prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — De drivsemellertid genom denna höjning in i straffräntezonen; för upplåningöverstigande av en banks egna fonder tar nämligen idiskonto, och som en följd härav kan räntesatserna på penningmarknaden stigatill ett motsvarande högre läge med återverkningar pä penningströmmarna mellanutlandet och . I och med att bankerna parallellt med insättning av medeli får uppta lån i denna bank utgör dessa insättningar inte någotkassamässigt hinder för bankerna att expandera sin utlåning. I samband med diskontohöjningenuppmanades dock bankerna att dämpa ökningstakten i sin utiåning. Statens budgetunderskott 1974 uppskattas till ca 11miljarder kr,, vilket skulle innebära en ökning av det kassamässigaunderskottet med . Även ombostadssektorns finansieringsbehov beräknas avta med över en halv miljard kr.förefaller det sålunda som om det sammanlagda upplåningsbehovet för staten ochbostadssektorn skulle stiga med ca . Utbudet frän försäkringssektorn,i vilken AP-fonderna inräknas, kan väntas stiga väsentligt mindreeller med ca . Detta tyder pä att en störredel än av de nämnda sektorernas kreditbehov skulle behöva täckas päkreditmarknäden i övrigt. Detär svårare att säga något bestämt om utvecklingen av kommunernas,näringslivets och hushållens upplåning på den svenska kreditmarknaden. Detkommunala finansieringsbehovet torde bli tämligen oförändrat. 1973 synes ennettoupplåning på ca . ha möjliggjort en likviditetsökning på ca2,. Näringslivets (inkl. hushållens) upplåning på marknadenuppgick till ca , varav . i bankema.Häremot svarade emellertid en betydande ökning av de likvida tillgångarna.Under 1974 beräknas näringslivets fasta investeringar öka med 4 miljarder kr.Konjunkturinstitutets prognoser för lagerinvesteringarna pekar på ett omslagfrån en lagerminskning på . till en lageruppbyggnad på knappt2,. Näringslivets investeringsutveckling tyder således på ettökat medelsbehov på inemot . Beräkningarav detta slag ger emellertid bara en allmän bakgrund för en uppskattning av deninhemska kreditexpansion som är konsistent med de givna prognosema. Hos bådekommunerna och näringslivet har en mycket betydande hkviditetsökning ägt rumunder och det förefaller möjligt att en minskning kan komma attske av de likvida tillgångarna. Det är även möjligt, och det var ett uttalatsyfte med de kreditpolitiska åtgärderna , att näringslivetfinansierar sig utomlands i större utsträckning än , Slutligen harman även att räkna med de förändringar av självfinansieringsmöjligheterna somförefaller troliga. Bil,1 Nationalbudget 1974 175 Delprognoseroch arbetsfördelning rörande nationalbudget 1974 Av inledningen framgår vilka kapitel och avsnittsom sammanställts inom ekonomiska avdelning (EA) resp.konjunkturinstitutet (Kl). Nedan redovisas detta i tabläform. Häratöverframgår EA:s och KI:s bedömningar av utvecklmgen inom olika delsektorer. Export av varor och tiänster Import av varor och tjänster Produktion inom gruvor, mine- 1 Sammanfattande översikt 2 1.1 Den ekonomiska utvecklingen imder1973 2 1.2 Utvecklingen inom olika områden1974, 6 1.3 Sammanfattande bedöirming 13 2 Det internationella läget 20 3.3 Bytes- och betalningsbalansen 69 4.1 Sammanfattningav industriproduktionens utveckling 74 4.2 Gruvor och mineralbrott samttillverkningsindustri 74 4.4 Övriga näringsgrenar och den totalaproduktionen 90 5.1 Läget på arbetsmarknaden under 1973och början av 1974 93 6 De enskilda konsumenternas ekonomi 108 6.1 De disponibla inkomsterna 109 6.3 Den privata konsumtionen 117 7.1 Sammanfattning avinvesteringsprognosen 121 7.2 Investeringsutvecklingen inom olikaområden 125 8 Den offentliga verksamheten 142 Bil.1 Nationalbudget 1974 177 8.5 Denkonsoliderade offentliga sektorn 154 8.6 Beräkningav finanspolitiska effekter 158 9.1 Kreditinstitutens utlåning 166 9.2 Den sektorvisa upplåningen 168 9.3 Utblick mot 1974 172 2 Försörjningsbalans 1973-1974 18 3 Bytesbalans 1972-1974 19 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i olika länder och länderområden1972 -1974 20 2 Konsumentpriser 19621973 21 3 Timförtjänsten förindustriarbetare 1962-1973 22 3: 1 export av färdigvaror (exkl. fartyg)till OECD- området 1971-1974 50 2 export av färdigvaror(exkl. fartyg) 19681974 53 3 Prisutvecklingen förfärdigvaror 19601974 54 4 Exportutvecklingen för olikavarugrupper 19721974 59 5 Importutvecklingen för olikavarugrupper 19721974 66 6 Bytes- och betalningsbalans1970-1974 72 4:1Industriproduktionens utveckling 1974 75 2 Försörjningsbalans för sågadeoch hyvlade trävaror 19721974 76 3 Försörjningsbalans för järn ochstål 19721974 81 4 Försörjningsbalans förverkstadsprodukter, exkl. fartyg 1972 5 Försörjningsbalans för övrigaindustriprodukter 19721974 88 6 Försörjningsbalans förrundvirke 19721974 90 5:1 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 1971 1973 99 2 Vidarbetsförmedlingarna registrerad arbetslöshet januari januarimars1973 och 1974 103 6:1De enskilda konsumenternas inkomster och utgifter 19721974 110 2 Inkomstöverföringar tillhushåll 1972-1974 111 3 Hushållens direkta skatter ochavgifter 19701974 112 4 Hushållens nettobehållning avde inkomstöverföringar 5 Konsumentprisindex december1972december 1973 114 6 Konsumentprisförändringar19721974 uppdelade på komponenter 115 7 Hushållenskonsumtionsutveckling 1973 119 Bil.1 Nationalbudget 1974 179 7:1 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19691973 samt prognos 2 Bruttoinvesteringarnasutveckling 19691973 samt prognos för1974 för privat, statlig och sektor 123 3 Lägenheteri påbörjade och inflyttningsfärdiga 4 Antallägenheter för vilka preliminära beslut om bostadslån tillombyggnad meddelats 1968 -1973 128 5 Preliminärt verkställdainvesteringar 1973 resp. planerade investeringar 1974 enligt investeringsenkäti 130 6 Planerade och faktiskaförändringar av den egentliga 7 Planeradeoch faktiska förändringar av den egentliga industrinsinvesteringar, halvårsvis, 19651974 133 8 Planerade och faktiskaförändringar av de borgerliga primärkommunernas och landstingens investeringar19651974 138 9 Lagervolymförändringar totaltoch efter näringsgrenar 1970-1974 141 8:1Statensinkomster och utgifter 146 2 Kommunernas inkomster ochutgifter 19721974 150 3 Socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter 19721974 153 4 Den offentliga sektornskonsumtion och investeringar 19721974 155 5 Den konsoliderade offentligasektorns inkomster och utgifter 156 6 Finanspolitiska effekter 1973och 1974 161 2 Kreditmarknaden och 1973 165 3 Penningmängden1971-1973 ' 166 4 Affärsbankernas kreditgivningtill bostadssektorn 1971 1973 167 5 Utvecklingen av statensfinansobjekt 1972 och 1973 168 6 Kommunernas upplåning,utlåning, förändring av likvida tillgångar samt finansiella sparande 1972 och1973 168 7 Bostadssektorns upplåning påkreditmarknaden samt statliga bostadslån 1972 och 1973 169 8 Avlyft av uteståendebostadsbyggnadskrediter 170 9 Näringslivets upplåning påkreditmarknaden och 1973 170 2:1Brattonationalprodukten i olika länder och länderområden 3:1Exportutvecklingen, totalt och för vissa varugrupper 19671974 61 5: 1Antal obesatta platser vid månadens mitt 1970mars 1974 96 2 Antal registrerade arbetslösa och antal obesattaplatser vid månadens mitt 1970-april 1974 100 6:1 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 2 Privat konsumtion fördelad på varugrupper.Hushållssparande 1963-1973 118 7:1Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på 2 Andel outhyrda lägenheter 3månader efter färdigställandet 126 3 Medianbyggnadstid i antalmånader för påbörjade lägenheter 1969-1974 128 4 Investeringar i bostäder ochinom egentlig industri 19681974 131 5 Investeringar inom egentligindustri, totalt och uppdelat på branscher 1967 -1974 132 6 Totala industrinslagervolymförändringar 19631973 140 9:1Industrins, handelns och kommunernas likviditetsutveckling 2Valutareserven uttryckt i antal månaders import 19681974 172 Långtidsbudget för perioden /751978/79 1974/751978/79 1.1 Långtidsbudgetens syfte och allmännauppläggning Långtidsbudgetens syfte är attkartlägga de statsfinansiella konsekvenserna på av redan fattadebeslut och gjorda åtaganden. Den utarbetas inom finansdepartementetsbudgetavdelning och redovisas för som en bilaga till den reviderade finansplanen. På utgiftssidan utgörlångtidsbudgeten en kalkyl över omfattningen av de finansiella och realaresurser som krävs för att av statsmaktema uppställda målsättningar skall kunnauppfyllas och gjorda åtaganden infrias. På inkomstsidan förutsätts gällandeskatteregler bestå. Dessa har sedan applicerats på en antagen utveckling avskatteunderlagets tillväxt, Inga försök görs att förutse vilkanya beslut som kan komma att fattas eller effekterna härav.Långtidsbudgeten är sålunda varken en plan eller ett program för den önskvärdautvecklingen eller en prognos för den mest sannolika utvecklingen.Långtidsbudgetens syfte är att ange de inteckningar i det framtidaresursutrymmet som gjorts genom redan fattade beslut. Mot denna bakgrund kanförslag om nya aktiviteter bedömas och omprövningar av redan gällande programaktualiseras. 1.2 Principerna för utgiftsbedömningama De beräkningar av den framtidautgiftsutvecklingen som redovisas i det följande syftar endast till att angekonsekvenserna av redan fattade beslut. Beroende på beslutets eller åtagandetskaraktär och utformning kan dessa konsekvensberäkningar komma att läggas upp påolika sätt. Följande typfall avser att belysa hur beräkningarna utformats inågra olika situationer, 1, I vissa fall har statsmakternabeloppsmässigt kvantifierat en utgiftsnorm. Detta gäller i allmänhet utgifterav transfereringskaraktär. De sålunda kvantifierade programmen kan vara av oUkaslag: a) För vissa aktiviteter föreliggermålsättningar som gäller t. v, och som inte innefattar standardhöjningar. Dettagäller t, ex, de allmänna 1 1974.1 saml. barnbidragensom utgår med fastställt belopp för alla barn . Här kommer den beräknadeanslagsutvecklingen att helt styras av antagandena om befolkningsutvecklingen. b) För vissa verksamheterinnefattar den kvantifierade målsättningen även staitdardhöjningar under helaeller en del av den tid som omfattas av långtidsbudgeten. Vid beräkningarna harhänsyn tagits till detta genom att utgifterna successivt höjts i enlighet meddet beslutade åtagandet. Ett exempel h'ärpå är anslaget till folkpensionerd'år utgifterna för den åriiga standardstegringen i form av pensionstillskottmedtagils i kalkylerna, c) Slutligen finns på någraområden tidsbegränsade program, I dessa fall har i allmänhet utgifternaantagits falla bort i och med att programmet upphör. Exempel på detta ärprogrammet för bidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin, vilket löperut /75, Några utgifter för detta 'ändamål d'ärefterhar därför inte lagts in i långtidsbudgeten, I den mån det är klart orealistiskt att räkna medatt anslagen kommer att falla bort efter programperiodens slut underskattasgivetvis omfattningen av de framtida resursanspråken. I en del fall harstatsmakterna även låtit förstå att tidsbegränsade program avses bli förlängdai en eller annan form utan att formella beslut .ännu fattats härom. Utgifternaför program av denna karaktär fömtsätts ligga kvar på oförändrad nivå. Likasåhar i fråga om vissa avtal vilka löper ut men somavses bli förnyade, schablonmässigt antagits oförändrad anslagsnivå. Dettagäller t, ex. avtalen med landstingskommunerna avseende mentalsjukvården, I andra fall har statsmakternakvantifierat målen men inte preciserat de finansiella konsekvenserna härav.Sådana kvantifieringar återfinns exempelvis på den spärrade utbildningens område.I dessa fall har i långtidsbudgeten tagits upp de resurser som beräknatsnödvändiga för att uppnå de fastställda målen. Eftersom beräkningarna avser deerforderliga resursinsatserna utgår de från vissa antaganden om rationaliseringoch produktivitetsutveckling. I de fall statsmaktema fattatprincipbeslut eller gjort principuttalanden i viss fråga utan att ställningännu tagits till närmare regler eller tidpunkten för ikraftträdandet, m, m. harutgifter för detta inte medräknats i långtidsbudgeten. Detta gäller t. ex.riksdagens principuttalande beträffande ytterligare reformer påpensionsområdet. För de flesta anslag saknas avstatsmakterna kvantifierade mål för den framtida verksamheten. I dessa fall harkonsekvensbedömningen gjorts från andra och i allmänhet mera skönsmässigautgångspunkter. a) En i vissa fall användbar metod är att utgå frånoförändrad kvalitet på den statliga tjänsteproduktionen så som den upplevs avkonsumenterna. Detta innebär att produktionen får anpassas till förändringar Vid beräkningen av insatsen av resurser måste emellertid hänsyntas till produktivitetsutvecklingen, som i allmänhet måste förutsättas varasådan att en över tiden oförändrad efterfrågan kan tillgodoses med successivtminskade resursinsatser. Denna metod är i princip den som används för bl. a.flera myndighetsanslag, dvs. utgifter för löner och omkostnader. Det bör dockunderstrykas att stora svårigheter föreligger att rätt bedöma efterfråge- ochproduktivitetsutvecklingen. Antagandena måste göras mycket schablonartade. b) För de statligaverksamhetsgrenar som förekommer på statsbudgetens utgiftssida i huvudsak sominvestering, bl. a. kommunikationsverken och vägbyggandet, föreliggersärskilda svårigheter att avgöra vilken anslagsutveckling som på längre siktkrävs för att anpassa produktionen till förändringar i efterfrågan. Dettasammanhänger främst med svårigheteraa att precisera sambandet mellan investeringaroch efterfrågan. Principen i beräkningarna har här varit att investeringamaantagits öka i takt med efterfrågan sedan hänsyn tagits till en förväntadproduktivitetsutveckling. För de närmast framförliggande åren domineras dockinvesteringsverksamheten ofta av genomförandet av redan fattadeinves-termgsbeslut. c) Inom vissa områden saknaskontinuerlig investeringsverksamhet av större omfattning. Däremot aktualiseraspunktvis vissa större projekt utan att dessa i och för sig innebär höjd målsättningför verksamheten. Som exempel kan nämnas uppförandet av förvaltningsbyggnader isamband med omlokalisering av. I den mån en utbyggnad inteföljer av fastlagda program har en allmän skälighetsbedömning fått göras. Långtidsbudgeten omfattar endast i statsbudgeteningående utgifter och inkomster. Härav följer att affärsverkens driftutgifteroch andra utgifter för de statliga bolagen än tillskott av kapital inte mgår iberäkningarna. Detsamma gäller en stor del av socialförsäkringssystemet, bl.a. AP-fondens utgifter och inkomster. Grundvalen för långtidsbudgeten utgörs avlångtidsbedömningar som utförts av myndigheterna. Den slutliga bedömningen avanslagsutvecklingen har gjorts inom eftersamråd med vederbörande fackdepartement. Vid en diskussion av den statligautgiftsutvecklingen under de framförliggande budgetåren är det naturligt attgöra jämförelser med utvecklingen . Sådana jämförelser kanvisa bl, a. i vilken mån nya tendenser i den totala utgiftsutvecklingen eller iutvecklingen på skilda delområden gör sig gällande. Somjämförelsematerial kommer i det följande att användas statistiken överbudgetutfallen för budgetåren 1968/691972/73, För /74föreligger slutredovisning först , Detta budgetår har d'årför intetagits med i kalkylema. Beräkningarna av den framtida utgiftsutvecklingenutgår från anslagsbeloppen för /75 enligt revideradefinansplan. Två olika beräkningar har utförts, dels en i fasta priser ochlöner, dels en i löpande priser och löner, I tabellerna 4 och 5 i avsnitt 3redovisas de totala utgifternas utveckling enligt dessa beräkningar. I samma avsnittfinns också utgifterna i fasta priser fördelade på ändamålsgrupper. För att uppnå jämförbarhet med den redovisadeframtida utgiftsutvecklingen är det nödvändigt att även den historiskaperioden avspeglar utgiftsförändringar i fasta priser. Omräkningen avutgifterna från löpande priser till fasta priser har gjorts med hjälp av olikaindexserier. För vissa utgiftsgrupper finns direkt användbara indextal. Dettagäller t, ex, de kvantitativt viktiga direkta inkomstöverföringarna. Dessa haromräknats efter konsumentprisindex. För andra grupper saknas direkttillämpbara indexserier. Detta gäller t, ex, de anslag som innehålleromkostnader. För dessa komponenter har använts konsumentprisindex sedan dennarensats från varugrupper som inte är relevanta för den statliga konsumtionen. Den angivna metodiken för volymberäkning innebärsåledes att för de utgiftsgrupper som består av transfereringar och finansiellatransaktioner (utlåning) anges den nytta i reala termer som resursöverföringenrepresenterar för mottagaren. För de utgifter som innebär statlig konsumtioneller investering anger volymberäkningama statens efterfrågan på realaresurser. Den offentliga sektorns konsumtions- ochinvesteringsutgifter tar i anspråk ca 1/3 av de totala ekonomiskaresurserna. Sedan ett flertal år tillbaka har den kommunala sektornsresursanspråk vuxit snabbare än statens. är de kommunala konsumtions-och investeringsutgifterna nästan dubbelt så stora som statens. En växande delav det offentligas intäkter tas vidare i anspråk för inkomstöverföringar (transfereringar)till andra sektorer i samhällsekonomin, då i första hand till hushållssektorn.De reala resursanspråken kommer i dessa fall inte att ställas direkt från deoffentliga sektorerna utan från de mottagande sektorerna i form av t, ex,resursanspråk för privat konsumtion. Detta förhållande kan illustreras av attdet offentiigas samlade inkomster uppgick till av bruttonationalprodukten(BNP) medan den offent- ligaefterfrågan på varor och tjänster utgjorde . Skillnaden utgjordesav de direkta inkomstöverföringarna till andra sektorer. DenStatUga budgetplaneringens uppgift är bl, a, att ge underlag för en avvägningmellan olika sektorer i enlighet med den ekonomiska politikens allmännamålsättningar. Den offentliga sektorns efterfrågan på varor och tjänster ochövrig påverkan på samhällsekonomin måste utvecklas på ett sådant sätt attbalans mellan totala anspråk och tillgängliga resurser upprätthålls. Genom attredovisa vilken resursmängd som är intecknad av redan fattade beslut omstatiiga utgifter utgör långtidsbudgeten ett hjälpmedel för en sådanavvägning. Ettannat underlag för den statiiga ekonomiska potitiken utgörlång-tidsutredningama. I dessa utredningar konfronteras mot bakgrund av bl,a. olika beslutsenheters planer och förväntningar de totala resursanspråkenmed uppskattningar av det framtida i-esursutrymmet och alternativaallokeringsmönster diskuteras. I bilaga 3 till reviderade finansplanredogjordes för huvudresultaten av en avstämning och framskrivning av 1970 årslångtidsutredning. Genom denna kom tidsperspektivet att utsträckas t, o, m,, Denkraftigt förhöjda prisnivån på oljeprodukter som inträffat under vinterhalvåret197374 har infört en hy faktor i den ekonomiska utvecklingen. Enbart dendirekta effekten av den stegrade oljeprisnivån kan beräknas till ett parprocent på konsumentpriserna. Förändringen i de relativa priserna kommersannolikt om de blir bestående att få återverkningar på såvälkonsumtionsmönstret som på produktionsfördelningen. Detär emellertid ännu för tidigt att ha någon bestämd uppfattning i frågan omdessa förhållanden kommer att medföra att den utvecklingsbild som tecknades iavstämningen och framskrivningen av långtidsutredning behöverrevideras, I avvaktan på ett ställningstagande härtill och med betonande av dereservationer som kan följa av de tidigare berörda omständigheterna återges ihuvuddrag de bedömningar som redovisades i den publiceradeav-stämningen och framskrivningen. Enligt de bedömningar som redovisades iavstämningen och framskrivningen av långtidsutredning väntas underåren 1972 1977 arbetskraftsutbudet i timmar öka . Antalet personeri arbetskraften beräknas öka fram . Av dennaökning väntas 2/5 härröra från befolkningsförändringar och drygt 3/5 från ökadförvärvsfrekvens. Det ökande antalet personer i arbetskraften skullehuvudsakligen komma till stånd genom en ökning av kvinnornas förvärvsfrekvens.Även bland kvinnor med barn under 7 årberäknas talen fortsätta att stiga, men i något avtagande takt. För männens delföratses en viss, fortsatt nedgång, I såväl utredning som i avstämningen ochframskrivningen framstod frågan om produktivitetsutvecklingen som svårbedömd.Sett över hela konjunkturcykler har tidigare en betydande stabilitet i produktivitetsförändringarnavarit rådande. Genomgående är också att försvagningar med svaga konjunkturer senare tagits igen då konjunkturen vänt uppåt.Mot denna bakgrand och med beaktande av den allmänna svårigheten att bedömadenna faktors utveckling kunde det vara motiverat att inte låta den lågaökningstakten 19701971 föranleda någon revidering av den bedömning som redovisatsi utredning. Trots detta stannade man i den under våren 1973redovisade avstämningen för att revidera ner produktivitetsföratsättningennågot i förhållande till den som redovisades . För perioden 19721977beräknades denna till . Detta kan ses som en markering av olika mereller mindre vaga antydningar om ökade restriktioner för snabbaproduktivitetsstegringar. Med dessa antaganden om den fortsatta produktivitetsutvecklingenoch om arbetskraftens utveckling skulle kapacitetstillväxten i vår ekonomi förperioden 19721977 kunna beräknas, till . I den följande tablån redovisas den faktiskautvecklingen åren 1965 1975 samt bedömningarna enligt 1970 årslångtidsutredning (LU 70) och enligt den presenterade avstämningen. 1965-1970 1970-1975 1972-1977 enl. LU 70 enl. avstämningen Antal arbetstimmar 0,6 0,8 0,1 Produktion 4,7 4,9 4,3 Bruttonationalprodukt (från produktionssidan) 4,1 4,1 4,4 Med utgångspunkt i de i föregående avsnittberäknade kapacitetstalen görs i långtidsutredningen bedömningar av hur efterfrågankan komma att fördela sig på olika användningsområden. I LU 70 redovisadesolika alternativ för produktionsökningens fördelning på olika användningsområden.En viktig utgångspunkt för dessa alternativa överväganden var en ber'äkning avde resurskrav som måste tillgodoses för att balans i de utrikes betalningarnaskulle kunna uppnås 1975. Enligt utredningens huvudkalkyl,som innebar att balansen skulle vara återställd , krävdes att avden årliga produktions- ökningendirekt togs i anspråk för att förbättra utrikesbalansen. Därutöver krävdes enrelativt betydande investeringsaktivitet inom industrin för att den fortsattaexportutvecklingen skulle komma till stånd. Utvecklingen åren 19701972 innebar en mycketmarkerad förstärkning av handelsbalansen. Medan exportvolymen dessa två årsteg minskade importvolymen , För andra poster ibytesbalansen var utvecklingen annorlunda. Så t, ex, fortsatte tjänstebalansenatt försvagas främst på grand av turismens utveckling. Ökningen avu-landsbiståndet ställde också ökade krav på betalningsbalansen. Trots dettaförbättrades totalsiffran i bytesbalansen för varor och tjänster under de tvååren med 3 500 milj, kr. Omsvängningen i de utrikes betalningsförhållandenakunde i viss utsträckning hänföras till det ändrade konjunkturläget. Huravidaomsvängningen var så stark att balans i betalningama skulle föreligga vid en"normal" konjunktur bedömdes dock i samband med avstämningen somosäkert. En preciserad positionsbestämning var då inte möjlig men mot bakgrundav den speciella konjunkturshuationen som rått kundeman inte utesluta att vi 1972 ännu inte fullt ut skulle ha nått upp till ettlångsiktigt balansläge. En fullföljning av bytesbalansmålsättningen i 1970års långtidsutredning skulle enligt bedömningama kräva entillväxt av den totala exporten . Denrena varuexporten föratsattes därvid stiga . I fråga om den framtida utvecklingen av importen liksom även av exporten var det inte möjligt att exakt beräkna de effektersom skulle följa av det ingångna handelsavtalet med de europeiska gemenskaperna.Sänkningen av tullarna gentemot EG-ländema kunde efter hand förväntas resulterai en höjd importbenägenhet. De gjorda beräkningarna visade på en ökning avimporten . Förändringi volym, procent -0,3 Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster