prop · FX034 · 1974-12-31 00:00:00 — Det kan vara lämpligt att vid sidan härav lägga upp ettalfabetiskt sökregister över näringsidkarna, något som redan nu förekommer. Vidregistrering av firma skaU i första hand den föreslagna firmalagensbestämmelser iakttas. Dessutom skall beaktas de i 6 och 7 §§ handelsregisterlagenför handelsregister särskilt angivna registreringsfömt-sättningarna. om registerhanteringen i övrigt får ges i tillämpningskungörelse. Idenna paragraf, som motsvarar 6 § utredningens förslag och delvis ersätter 9 §FmL, ges föreskrifter om innehållet i handelsbolags firma. EnligtFmL skall enskild näringsidkares firma innehålla hans namn och i handelsbolagsfirma skall ingå antingen namnen på samtliga bolagsmän eller minst enbolagsmans namn jämte tillägg som antyder att flera bolagsmän finns. Som haranförts i den allmänna motiveringen har det inte ansetts påkallat att behålladessa regler. Enligt utredningensförslag skall handelsbolags firma vara utformad så att det framgår attdelägarna är flera. Syftet med denna regel är att det av firman skall framgåatt den innehas av ett handelsbolag. Detta syfte tillgodoses bättre genomdepartementsförslaget, där det i analogi med vad som gäller för exempelvisaktiebolag föreskrivs att handelsbolags firma skall innehålla ordethandelsbolag. Om kommanditdelägare finns skall firman i stället innehållaordet kommanditbolag. Det senare gäller redan enligt FmL liksom enligtutredningsförslaget. De nu angivnaföreskrifterna om innehåUet i handelsbolags och kommanditbolags firma geruttryck för principen om sanning i firma. För tredje man är det av värde attdet av firman framgår att flera personer är ansvariga mot honom och attnäringsidkaren är registrerad i handelsregistret, från vUket andraupplysningar kan hämtas. För att bolagsbeteckningen skall tjäna sitt syftemåste emellertid tillses att den inte brakas i andra fall än när ettbolagsförhållande verkligen existerar. Detta förutsätter att firman ändras, närvad som föreskrivs om handelsbolag i 1 § lagen om handelsbolag och enkla bolaginte längre är uppfyllt. I sådant fall skall alltså ordet handelsbolag ellerkommanditbolag efter anmälan från firmahavaren avlägsnas ur firman. Enligt 9 §andra stycket förslaget till firmalag påverkar beteckningar av detta slag intefirmans särskUjningsförmåga. Vad som återstår av firman åtnjuter alltjämt registreringsskydd. Förslagettill firmalag ger i princip varje näringsidkare möjlighet att använda och förvärvaskydd för bifirma som särskild benämning på del 1974: 4 239 Om bifirma tilläts innehålla orden handelsbolag ellerkommanditbolag skulle den bli vUseledande, eftersom den då skulle antyda attverksamheten drevs av ett självständigt företag. För att hindra detta ges iförevarande paragrafs andra punkt en uttrycklig regel som föreskriver attberörda beteckningar inte får intas i bifirma. För att möjliggöra en mjukövergång beträffande skyldigheten att ta in beteckning för bolagsformen i redanregistrerad firma eller att därifrån avlägsna sådan beteckning föreslås iövergångsbestämmelserna att registrerad firma skall få behållas oförändrad ihögst från den nya lagens ikraftträdande. Från registteringsmyndighetenssida kan initiativ tiU firmaändring lämpligen tas i samband med myndighetenskontroll enligt 17 § i förslaget. I9 § och 10 § första stycket FmL finns föreskrifter om att firma inte fårinnehåUa vissa närmare angivna uppgifter som typiskt sett är ägnade att ge en felaktiguppfattning om vem näringsidkaren är. Med hänsyn till det i 10 § förslaget tillfirmalag upptagna allmänna förbudet mot registrering av firma som är ägnad attvilseleda allmänheten har någon motsvarighet till dessa föreskrifter inteupptagits i förslaget till handelsregisterlag. Paragrafen,som motsvarar 7 § utredningsförslaget och 10 § andra stycket FmL, anger attfirma alltid skall skilja sig frän tidigare i registret införd firma. Bestämmelsen utgör enregislerteknisk ordningsföreskrift. Den föreskriver att firma tydligt skallskilja sig från annan i samma handelsregister införd firma även om firmomainte används inom samma bransch eller närstående branscher. Förväxlingsbarhetenligt 6 § första stycket förslaget till firmalag behöver således inte vara förhanden. Motivet för regeln är att registrering i samma register av identisktlika firmor kan medföra att näringsidkarna förväxlas vid registerföringen. Ettvisst mått av firmaolikhet måste föreligga för att registrering skall kunnatillåtas. Även om förhållandevis små skillnader mellan firmoma är tUlräckligaför att hindra sammanblandning, får inte varje obetydlig olikhet denna verkan.Med hänsyn härtill ställs liksom i gällande rätt upp det kravet att firmornaskall tydligt skilja sig från varandra. Enligtövergångsbestämmelserna får firma som registrerats enligt FmL utan hinder avdenna paragraf behållas oförändrad. Kan detta leda till att firmahavare blandassamman vid registrets förande, får emellertid registreringsmyndigheten tillundvikande härav i registret föra in en särskiljande ortsangivelse eller annatförtydligande. Detta blir emellertid inte att betrakta som en beståndsdel avden registrerade firman. 1974: 4 240 Idenna paragraf, som motsvarar 3 och 8 §§ utredningens förslag samt 31 § förstastycket FmL, upptas föreskrifter om registrering av prokura. Enligtförsta stycket får prokura upptas i handelsregister, om näringsidkare sommeddelat prokuran själv är registrerad där. Prokuran kan självfalletregistreras som registrering sker av näringsidkaren. Prokuranskall registreras under den firma som den gäller. Även vid denna registreringblir således firman den naturhga referensen. Som vUlkor för registrering avprokura gäller att denna inte innehåller begränsning eller förbehåll utövervad som följer av 1 eller 2 § förslaget till prokuralag. Prokura behöversåledes inte omfatta bemyndigande för prokuristen att förfoga över huvudmannensfasta egendom eller tomträtt, och något hinder mot registrering föreliggerinte om prokuran meddelats i form av koUektivprokura. Närprokura registrerats, skall enligt andra stycket i registret intas prokuristensfullständiga namn saml adressuppgifter på sätt som angetts vid4§. Itredje stycket föreskrivs att registret skaU utvisa om prokuristen har fåttsärskUt bemyndigande att företa vissa rättshandlingar med huvudmannentillhörig fast egendom eller tomträtt. Likaledes skall registreras om prokuranutgör koUektivprokura, dvs. avser flera personer med förbehåll att den barafår begagnas av dem gemensamt. Paragrafen,som motsvarar 4 § utredningsförslaget, innehåller bestämmelser om vem somskall göra ansökan om registrering. Ansökanom registrering av handelsbolag skall enligt första stycket göras av samtligabolagsmän. Bestämmelsen, som har viss motsvarighet i 8 § andra stycket och 16 §tredje stycket FmL, medför att samtliga bolagsmän är ansvariga för attföreskriven registreringsskyldighet iakttas. Från praktisk synpunkt innebärregeln att varje bolagsman skall underteckna ansökningshandlingen och därmedbestyrka vUka som är bolagsmän och vad som är särskUt bestämt omfirmateckning. Av2 § Iredje stycket följer att regeln i första stycket gäller även vid ansökanom registrering av enkelt bolag. Iandra stycket anges att registrering av ideell förening eller stiftelse skerefter ansökan av styrelsen. Ansökningshandhngen skaU sålunda undertecknas avdet antal styrelseledamöter som krävs för beslutförhet. Ef-lersom det itillämpningskungörelse torde komma att föreskrivas att firmatecknaresnamnteckning skall finnas tillgänglig hos registreringsmyndigheten synes detemellertid vara praktiskt att samtliga styrelseledamöter ochstyrelsesuppleanter undertecknar registreringsansökan. 1974: 4 241 Prokuraregistreras enligt tredje stycket på ansökan av huvudmannen. Bestämmelsen haren motsvarighet i 31 § första stycket FmL. Om huvudmannen är handelsbolag,skall ansökan om prokuras registrering göras av samtliga bolagsmän.Föreskriften överensstämmer med 18 § första stycket lagen om handelsbolag ochenkla bolag, där det föreskrivs att prokura får meddelas bara av samtligabolagsmän i förening. Någonsärskild regel rörande ansökan om registrering av enskUd näringsidkare harinte ansetts behövlig. Det ligger i sakens natur att sådan ansökan skall görasav näringsidkaren själv. Idenna paragraf, som närmast motsvarar 1115 §§ utredningens förslag, föreskrivsatt ansökan om registrering av näringsidkare eller prokura skall innehålla deuppgifter som Kungl. Vilkauppgifter som skall lämnas i ansökningshandlmgen framgår till stor del av 4 och8 §§, som anger vad handelsregistret i olika fall skall innehålla. Utöver dessauppgifter kan emeUertid ansökan om registrering behöva innehålla upplysningarav mindre permanent karaktär eller mera speciell natur. Exempel på det senareutgör personnummer och identitetsnummer för juridisk person. Maj:t tordeockså kunna meddela föreskrifter om vilka handlingar som skall företes tillstyrkande av att förutsättningar för registrering föreligger. Paragrafen,som motsvarar 16 § utredningsförslaget och ersätter 3 § första och andrastyckena FmL, ger regler om behandlingen av registreringsansökan. 1FmL ges inte några närmare föreskrifter om hur registreringsmyndigheten skallhandlägga ansökan eller anmälan som inte kan bifallas på grund avbrist i formellt eller materiellt hänseende. Utredningen föreslår altsökanden, när hinder mot bifall konstaterats, skall föreläggas att mom viss tidyttra sig eller vidta rättelse. Om sökanden inte efterkommer föreläggandetskall ansökan eller anmälan avskrivas utan vidare prövning i sak. Vidremissbehandlingen har i ansett att det föreslagnaförfarandet inte är godtagbart från allmän administtativ synpunkt. Det kanenligt inte förutsättas att underlåtenhet att fullföljaregistreringsansökan efter komplettermgsföreläggande mne-fattar en tyståterkallelse av ansökan. Sökanden bör i stället föreläggas att fullfölja ansökanvid äventyr att ärendet annars avgörs i befintiigt skick. Om då avslagsbeslutmeddelas har sökanden möjlighet att efter komplettermg av ansökan och fullföljdtiU högre instans behålla den förtursrätt till firma som han till äventyrs harvunnit genom sin ansökan. Detta kan vara motiverat om sökanden har haftgodtagbart skäl för underlåtenhet att efterkomma föreläggandet. 16 1974.1 saml. Mångaansökningar och anmälningar som ges in till handelsregistren är ofullständigaeller i annat hänseende bristfälliga. Vid det oregleradekompletteringsförfarande som f. n. sker under hand är det vanligt att sökandeninte vidare låter sig avhöra eller över huvud taget inte kan nås. Med hänsynhärtill kan jag dela utredningens uppfattning, att anordningen med avskrivningbör visa sig praktisk för både sökanden och registreringsmyndigheten.Avskrivning kan ju i allmänhet ske efter elt enkelt konstaterande av att någotsvar på föreläggandet inte har inkommit. Då det bör kunna krävas av sökanden iett registreringsärende, om han vill bevara sin rätt till företräde, att han ivarje fall låter sig avhöra inom den i föreläggandet angivna tiden, tordeutredningens förslag innebära en riktig avvägning mellan de olika rättsligaintressena. Paragrafen har av nu angivna skäl utformats i överensstämmelse medutredningens förslag. Om sökanden inte hariakttagit vad som är föreskrivet om ansökan eller om annat hinder föreliggerför bifall till denna skall registreringsmyndigheten enligt första stycketförelägga sökanden att yttra sig eller vidta rättelse. Regelnhindrar givetvis inte att registreringsmyndighelen, såsom f. n. ofta sker,försöker avhjälpa brister i ansökningen genom underhandskontakt med sökanden. Omsökanden inte efterkommer föreläggandet skall enligt andra stycket ansökningenavskrivas. Någon ytterligare prövning i sak behöver alltså inte äga rum.Underrättelse om detta skall intas i föreläggandet. Efterkommer sökandenföreläggandet, upptas ansökningen till fortsatt prövning i sak. Om hinder förbifall alltjämt föreligger skall ansökningen enligt tredje stycket avslåssåvida sökanden har haft tillfälle att yttra sig över hindret.Registreringsmyndigheten har också möjlighet att ge nytt föreläggande, om denbedömer att ansökningen skall kunna bifallas efter ytterligarekompletteringar. Eftersom beslut att vägraregistrering enligt vad som har anförts i prop. 1971: 30 (s. 612) vid ändring ilagen om aktiebolag inte aUtid kan anses utgöra sådan myndighetsutövning motenskild som avses i 3 § första stycket förvaltningslagen (1971: 290) blirbestämmelserna i 17 och 18 §§ sistnämnda lag om motivering av beslut och ommeddelande tUl part om innehållet i beslut inte med säkerhet tUlämpliga isådant fall. I fjärde stycket har därför tagits in föreskrifter om attregistreringsmyndigheten genast skriftligen skall underrätta sökanden omansökan avskrivs eller avslås samt att underrättelsen skall uppta beslutet ochskälen för detta. Talanmot registreringsmyndighetens beslut förs enligt 21 § genom besvär. Omansvar för den som försummar att göra ny ansökan, när registte-ringspliktföreligger, finns bestämmelser i 22 § andra stycket. Prop.1974: 4 243 Idenna paragraf, som motsvarar 17 § uttedningens förslag, anges att myndighetenvid bifall till ansökan om registrering av näringsidkare eller prokura skall ihandelsregistret införa de uppgifter som anges i 4 resp. 8 §. Dennaparagraf, som motsvarar 18 och 19 §§ utredningsförslaget, ger föreskrifter omändringsanmälan och om vem som skall göra sådan anmälan. Paragrafen ersätterbestämmelser i 21 § 13 mom., 22 § andra punkten samt 32 § FmL. Bestämmelsernai första stycket innebär att anmälan ofördröjligen skall göras så snart ändringhar inträffat i fråga om registrerad uppgift. Föreskriften tar sikte på varjeändring i registrerade uppgifter. Som exempel nämns särskilt att verksamhetenupphör, överlåts eller sätts under likvidation. Till skUlnad från gällande lagomfattar anmälningsskyldigheten även adressändringar. UtredningsförslagetinnehåUer liksom gällande lag en föreskrift om anmälan av namn- ochadressuppgifter när domstol har utsett likvidator i handelsbolag. Bestämmelsehärom torde emellertid kunna meddelas i tUlämpningskungörelse. Enligthuvudregeln i andra stycket skall ändringsanmälan göras i samma ordning somgäller för ansökan om registrering. Föreskrifterna i 9 § blir såledestillämpliga. A-wikelse sker bara om annat sägs i förevarande paragraf ellerföljer av vad Kungl. Omenskild näringsidkare avlider, övergår hans rörelse och firma på hans dödsbosom i princip är skyldigt att göra anmälan om förvärvet. Av praktiska skäl haremellertid skyldigheten att göra anmälan med anledning av dödsfallet genomföreskrift i tredje stycket särskUt ålagts den som har vård om boet. Närdelägare i handelsbolag har avlidit åligger anmälningsskyldigheten övrigabolagsmän. Harhandelsbolag trätt i likvidation och likvidator blivit utsedd av domstol, ärenligt särskild föreskrift denne i fortsättningen anmälningsskyldigbeträffande bolaget. Enligtgällande lag skaU anmälan om bolagsmans utträde ur handelsbolag göras avåterstående bolagsmän. Eftersom den avgångne bolagsmannen kan ha intresse avatt rätta förhåUandet blir känt bör han själv vara behörig att anmäla sittutträde. En föreskrift härom ges också i tredje stycket. I samma styckeföreskrivs i anslutning tiU regeln om återkallelse av prokura i 18 § lagen omhandelsbolag och enkla bolag att varje bolagsman som inte är utesluten frånrätten att företräda bolaget får anmäla sådan återkallelse. Överlåtsnäringsverksamhet skall enligt fjärde stycket anmälan därom göras av den nyeinnehavaren. 1974: 4 244 Somframgår av andra stycket förutsätts att Kungl. Maj:t skall kunna meddelaytterligare föreskrifter om ordningen för ändringsanmälan. Som exempel påfrågor som lämpligen kan regleras i denna form kan nämnas anmälningar rörandeadressändring för bolagsman, styrelseledamot m. fl. Meddelandenom konkurs och om ändring i registrerat förhållande genom domstols beslutbehandlas i 16 §. Omansvar för underlåten anmälan finns bestämmelser i 22 § andra stycket. Idenna paragraf, som motsvarar 20 § första stycket utredningens förslag, angesatt införing i registret skall ske om ändringsanmälan gjorts enligtföreskriftema i 13 §. Dennaparagraf, som motsvarar 26 § utredningsförslaget, behandlar hävande avregistrering i handelsregistret. Förstastycket innehåller en hänvisning tUl den föreslagna firmalagens bestämmelser omförbud mot användning av firma och om hävande av firmaregistreruig.Bestämmelsema i fråga finns upptagna i 15 och 16 §§ firmalagsförslaget. Omregistrering i handelsregister som inte gäller firma är till förfång för någonfår denne enligt andra stycket föra talan mot näringsidkaren vid domstol medyrkande om hävande av registreringen och om skadestånd. Motsvarighet tUl dennaföreskrift finns i 6 § andra stycket FmL. Dennaparagraf, som motsvarar 21 § utredningsförslaget och har motsvarighet i 21 § 4och 5 mom. FmL, behandlar vissa registreringsåtgärder på grund av domstols ochkonkursdomares beslut. Omfirmas avförande ur registret, sedan dom om hävande av firmaregistrering harvunnit laga kraft, finns bestämmelser i 17 § förslaget tUl firmalag. I förstastycket görs en hänvisning därtill. 1andra stycket anges att registrering, som angår annat förhållande än firma ochsom av domstol förklarats ogUtig, skall avföras ur registret sedan domen harvunnit laga kraft. Grunden för ogiltighetsförklaringen kan vara att införing iregisttet inte bort ske eller att beslut som registterats är ogiltigt elleratt i annat fall visst förhållande som registterats inte föreligger. Det åhggerdomstol att i mål om ogUtighetsförklaring översända avskrift av domen tillregistreringsmyndigheten. Enligt16 § första stycket lagen om handelsbolag och enkla bolag skaU domstols beslutom bolagsmans skiljande från rätten att företräda bolaget gå i verkställighetutan hinder av förd klagan. Uppgift om dom av 1974: 4 245 sådaninnebörd bör därför registreras utan att domen har vunnit laga kraft. härom upptas i tredje stycket. Den avskrift av domen som domstolenenligt föregående stycke skall översända tUl registreringsmyndigheten bör isådant fall expedieras . Enligtfjärde stycket skall konkursdomaren för registrering översända meddelande omatt näringsidkare försatts i konkurs. Meddelandet skall översändas samtidigtmed alt kungörelse om konkursen utfärdas. Om överrätt har upphävt beslut omavträdande av näringsidkares egendom till konkurs skall registreringen påanmälan av konkursdomaren avföras ur registret. Konkursdomaren skall vidare förregistrering genast översända meddelande om att konkurs har avslutats. Föreskriftemaom meddelanden och registrering rörande konkurs äger enligt ackordskungörelsen(1970: 858) motsvarande tUlämpning på förhandling om offentligt ackord. Idenna paragraf, som motsvarar 22 § utredningens förslag och 21 a § FmL, gesföreskrifter om avförande ur registret av näringsidkare som upphört med sinverksamhet. Enligt13 § första stycket är näringsidkare skyldig att anmäla om han upphör med sinverksamhet. För fall då denna anmälningsskyldighet försummas finns behov av eneffektiv möjlighet för registreringsmyndigheten att ur registret avföranäringsidkare som inte längre driver någon verksamhet. Genom en sådan ordningundviks att registret belastas med inaktuella uppgifter och att s. k. dödafirmor hindrar registrering av ny firma. När registrerad näringsidkare under detio inte har gjort någon anmälan tUl registret och det kan antasatt han har upphört med sin verksamhet skall registreringsmyndigheten enligtförsta stycket på lämpligt sätt inhämta upplysning om verksamheten fortfarandeutövas. Vid undersökningen kan registreringsmyndigheten efter eget bedömandevälja mellan att inhämta upplysningar skriftligen eller muntligen. Omundersökningen på ett tillförlitiigt sätt klarlägger att näringsidkaren harupphört med sin verksamhet och att avbrottet inte är av tUlfällig natur, kanregistreringsmyndigheten enligt andra stycket genast besluta att verksamhetenskall anses ha upphört och avföra näringsidkaren ur registret. Om det inte vidundersökningen framkommer att verksamheten alltjämt pågår men förhållandenainte heller är sådana alt andra stycket kan tillämpas, skallregistreringsmyndigheten enligt tredje stycket genom kungörelse anmananäringsidkaren att låta höra av sig inom en sexmå-nadersfrist. Kungörelse skallske på sätt som föreskrivs i 18 §. Har myndigheten före fristens utgång inlefått klarhet om att verksamheten alltjämt bedrivs, skall denna anses haupphört och näringsidkaren avföras ur registret. Talanmot registreringsmyndighetens beslut om avförande förs enligt bestämmelserna i21 §. Dennaparagraf, som motsvarar 23 § uttedningsförslaget och 4 § första stycket FmL,anger att registrering eller a-vförande ur handelsregistret skall kungöras. Enligt gällande lagåligger det registreringsmyndigheten att ofördröjligen kungöra innehållet avfirmaanmälan och andra vidtagna registreringsåtgärder. Kungörande skaU skedels i Post- och , dels i ortstidning. Enligt 7 § FmL skalldet som har blivit infört i handelsregistret och kungjort i ortstidning ansesha kommit till tredje mans kännedom, om det inte av omständighetema framgår atthan varken haft eller bort ha kunskap därom. Kungörelseförfarandet får härigenomavgörande betydelse när det gäUer rättsverkningarna av en registrering iförhåUande till ttedje man. Reglemaom offentiiggörande genom kungörelse är f. n. föremål för en allmän översyn pågrundval av informationsutredningens betänkande (SOU 1969: 7)Kungörelseannonsering. Innan resultatet av denna översyn föreligger bör någraprincipiella ändringar i nuvarande kungörelseförfarande för handelsregisttetsdel inte komma i fråga. I denna paragraf föreskrivs därför att registreringeller avförande ur handelsregistret ofördröjligen skall kungöras genomregistreringsmyndighetens försorg i Post- och och i tidningmed allmän spridning inom den ort där näringsverksamheten utövas eller äravsedd att utövas. Eftersom beslut om konkurseller förhandling om offentligt ackord kungörs genom konkursdomarens försorgbehöver registreringsåtgärd som sker till följd av anmälan från konkursdomareninle kungöras av registreringsmyndigheten. En bestämmelse härom har intagits iparagrafens sista punkt. Dennaparagraf, som motsvarar 24 § första stycket utredningsförslaget och 7 § förstastycket FmL, innehåller en presumtionsregel om verkan av registreringsåtgärdskungörande. Regelninnebär att registrering eller avförande ur handelsregistret efter kimgörelsenpresumeras vara allmänt känd. För tredje man medför det att han anses varaskyldig att skaffa sig kunskap om det aktuella registerinnehållet. Utredningensförslag upptar en bestämmelse om att förhållande, som blivit eller bort bliinfört i registret, före kungörandet inte med laga verkan kan åberopas motannan än den som visas ha ägt vetskap därom. Motsvarande föreskrift finns i 7 §andra stycket FmL. Bestämmelsen ger uttryck för en allmän rättsprincip och dethar inte ansetts behövligt att ta upp den i lagen. Prop.1974: 4 247 Idenna paragraf, som har motsvarigheter i 27 § utredningsförslaget och 5 § FmL,ges Kungl. Maj:t fullmakt att fastställa avgifterna för registrering. Registreringsavgifternabör som utredningen har angett i princip bygga på kostnadstäckning. Dettainnebär dock inte att varje särskild åtgärd skall beläggas med avgift som täckerkostnadema för den åtgärden. Intresset av att få ett så tUlförlitligt registersom möjligt kan tala för en differentiering av avgiftema och eventuellt förfullständig avgiftsfrihet i fråga om vissa slag av registreringar, exempelvisavförande av firma som inte längre används samt adressändringar. Dennaparagraf, som har sin motsvarighet i 25 § utredningsförslaget och 3 § andrastycket FmL, behandlar talan mot registreringsmyndighetens beslut. Talanmot registreringsmyndighetens beslut enligt lagen skaU föras genom besvär hoskammanätten. Besvärsliden är räknat från beslutets dag. Talerätttillkommer enligt 11 § förvaltningslagen (1971: 290) den som beslutet angår, omdet har gått honom emot. Idenna paragraf, som har motsvarighet i 28 § utredningsförslaget och i 23 § FmL,anges vissa straffsanktioner.