prop · FX0356 · 1974-12-31 00:00:00 — Statskontoret framhåUer alt aktiebolagsregislret inlebehöver om-numreras och att SCB:s register över offentliga enheter blir ADB-baserat,varför tiUdelning av organisationsnummer för dessa enheter kan genomföras utanstörre svårighet. Vidare påpekas att subjektregistren hos bankinspektionen,försäkringsinspektionen, och lantbmksstyrelsen är förhåUandevissmå. Delsamma gäller länsstyrelsernas register över pensions- ochpersonalstiftelser och patent- och registreringsverkets register över utländskafUialer. Dessa register kan därför enligt statskontoret relativt enkeltnumreras eller omnumreras med organisationsnummer. De omfångsrika, manuellt förda handels- ochföreningsregistren vållar däremot vissa problem. EnUgt statskontorelsuppfattning bör såvitt gäUer befintUgt bestånd organisationsnummer avkostnadsskäl tiUdelas endast de bolag och föreningar som förekommer i J-aviregistret.TiUräcklig anledning all anteckna de nya numren i handels- eUer föreningsregislrenanses inte föreligga. Efter det att det nya systemet trätt i kraft skaU däremotnybildade bolag och föreningar tilldelas organisationsnummer genom den subjektregistrerandemyndighetens försorg. Statskontoret har även övervägt frågan om vUken myndighetsom bör tilldelas ansvaret för och utöva lUlsyn över del föreslagnaidentifieringssystemet. Enligl statskontoret är del i och för sig lämpligt altdenna myndighet inle har särskilt fackintresse i saken.Samtidigt är det dock, anför statskontoret, av betydelse attorganisationsnumren på mest ekonomiska sätt introducerasoch bringas till allmän användning. utan fackintresse inom vars kompetensområde den centralaadministrationen av identifieringssyslemet naturligen faller har utredningeninte kunnat finna. De fackmyndigheter som närmast kan komma i fråga som liUsynsmyndighetär enligl utredningen och RSV, som båda svarar för omfattanderegistrerings- och identifierings-verksamhet avseende juridiska personer m. fl.Utredningen har i valet mellan dessa myndigheter stannat för att föreslå attRSV t. v. tUldelas ansvaret för att handha de centrala tillsynsuppgifterna. Sommotivering härför anförs främst att det föreslagna identifieringssystemetdelvis överensstämmer med och i övrigt i stor utsträckning bygger på det inomskatteväsendet tillämpade registreringssystemet (J-aviregistrel), vilkelaccepterats av flertalet stora registerförare. Statskontoret erinrar emeUertidom att kontoret påbörjat en förstudie som syftar tiU att rationaliserasubjektregistreringen för juridiska personer. Huvudmannaskapet i frågan börenligt statskontoret tas upp till förnyad prövning när subjektregislreringensframtida utformning utretts. Statskontoretpåpekar att införandet av det nya systemet aktualiserar en rad problem rörandeutformningen av referensregister innehållande upplysningar om såväl gamla somnya identiletsnummer, tidplan för övergången, detaljerade rutiner förtilldelning av nummersviter m. m. RSV föreslås få i uppgift att närmare utredade tekniska frågor som uppkommer i samband med genomförandet. Som riktmärke börenligt statskontoret gälla att omläggningen tiU organisationsnummer skall varagenomförd senast den 1 juh 1974. Statskontoret bedömer att en övergång tiU det nya identifieringssyslemetkommer att medföra arbete och kostnader av relativt hten omfattning. RSVrskostnader uppskattas till . vartiU kommer datamaskinlid vid länsdatakontoren.Kostnaderna för användarna myndigheter och enskilda torde enligtutredningen i flertalet fall också bh relativt små.' RSV beräknas nämligenkunna tillhandahålla hjälpmedel för alt underlätta eventuella omnumreringar ochregisterkompletteringar. Betydelsen av en officiell och genom lagstiftningfastställd identifieringsbeteckning understryks av ett stort antalremissinstanser. Rapportens förslag i fråga om kretsen av enheter som bör ingåi identifieringssystemet har också på det hela taget godtagits eller lämnatsutan erinran vid remissbehandlingen. 1 flera remissyttranden uttalas tUlfredsställelseöver att systemet skaU omfatta inte bara juridiska personer utan även statligaoch kommunala enheter. Statskontorets åsikt att verksamhetsställen och andra organisatoriska underenheter inte bör tas med i systemet delas av de instanser som yttrat sig i saken. På någrapunkter förordas emellertid en utvidgning av registersystemets omfattning. SCBanser att offentliga anstalter och korporationer, bl. a. hypoteksföreningar,oeh studentnationer, bör kunna tiUdelas officiell identitetsbeleckningredan i samband med att det nya systemet träder i kraft. Liknande synpunkterframförs av . Enligt bankinspektionens uppfattning börStockholms fondbörs ingå i registreringssystemet. hävdar att alla rättssubjekt vid behov skall kunna inordnasi systemet. Alhnän domstol bör således tillerkännas rätt att få varje juridiskperson, som saknar identitetsbeteckning, införd i systemet om denne uppträderinför domstol. Flera remissinstanser, däribland Svenska bankföreningen.Svenska försäkringsbolags riksförbund och , anser,likaledes att en juridisk person, som av någon anledning inte är registrerad,på begäran skall kunna registreras. Enligl Svenska bankföreningens ochpostverkets uppfattning bör firma, som enskild person använder vid bedrivandeav rörelse, kunna få särskild identitetsbeteckning. avstyrker förslaget alt tilldelakommunala nämnder särskild identitetsbeleckning. Också SCB är kritisk mot förslagetom särskUda beteckningar för kommunala nämnder. Värdepapperscentralen VPC ABdiskuterar lämpligheten av att konkursbo skall få egen identitetsbeteckning ochhävdar att vissa skäl talar för att konkursbo bör överta konkursgäldenärensbeteckning. Remissinstanserna godtar aUmänt att det nya identifieringssystemetbaseras på tiosiffriga identitelsnummer. I flera remissyttranden framhållsviklen av att nummerbylen undvUcs i största möjliga utsträckning. Mot denna bakgmndavvisas tanken på all bygga in uppgifter om geografisk belägenhet,verksamhetens art och samhörighet med annan juridisk person o. d. i numret.Sådana uppgifter anses i stället vid behov böra registreras vid sidan av detofficiella identitetsnumret. SCB anser att det nuvarande skattenumret (J-avinumret ihemortskommunen) i större utsträckning än vad utredningen föreslagit böranvändas som officiell identitetsbeteckning i det nya systemet. Därigenomslipper man praktiskt taget helt de omnumreringar som blir nödvändiga för attgenomföra statskontorets förslag. Att organisationsnumret med SCB:s förslaginnehåller mindre information anser SCB vara en fördel, eftersom ändringar ilagstiftning, skatteadministration m. m. inte behöver föranleda byte avorganisationsnummer. Enligt SCB:s mening bör därför uppgifter om juridisk form,skattekategori m. m. läggas som en separat kod utanför det officiella tiosiffriganumret. Med denna konstruktion kan, anför SCB vidare, konkursbo överta detorganisationsnummer som burits av den enhet från vilken det härstammar. Endastden utanför numret liggande uppgiften om juridisk form skulle då behöva ändrasnär en person försätts i konkurs. RSV anför att verket tidigare ställt sig avvisande tillett identifieringssystem som medför all ell stort antal juridiska personermåste byta nuvarande skatlenummer mot ett nytt identiletsnummer. Medhänsyn till statskontorets uppgift att sådan omnumrering från användarhåll intebetrakias som aUtför betungande, tillstyrker emeUertid RSV förslaget om gmppkoderinom organisationsnumret. RSV finner det dock av flera skäl önskvärt att denjuridiska formen kan utläsas även när en regislerenhet tilldelats internnummer.Detta är inte möjligt med utredningens förslag. För all särskilja internnummerfrån del officiella organisationsnumret föreslår RSV därför alt siffran 9 iordningsnumrets första siffra (tredje siffran i del tiosiffriga numret)reserveras för internnummer. Att en identitetsbeleckning utgörorganisationsnummer kommer då att framgå av all tredje siffran i det tiosiffriganumret är 28. uttalar att del för verketsvidkommande är av intresse all organisationsnumret innehåUer upplysning om attstat eller kommun har ett avgörande inflytande över registerenheten i fråga. Iövrigt är det för verket betydelselöst om numret är informationsbärande eUerinte. Statskontorels förslag att den organisatoriskaförankringen av del nya identifieringssyslemet t. v. förläggs hos RSV hargodtagils av RSV, patent- och registreringsverket, i Stockholmslän och . SCB anför att statskontorels förslag idenna del visserligen är acceptabelt. Enligl SCBrs mening talar dock vissa skälför att SCB blir central tUlsynsmyndighet. SCB pekar därvid särskilt på att detär rationellt att knyta de för systemet erforderliga servicefunktionerna tUldet centrala företagsregistret hos SCB. Även och att SCB bör vara huvudman för det nya identifieringssyslemet. , industriförbundoch anför att förslaget om formerna föradministrationen inte är underbyggda på tUlfredsställande sätt oeh riktar motdenna bakgrund stark kritik mot förslaget om interimistisk lösning förhuvudmannaskapet. Dessa remissinstanser anser att statskontorets utredning om subjektregislreringbör avvaktas innan statsmakterna fattar beslut om att genomföra det föreslagna idenlifieringssystemet. ÅtskUliga remissinstanser betonar vikten av att denmyndighet som skaU utöva den centrala tiUsynen över det nya systemet ges tUlräckligaresurser i fråga om information och service. Ett aUmänt önskemål är att ettcentralt register skaU upprättas dit envar kan vända sig för alt få upplysningom namngiven regislerenhels organisationsnummer och vem som har visst nummer. Datainspektionen anför alt tUldelning av officiellaidentitetsnummer i och för sig inle kan anses medföra någol oliUbörligt iniegritetsintrång.Inte heller i övrigt utgör enligt inspektionen integritetsfrågor hinder mol ettgenomförande av del föreslagna idenlifieringssystemet. SCB och RSV anser det inte möjligt alt genomföra enomläggning till nytt idenlifieringssystem tUl den 1 juU 1974. Om statsmakterna stäUersig positiva tUl inrättandet av ett centralt personregister, bör enligt RSV:smening uppläggningen av registret för fysiska och juridiska personer Organisationsnummerregistrel skulle i så faUkunna läggas upp . RSV ifrågasätter om inte kostnaderna för införandet avidentifieringssystemet kommer att ligga betydligt högre än det av statskontoretberäknade beloppet, . Tillräcklig hänsyn har enhgt RSV inte tagits tUlvolymen av det arbete som fordras för utformningen av systemlösningar och aviseringsrulinersaml revidering av och maskinella rutiner hos myndigheterna. Även SCBanser att statskontoret underskattat kostnaderna och anför att SCBrs förslagatt i högre grad använda befintliga registreringsnummer utgör ett sätl atthålla kostnaderna nere. I rättslivet skiher man meUan två huvudkategorier avrättssubjekt, fysiska och juridiska personer. Termen rättssubjekt används föratt beteckna någon som kan förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter.1 ett utvecklat rätlssamhäUe spelar denna egenskap att kunna vara bärare avrättigheter och skyldigheter en utomordentligt viktig roll. På grund härav ärdel också betydelsefullt att ha en särskiljande beteckning för olika slag avrättssubjekt. Denna beteckning bör vara sådan att den på ett tillfredsställandesätt kan tjäna som medel att urskilja och identifiera rättssubjektet i fråga. För fysiska personer finns utom namnet, som i många fallinle är tillräckhgt särskUjande från de synpunkter som är av intresse irättsligt hänseende sedan någon tid det s. k. personnumret, som fyller allamoderna krav på identifikation. Personnumret är uppbyggt enligt ett enhetligtsystem, lika för aUa fysiska personer. Detta nummer har fått ökad användning i samhäUet,i individens förhåUande till såväl näringslivet som det allmänna. Enbidragande orsak till personnumrets ökade användning är givetvis den snabbautvecklingen av ADB i enskUd och aUmän förvaltning. Ävenjuridiska personer identifieras i första hand med hjälp av namn. Juridiskapersoner finns emellertid av en mängd olika slag. Man kan till att börja medskilja mellan offentligrättsliga och privaträttsliga juridiska personer.Offentligrättsliga juridiska personer är staten, kommun, allmänna inrättningaroch kassor m. fl. Dessa rättssubjekt utövar någon form av offentlig verksamhet.Stadgar för deras verksamhet har vanligen fastställts av statsmakterna. Av enskUdarättssubjekt som är juridiska personer märks främst associationsformernaaktiebolag och ekonomisk förening. Men även andra typer finns, såsomhandelsbolag, kommanditbolag, stiftelser, ideella föreningar, dödsbon ochkonkursbon. Något enhetligt syslem för identifiering av juridiska personer,motsvarande personnumret för fysiska personer, existerar f. n. inle i vårtland. Såväl fysiska som juridiska personer registreras i olikasammanhang. För fysiska personers vidkommande är folkbokföringen den grundlag- gande och mest omfattande registreringen. När det gällerjuridiska personer finns ingen direkt motsvarighet till folkbokföringen. Ohkaslag av juridiska personer registreras på olika sätl. Så t. ex. registrerasaktiebolagen i aktiebolagsregislret, som förs av patent- och registreringsverket,och ekonomiska föreningar i föreningsregistren, som förs av länsstyrelserna.Ideella föreningar registreras inte som sådana. 1 fråga om juridiska personerbör man dessutom skiha mellan den typ av registrering som är avgörande förrättssubjektets uppkomst och bestånd, saml annan registrering. Den registreringsom sker i samband med att en juridisk person bildas och som ofta är en fömtsättningför att den juridiska personen skall få full rättskapacitet kaUas subjektregislrering.Registrering, som har annat syfte, t. ex. att utvisa skattskyldighet ellerannat särskilt förhållande rörande den juridiska personen, kaUas objeklregislre-ring. Bristen på enhetlighet när det gäller identifiering avjuridiska personer har länge uppfatlats som besvärande i synnerhet i registreringssammanhang.Statskontoret har redovisat nackdelarna i en särskUd rapport och framlagtförslag liU ett enhetligt idenlifieringssystem, som från registreringssynpunktär lämpligare än nuvarande system. Det föreslagna systemet avses skola omfattasamtliga kategorier av juridiska personer, aUtså såväl privalrättsliga som offentligrättsligarättssubjekt. Systemet innebär att en juridisk person vid sidan av namnetutrustas med en identitetsbeleckning av numerisk karaktär, kalladorganisationsnummer. Statskontorets uppfattning att behov föreligger av ettenhetligt system för identifiering av juridiska personer delas av så gott somsamtliga remissinstanser. Enligt min mening kan ett sådant system inte baraunderlätta samordningen av informalionsbehandhng inom den offentliga sektornulan också vara till fördel för näringslivet. Uppläggningen av kundregister,bokföring m. m. förenklas och förfarandet vid kommunikation med myndigheteroch organisationer underlättas. Den statistiska bearbetningen av uppgifter ochannat material, som företag har att lämna i olika sammanhang, bhr också lättareatt utföra. Detta kan leda till att företagens uppgiftsskyldighet begränsaseller i varje fall underlättas. Även jag anser således att ett enhetligt systemför identifiering av juridiska personer nu bör införas. Något otUlbörligt iniegritetsintrångkan, såsom bl. a. datainspektionen framhållit, inte anses uppkomma genom attjuridiska personer m. fl. tUldelas officiell identitetsbeteckning. Statskontoret föreslår i sin rapport att det nya identifieringssyslemetskall omfatta i princip samtliga juridiska personer i landet. Vissa undantagföreslås dock. Dödsbon, konkursbon, ideella föreningar oeh andra stiftelser änpensions- och personalstiftelser avses skola tUldelas officiell idenlitelsbeteckningendast om de finns upptagna i skalleväsendets s. k. J-aviregister. Dettaregister, som förs länsvis, innehåller i huvudsak juridiska personer som skalltaxeras till inkomst- eller förmögenhetsskatt. Pensions- ochpersonalstiftelser, som inte är registrerade hos länsstyrelse, avses inte heller skola ingå i systemet.Betydande inskränkningar föreslås också för sådana handelsbolag och föreningar,som registrerats i handels- resp. föreningsregister innan det nya systemetträtt i kraft. Däremot föreslås att systemet skall omfatta vissa enkla bolagoch partrederier trots att dessa inte är juridiska personer. Förutom juridiskapersoner - med nu nämnda undantag - bör identifieringssystemet enliglstatskontorets förslag omfatta enheter som utövar offentlig förvaltning. Ettstort antal statliga instUutionella enheter, borgerliga primärkommuner,landsting, obligatoriska kommunala nämnder och aUmänna försäkringskassor avsessålunda skola åsättas officiell identitetsbeteckning enligl det nya systemet. Remissinstanserna har på del hela taget ställt sigpositiva lUl statskontorets förslag i vad del avser systemets omfattning.Endast på några punkter har önskemål om utvidgningar eller inskränkningarframförts. För egendel vUl jag anföra följande. 1 det föregående har jag erinrat om den rättsligabetydelse som är knuten tUl begreppet rätlssubjektivilel. Del är ingen ny tankeatt de faktorer som är bestämmande för rättssubjektivitetens omfattning i såvälpersoneUt som reellt hänseende skaU pubUceras så att de kommer tUl allmänhetenskännedom. 1 linje med denna tanke ligger exempelvis att man ur offentligaregister kan få uppgift om vUka som är släUföreträdare för en juridisk person.Tendensen är dessutom att ständigt förbättra upplysningsservicen gentemotallmänheten i förevarande avseenden. ÄtskiUiga åtgärder i syfte att åstadkommasådana förbättringar har genomförts såväl lagstiftningsvägensom genom frivUliga insatser av näringslivet. Jag tänker här på reformarbete påakliebolagslagstiftningens område - t. ex. införandet av systemet med förenkladaktiehantering - och på de förbättringar på redovisningsplanel som företagengenomför . Statskontorets här aktueUa rapport behandlar en frågaav mer teknisk art men kan ses som ett led i denna strävan tiU förbättradservice i fråga om information. Det bör vidare framhåUas att det finnsanledning att anta att behovet av information mellan olika registerförarekommer att öka . En förutsättning för att detta utbyte av dala skallkunna ske snabbt och enkelt är bl. a. att juridiska personer kan identifieraspä ett enhetligt sätt. Självklart bör de förbättringar som statskontoret åsyftaromfatta en så vid krets av juridiska personer som möjligt. Det rör sig ju här ihuvudsak om ett identifikationsproblem. Det föreslagna systemet innebär en godlösning från modern redovisningsteknisk synpunkt på detta problem. Saken haremellertid naturligt nog också en kostnadssida. Systemet bör kunna begränsas tUlatt omfatta fall där identifikation enhgt systemet skuUe få praktisk betydelse. Mol den nu redovisade bakgrunden bör enligt min meningofficiell identitetsbeteckning först och främst tUldelas vid allsubjektregistrering. Vidare bör statlig myndighet kunna påkalla attidentitetsbeteckning fastställs för juridisk person, som saknar sådanbeteckning, om denne är registrerad hos myndigheten eller uppträder som part ellersökande eller av annan anledning har mål eUer ärende anhängigt hos myndighet.Domstol eller myndighet som för objektregister skall exempelvis vid behov kunnabegära att en ideell förening tilldelas identitetsbeteckning. Med hänsyn tillatt privat registerförare kan kräva att kunder m. fl. anger sin officiellaidentitetsbeteckning, bör varie juridisk ,person på egen begäran kunnatilldelas sådan beteckning. Däremot bör privat registerförare inte ha rätt attutan samtycke få annan juridisk person införd i det officiella registret. Detofficiella identifieringssystemet bör i enlighet med del sagda omfatta samtligajuridiska personer som är föremål för subjektregistrering, t. ex. aktiebolag,handelsbolag, ekonomiska föreningar, erkända arbetslöshetskassor ochsparbanker. Stiftelser, ideella föreningar, dödsbon och andra juridiskapersoner som inte subjektregislreras, bör däremot i princip tUldelas officiellidentitetsbeteckning endast på egen begäran eller om statlig myndighet påkallardetta. Någon fullständig täckning av dessa rättssubjekt bör alltså inleeftersträvas. Vad gäller handelsbolag och ekonomiska föreningar, som bUdatsföre den tidpunkt då det nya identifieringssystemet träder i kraft, är också avpraktiska skäl en del undanlag motiverade. Denna övergångsproblemalik kommerdock att behandlas i ett senare avsnitt. 1 statskontorets rapport föreslås att konkursbo skaU ingåi identifieringssystemet om det är registrerat i skatteväsendets J-aviregister.Förslagel har på några undantag när inle mött någon kritik vidremissbehandlingen. Det är enligt min uppfattning högst tveksamt om konkursbobör tUldelas särskUd idenlitelsbeteckning. Den omständigheten att en fysiskperson försatts i konkurs innebär inte att han förlorar all rättshandlingsförmågaeller rådighet över sin egendom. Någon skarp gräns kan inte dras mellan konkursgäldenärensinkomst och förmögenhet och den inkomst och förmögenhet som skall anses ingå ikonkursboet. Förväxlingar av olika slag torde därför lätt kunna uppkomma om konkursgäldenärenhar en identitetsbeleckning och konkursboet en annan under hela den tidkonkursutredningen pågår. Ytterligare problem kan uppslå om konkursbeslutet aven eller annan anledning upphävs. Med hänsyn till det anförda bör enligt minmening konkursbo inte tilldelas identitetsbeteckning. Uppgift om att en fysiskeller juridisk person är försatt i konkurs bör i stället registreras vid sidanav den officiella identitetsbeteckningen. Enkla bolag och parirederier räknas inte som juridiskapersoner och det kan därför göras gällande att de inte bör tas med i del nyaidentifieringssystemet. Vissa praktiska skäl talar emellertid för all även nunämnda associationsformer vid behov skall kunna tUldelas officiellidentitetsbeteckning trots alt de inle är rättssubjekt i trängre bemärkelse.Vid debitering och uppbörd av skatt, arbetsgivaravgift m. m. är del arbetsbesparandeoch därför praktiskt att behandla bolaget eller rederiet som ett självständigträttssubjekt i stället för att kommunicera med delägarna var för sig. Avnuvarande skatte- och arbetsgivarregisler går del vidare inte aUtid att utläsa om visst bolag är ett enkeltbolag eUer ett handelsbolag, eftersom handelsbolag i skattehänseende intebehandlas som ett självständigt rättssubjekt. Olika registreringsbestämmelserför enkla bolag och handelsbolag skulle därför i många faU kräva tidsödandeefterforskningar. En smidigare lösning är därför att inordna såväl enkla bolagsom parirederier i del nya idenlifieringssystemet trots att de teoretiskt settinte hör dit. En sådan ordning skapar inga praktiska problem. Registrering börkomma tUl stånd sä snart statlig myndighet, hos vilken bolaget eller rederietär registrerat eller har mäl eUer ärende anhängigt, påkallar detta. Dessutombör varje enkelt bolag och partrederi på egen begäran kunna tilldelas officieU idenlitelsbeteckning.Vad som sagts om enkelt bolag och partrederi bör gäUa även i fråga omutländska bolag, som driver näringsverksamhet här i riket genom ettavdelningskontor med självständig förvaltning (utländsk filial). Flertalet remissinstanser har godtagit vad utredningenföreslagit rörande identifieringssystemets omfattning på den offentligasektorn. () och vänder sigdock mot att kommunala nämnder skall tiUdelas identitetsbeleckning. Någraremissinstanser uttalar vidare att offentliga korporationer och anstalter böringå i systemet redan från början och inte som statskontoret föreslagit -först på ell senare stadium. Vad sålunda anförts från remissinstansernas sida anser jagvara värt beaktande. De kommunala nämnderna bör således t. v. inte tas med isystemet, medan däremot offentliga korporationer och anstalter bör tUldelasofficiell identitetsbeleckning i samband med ikraftträdandet. 1 övrigt biträderjag vad utredningen föreslagit i denna del med det tiUägget att även organ församverkan mellan borgerliga eUer kyrkliga kommuner, t. ex. , bör ingå i systemet. Statskontoret föreslår att den officiella identitetsbeteckningenskall vara helt numerisk.