande samråd mellan berörda samhällsorgan, företagenoch de anställda i frågor av vitalt intresse för berörda branscher. Råden hartill huvudsaklig uppgift att fortlöpande följa branschen i dess helhet medtonvikt på den långsiktiga utvecklingen. I en inom industridepartementet utförd utredning redovisasden svenska varvsindustrins dagsläge och framtidsutsikter. Antalet sysselsattavid storvarven var vid utgången av ca 24 300 personer. Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 10 Enligtvarvens bedömningar kommer sysselsättningen att ökamed mer än 2 000 personer. Investeringsprogrammen uppgår tillsammanlagt nära 2 000 milj. kr. HärtUl kommer planerade investeringar i bl. a.reparationsverksamhet och dieselmotortUlverkning om ca 700 milj. kr. Verksamheten inom styrande kommittén för de fyrastorvarven har varit omfattande. På grundval av det nämnda utredningsarbetetinom industridepartementet och de synpunkter som framkommit i styrandekommittén och i dess samrådsgrupp med företrädare för de fackligaorganisationerna redovisas nu ändrade riktlinjer för den statligavarvspolitiken. Sålunda föreslås att statsmaktema, i motsats till tidigare,bör kunna medverka till att upprätthålla den svenska varvsindustrinskonkurrenskraft, även om det innebär en expansion av kapaciteten inombranschen. understryks vikten av ett nära och intensifierat samarbetemellan varvsföretagen inbördes och mellan företagen och statsmakterna.GUtighetstiden för den femåriga garantiramen för fartygskrediter föreslås bliförlängd med , dvs. t. o. m. . Ramen föreslås isamband härmed bli ökad med 600 milj. kr. till 4 500 mUj. Inom för varvsfrågor pågår arbetetmed nya rekommendationer till medlemsländerna beträffande villkoren för varvenskrediter till rederierna. har beslut fattats om statligaåtgärdsprogram för ett antal branscher. En viss förlängning av programmet förtextU-och konfektionsindustrierna föreslås. Till följd av minskad efterfrågan har svårigheteruppstått inom pälsindustrin. Förslag läggs nu fram om att de olikastimulansåtgärderna för textil- och konfektionsindustrierna fr. o. /75 skall gälla även för pälsindustrin. fattades beslut om ett stimulansprogram förgjuteriin-dustrin. Branschen har sålunda fr. o. m. inordnatsbland de branscher som kan erhålla statliga lånegarantier, s. k. strukturgarantier,och statliga bidrag till konsulttjänster i omstäUningsfrämjande syfte. Vidarehar en försöksverksamhet inletts med tekniska konsulenter för att tillbranschens företag förmedla forskningsrön och ny teknik. Förslag läggs nu framom ett utbildningsprogram för branschen. Det av Investeringsbanken helägda AB Strukturgaranti,som administrerar den treåriga försöksverksamheten med strukturgarantier, harsedan starten beviljat strukturgarantier för ca 35 milj. kr.,varav merparten gått till textil- och konfektionsindustrierna. Genom tillkomsten av statens industriverk harytterligare fömtsättningar skapats för en kontinuerlig utrednings- ochbevakningsverksamhet rörande olika industribranscher. Verket avses svara fören fort- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 11 löpande uppföljning och framskrivningav det material som tagits fram genom industristrukturutredningen. Industriverkethar fått i uppdrag att på grundval av en inom industridepartementetutarbetad förstudie utreda vissa frågor inom svensk livsmedelsindustri.