prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — Privatjordbruk, skogsbruk och fiske Egentlig industri Handelm.m.' Statliga affärsverk Statliga myndigheter inkl. militära Kommunala investeringar exkl. bostäder o. industri Övrigainvesteringar Summa, exkl, handelsflottan' -13,5 -4,0 -3,5 -3,5 1 829 9 688 3 498 3 368 -4,0 -7,5 3,5 4,0 6,5 -8,5 2,5 3.5 7,5 6,0 -5,0 -1,5 -4,5 -8,0 -2,0 -4,5 -5,0 -1,0 9 992 6 028 -9,5 12,5 -9,0 -4,5 -2,5 11,0 -2,0 -2,5 -2,5 -2,0 -1,0 ' Häri innefattas bl,a, flertalet friståendekontorsbyggnader, Inkl. statliga väginvesteringar, ' Häri innefattas investeringar iavelsdjur m,m. Summan av byggnads- och maskininvesteringar överensstämmerdärför ej med totala investeringar. Anm. Procenttalen är avrundade tillhela och halva procenttal, I övriga investeringar ingår förutom privata ävenvissa offentliga investeringar, bl, a, investeringar i statliga kraftaktiebolagoch statliga delen av SAS. Nedan redovisas byggnadsunderhållets procentuellaförändring priser 1968-1969 1969-1970 1970-1971 1971-1972 1972-1973 1973-1974 2,5 3,0 -2,5 -0,5 0,0 3,0 Källor: och . Tabell 7:2 Bruttoinvesteringarnas utveckling 1969-kommunalsektor 1973 samt prognos förprivat, statlig och 1973 i milj. kr, löpande Procentuell förändring från föregående år Byggnader och anläggningar Privata 13 589 6 714 -2,5 1,0 -3,0 1,0 -3,5 -6,0 -0,5 inkl. bostäder exkl, bostäder 4 059 4 059 -2,0 -2,0 -1,5 -1,5 -5,5 -5,5 Kommunala inkl. bostäder exkl, bostäder -5,5 -8,5 -15,0 -11,0 -9,0 -5,5 Summa inkl, bostäder exkl, bostäder 29 572 19 404 -4,0 -4,5 -6,0 -7,5 -5,5 -1,0 2 795 1 382 -13,5 -1,0 -4,0 Privata' inkl. bostäder exkl, bostäder 26 858 19 983 -0,5 1,5 inkl. bostäder exkl, bostäder 6 854 6 854 -5,0 -5,0 Kommunala inkl. bostäder exkl, bostäder -6,5 -9,5 -13,0 -9,0 -6,0 -2,5 inkl, bostäder exkl, bostäder -2,0 -1,5 -2,5 -2,0 ' Häri innefattas investeringar iavelsdjur m.m. Summan av byggnads- och maskininvesteringar överensstämmerdärför ej med totala investeringar. Källor: och . med dä antalet påbörjade flerfamiljshuslägenheterlåg kring 70 000 . I igångsättningsprognosen harhänsyn tagits till den stimulanseffekt som den tillfälliga kompensationen förmervärdeskatten för bostäder färdigställda resp. påbörjade före utgångenav och färdigställda och 1975 kan beräknas få. Denna åtgärd harfrämst antagits påverka igångsättningen av småhus. Det stora antalet outhyrdalägenheter antas däremot verka återhållande på igångsättningen avflerfamiljshus. Den låga igångsättningen kommer emel- Diagram 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt ochuppdelat pä sektorer 19651974 Index:1965 = 100. / ''" """-' ""'s. Totalt, exkl. handelsflottan ,-::::f=-'Y" ""-. li""*** övriga privata exkl. handelsflottan U_ I_ 1_J_ I_ L 1965 67 69 71 73 Anm. I varje deldiagram är resp. total inlagd som en tuntstreckad kurva. Källor: och . Bil.1 Nationalbudget 1974 125 lertidatt nedbringa färdigställandet till en nivå som skulle kunna möjliggöra enviss avveckling av antalet outhyrda lägenheter redan mot slutet av innevarandeår även om det sannolikt kommer att dröja in på 1975 innan någon störreförändring kan iakttas. En viss gynnsam effekt på igångsättningen avflerfamiljshus har dock inkalkylerats i förutsättningarnaför beräkningarna av bostadsbyggandet. Industriinvesteringarnaberäknas öka vilket skulle innebära enuppdragning av ökningstakten frän föregående år. Enkätuppgifterna som legattill grund för beräkningarna tyder på att en inte obetydlig ökning avbyggnadsinvesteringarna kan vara att vänta . Industrinsbyggnadsinvesteringar har minskat successivt och utgjorde 1973endast en fjärdedel av de totala industriinvesteringarna. Maskininvesteringarnahar däremot ökat med . Den positivainvesteringsutvecklingen inom industrin sammanhänger sannolikt till en del medde ekonomisk-politiska åtgärder som var i kraft under den senaste lågkonjunkturen. Den gynnsamma vinstutvecklingen iförening med ett stigande kapacitetsutnyttjande kan antas förklara en väsentligdel av den ökning av investeringsaktiviteten inom industrin som kommer tilluttryck i den senaste enkätundersökningen. Det bör emellertid tilläggas att desnabbt stigande priserna pä investeringsvaror mer än vanligt försvårartolkningen av företagens planer. 7.2Investeringsutvecklingen inom olika områden De totala bostadsinvesteringarna beräknas haminskat med i volym 19721973. Investeringarna i flerfamiljshus minskadedärvid med medan de i småhus beräknas ha ökat med ca 14 %.Investeringarna i ombyggnad har uppskattats öka med . Investeringsnedgången förklaras helt avett minskat påbörjande. påbörjades 79 450 lägenheter en minskningmed 19 100 lägenheter jämfört med . Igångsättningen av småhus kom dock attligga kvar höga nivå, främst till följd av ett förnyat frisläpp avprivatfinansierade småhus . Antalet påbörjadesmåhus kom därigenom att på mycket läng tid överstiga antaletpåbörjade lägenheter i flerfamiljshus. Färdigställandet av lägenheter har genom de senasteårens minskade igångsättning avtagit betydligt. har hittillsdet totala färdigställandet minskat frän 109 850 lägenheter 1970 till 97 5001973. Minskningen i färdigställandet har helt fallit på flerfamiljshusen som Diagram7:2 Andel outhyrda lägenheter 3 månader efter färdigställandet 19681973 X/>+?ilt 1968 -1969 1970 1971 1972 Anm.Gäller endast lägenheter i statsbelänade flerfamiljshus. Källa: Statistiskacentralbyrån. mellandessa år minskade med ca 21 500 lägenheter. Trots det kraftigt minskade utbudetav flerfamiljshuslägenheter har svårigheterna att hyra ut sådana lägenheterökat kraftigt . Diagram 2 visar andelen outhyrda lägenheter istatsbelänade flerfamiljshus efter färdigställandet. Som framgår avdiagrammet ökade andelen från till . Den minskade efterfrågan på flerfamiljshuslägenheter har gettupphov till en successivt växande bostadsreserv som enligt en undersökning inovember uppgick till ca 21 300 lägenheter. Bostadsreservens storlek och koncentration tillvissa områden torde verka dämpande på igångsättningen . Statsmakternahar emellertid vidtagit vissa ekonomisk-politiska åtgärder för att stimulerabostadsbyggandet samt för att motverka de ökade boendekostnaderna. a. utgåren tillfällig kompensation närmast anpassad med hänsyn till mervärdeskatten för byggnadsprojekt som färdigställs samt för sådana som påbörjasdetta är och färdigställs . För nybyggda småhus utgörkompensationen . per lägenhet och för nybyggda flerfamiljshus 100 kr.per m bostadslägenhetsyta. Även till ombyggnad av bostäder utgår kompensationför mervärdeskatten om ombyggnadskostnaden överstiger . Tabell 7:3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdigabostadsbyggen 19681974 (73 000) (82 350) (28 000) (39 700) (45 000) (42 650) ' Med påbörjandemånad avses fr.o.m.1971 månad för grundbottenbesiktning och/eller de egentliga byggnadsarbetenaspåbörjande. Fram t,o,m, 1970 avses den månad då schaktning, sprängning ellerutfyllnadsarbetena påbörjas. Anm. Samtliga inom parentes angivnauppgifter är prognoserade, Alla siffror är avrundade till närmast helafemtiotal. Källor: och . Dessutom utgår särskildabidrag för energi-besparande åtgärder inom bostadsbeståndet. torde den tillfälligakompensationen medföra dels en tidigareläggning av viss igångsättning från 1975till 1974, dels en ökad igångsättning. I januarirapportberäknades igångsättningen till totalt 70 000 lägenheter. Ettunderlag för denna igångsättningsprognos utgjorde en undersökning utförd avbostadsstyrelsen angående kommunernas bostadsbyggnadsplanerför . Emellertid torde bostadsreservens utveckling ha ökat osäkerheten hoskommunerna vilket i sig motiverar en neddragning avigångsättningsprognosen. Med hänsyn till kompensationen har emellertid dentotala igångsättningen justerats uppåt till totalt 73 000 lägenheter varav 45000 i småhus. Härvid ligger dock ett antagande om en tidigareläggning av 3 000lägenheter från till fjärde kvartalet 1974.Kompensationen av mervärdeskatten har här antagits stimulera främstigångsättningen av småhus. Tabell 7:4 Antal lägenheter för vilka preliminära beslut om bostadslån till ombyggnad meddelats 1968-1973 Anm.Alla siffror är avrundade till närmast hela femtiotal. Tabell 4 visar antal lägenheter för vilkapreliminära beslut om bostadslån till ombyggnad beviljats. Som framgår avtabellen ökade antalet lägenheter till vilka preliminära beslutbeviljats med totalt 3 300 lägenheter jämfört med . Ökningen torde heltförklaras av de stimulansåtgärder som vidtagits för att ökaombyggnadsverksamheten. har hänsyn tagits till kompensationen avmervärdeskatten samt till det särskilda bidraget till energibesparandeåtgärder. Sålunda beräknas investeringarna i ombyggnad öka med ca 20 %>1974. De byggnadstider som investeringsberäkningama utgårfrån redovisas i diagram 3. Där anges medianbyggnadstiden förlägenheter påbörjade 19691974. Som framgår av diagrammet beräknas byggnadstidernaöka fram t. o. m. 1973 för att därefter minska . De stimulansåtgärdersom vidtagits har här antagits medföra en förkortning avbyggnadstiderna. Under angivna förutsättningar angåendeigångsättning och byggnadstider beräknas de totala investeringarna minskamed i Diagram 7: 3Medianbyggnadstid för påbörjade lägenheter 19691974 I I_ I I I L 1969 70 71 72 73 74 1969 70 71 72 73 74 Anm.Fr, o, m, 1971 avses med påbörjandemånad månad för grundbottenbesiktningoch/eller de egentliga byggnadsarbetenas påbörjande. Källor: Statistiskacentralbyrån och . Flerfamiljshusinvesteringarna beräknas därvid minska med ,medan investeringarna i småhus beräkna'! har antalet färdigställda lägenheterberäknats till 82 350 enminskning med 15 150 lägenheter jämfört med . Industrins investeringar harbedömts utifrån en av statistiska centralbyråninsamlad enkät. Företagens uppgifter , som ännu är preliminära, angerefter prisomräkning att byggnadsinvesteringarna minskade medanmaskininvesteringarna ökade i volym . Sammantagetinnebär det en volymökning av industrins totala investeringar . Företagens planer redovisas i tabellerna57. Sedan den föregående enkäten har planerna uppjusterats medi runt tal . En uppjustering mellan dessa bådaenkättillfällen äger regelmässigt rum och torde bl. a. vara en följd av atthandlingsplaner o. dyl. successivt fastläggs. En bidragande förklaring kan ocksåvara att mindre ersättningsinvesteringar inte in-kalkyleras i planerna förränen relativt god överblick över produktionsutvecklingen erhållits.En uppjustering på ligger i och för sig i underkanten av det intervallsom kunnat observeras . Härvid bör dockframhållas att uppjusteringen till febmari skett från enförhållandevis hög nivå sedan företagen dragit upp sina planer från augustitill avsevärt mer än vad som är brakligt mellan dessa bådaenkättillfällen. Planerna omräknade till procentuellaförändringstal priser återges i tabellerna 6 och 7. En dylikomräkning är osedvanligt besvärlig med tanke på svårigheteraaatt uppskatta prisutvecklingen på investeringsvaror; därtill måste läggas denosäkerhet som råder om den prisutveckling som företagen räknat med i sinaplaner. Vid den prisomräkning som företas utgår man ifrån att företagen tillfullo hunnit justera sina plandata till den prisnivå som rådde närundersökningen genomfördes. Om företagen inte hunnit med detta finns det därförpå denna punkt utrymme för en viss uppjustering av planerna utöver den somnormalt brakar framträda från febraariplaner till definitiva utfall. Skulle företagens egna planer realiseras, skulleinvesteringarna på byggnadssidan öka i volym 19731974 föratsatt alltsåatt de är uttryckta i undersökningstillfällets prisnivå. Endast en gång tidigare har företagens planer på byggnadssidan varit Tabell7:5 Preliminärt verkställda investeringar 1973 resp. planerade investeringar1974 enligt investeringsenkät Milj,kr. Maskiner m,m. Livsmedels-, dryckesvaru- och Textil-, beklädnads- och Massa-, pappers- och pappers- varuindustri, grafisk industri Kemisk industri, petroleum-, gummi- varu-, plast- och plastvaruindustri Järn-, stål- och metallverk El-, gas- och vattenverk Anm.Redovisningen inkluderar investeringar i bilar och bostäder. Källa: Statistiskacentralbyrån. Som framgår av tabellerna 6 och 7 är skillnaderna mellan planer ochutfall vissa år betydande och något enhetligt mönster är svårt att urskilja. Påhalvår är awikelsemönstret något mer entydigt; planerna för första halvårentenderar att överskatta utfallen medan för andra halvåren en motsatt tendenskan iakttas. Detta tyder på att planerade investeringar i viss utsträckningtenderar att förskjutas från första till andra halvåren, något som torde grund i en överoptimism från företagens sida vad avser möjlighetema attrealisera planerna . De relativt positiva planer som den senasteenkätundersökningen nu ger uttryck för på byggnadssidan bestyrks av denrelativt höga igångsättning av industriella byggnadsprojekt som skedde under1973. Planuppgifterna har för helåret uppjusterats vilketfår betraktas som förhållandevis försiktigt om man jämför relationernaplaner/utfall karakteriserade av en god efterfrågeutvecklingoch stigande kapacitetsutnyttjande. Justeringarna av de halvårsvisa planema hardelvis skett med beaktande av den ovan anförda utvecklingen av igångsättningensom torde medföra en topp i industribyggandet . (Jfr diagram 4.) Industrins egna planer på maskinsidan har beräknatsmotsvara en ökning . Även för maskininvesteringama varierar differensenmellan planer och utfall betydligt mellan åren. Diagram 7: 4 Investeringar i bostäder och inom egentlig industri 19681974 Index: 1965 = 100. 13ol- ''''''ishus .,*' 1968 69 70 71 72 73 74 1968 69 70 71 Källor: och . olika ekonomisk-politiska åtgärder kan ett visstkonjunkturmönster i utvecklingen av differenserna skönjas såtillvida attutfallen underskattas kraftigare under högkonjunkturår än under lågkonjunkturperioder.Svårigheterna att ringa in en sannolik differens mellan plan och utfall för1974 blir även med detta i åtanke betydande. Tabell 7:6 Planerade och faktiska förändringar av denegentliga industrins investeringar 1965 1974 Procentuellförändring frän föregående är. 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 Byggnader och anläggningar Planerat 'Faktiskt inträffad förändring Differens ' Planerna beräknade som k\'oteiimellan prognosårets rena enkätvärde och föregående års utfall. Förplanförändringen 1973 1974 har använts det preliminära utfallet . Redovisningen innefattar på maskinsidan investeringari bilar. Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden. Källor: och . hållandevis god efterfrågeutveckling framförallt under dess första hälft torde leda till ett förhöjtkapacitetsutnyttjande vilket i sin tur kan beräknas medföra att tillskotten avinvesteringar till den nu aktuella planeringsnivån blir förhållandevisbetydande. Uppjusteringen av planerna har dock inte antagits bli mer omfattandeän 1972 och 1973 då investeringsstimulerande åtgärder synes ha gett upphov tillbetydande planpåfyllnader. De halvärsvisa planema har tolkats så att ensuccessiv uppgång av maskininvesteringama skulle vara att vänta . (Jfr diagram 4.) Detta står i överensstämmelse med utvecklingen under tidigareår som visat att maskininvesteringama fortsätter att stiga ännu efter detatt kapacitetsutnyttjandet nått sin topp. De valda uppjusteringarna av planerna innebäratt in- Diagram 7: 5 Investeringar inom egentlig industri, totaltoch uppdelat på branscher 19671974 Index:1962 = 100. 150 140 130 120 110 -..-1 170 160 150 140 130 120 1967 68 69 70 71 72 73 74 1967 68 69 70 71 72 73 74 De branschvisa prognoserna är något osäkrare änprognosen för totala industrin. Investeringarna i bilar är inkluderade.Källor: och . dustrins byggnadsinvesteringar förutses öka ochmaskininvesteringarna i volym 19731974. De totalaindustrimveste-ringarna prognoseras därmed öka i volym tUl1974. I diagram 5 redovisas investeringsutvecklingen för de urinvesteringshänseende tyngst vägande branschema. Branschuppgiftema för 1974har schablonmässigt korrigerats pä samma sätt som ovan angivits för industrinsom helhet. Jäm- och stålverkens investeringar ökade betydligt till1972. En inte obetydlig ökning tycks även ha ägt rum . De nu aktuellaplanerna tyder däremot på en viss minskning. Verkstadsindustrinsinvesteringar minskade och låg sedan kvar på denna nivåunder 1973. En betydande uppdragning av investeringama synes nuvara aktuell. Investeringama inom massa- och pappersindustrin minskade kraftigtfrän till 1973. En viss ökning 1974 förefaller emellertid nu trolig. Förindustrin i övrigt skedde en viss uppgång av investering-Tabell 7:7 Planeradeoch faktiska förändringar av den egentliga industrins investeringar, halvårsvis1965-1974 Procentuell förändring från föregående år. Byggnader och anläggningar Planerat 'Faktiskt inträffad förändring Differens Planerat ' Faktiskt inträffadförändring Differens Byggnader och anläggningar Planerat 'Faktiskt inträffad förändring Differens (-10) (-2) ' Planerna beräknade som kvotenmellan prognosårets rena enkätvärde och föregående års utfall. För planförändringen1973 1974 har använts det preliminära utfallet . Redovisningen innefattar påmaskinsidan investeringar i bilar. Uppgifterna inom parentes är prognoseradevärden. Källor: , ochkonjunkturinstitutet. arna frän 1971 till 1972, steg investeringarnakraftigt pch en avsevärd ökning förefaller pä basis av nu aktuellaenkätuppgifter även sannolik 1974. Handel m. m. Investeringarna inom gruppen handelm. m. beräknas ha minskat med i volym 19721973. Byggnadsinvesteringarnaberäknas därvid ha minskat med medan investeringarna i maskiner uppgesha minskat . Jämfört med kalkylerna i konjunkturinstitutetsjanuarirapport , innebär dock ovanstående beräkningar en mindreuppjustering. Investeringsnedgången i fristående lokaler är en följd avminskad igångsättning under såväl 1972 som 1973. I volym räknat minskadeigångsättningen 19711972 med och 19721973 med , Den vikandeigångsättningen torde ha haft ett samband med den svagakonsumtionsutvecklingen . kunde emellertidigångsättningen hällas uppe på en förhållandevis hög nivå, främst till följdav den utvidgade tillståndsgiv-ningen för stora projekt igångsatta före den 1december 1972. Ett medgivande att använda investeringsfonderna under hösten1972 inom näringslivet utanför den egentliga industrin förlängdes under 1973till att gälla nedlagda kostnader fram till för byggnadsprojektigångsatta före , För såväl 1972 som 1973 torde denna åtgärdha bidragit till att hålla igångsättningen uppe. Totalt innebar dockminskningen i igångsättningen en återgång till en, jämförtmed , mer "normal" nivå. Till grund för beräkningarna överinvesteringarna i fristående lokaler ligger dels en av statistiskacentralbyrån insamlad enkät avseende planerade investeringarför 1974 inom handels-, bank- och försäkringsföretag och dels en konstruktionbaserad på uppgifter över totala kostnader och byggnadstider för påbörjade byggnadsprojekt.Den enkättäckta delen av sektorns investeringar kan beräknas till , Fördenna del skulle enligt enkätundersökningbyggnadsinvesteringarna öka med i volym 19731974. Företagens planer för1974 är emellertid mycket svårtolkade då enkäten endast insamlats ocherfarenhetema från dessa år tyder pä att plansiffrorna är behäftade med storosäkerhet. Emellertid har investeringsplanema i februarienkäterna genomgåendeöverskattab varför en nedjustering av plansiffrorna kan anses motiverad. ' Byggnadsinvesteringarna inomgruppen handel m.m. består till ca 9/10 av investeringar i fristående lokaleroch till resterande del av butikslokaler i bostadshus. Med investeringar ifristående lokaler avses investeringar i varuhandel, bank- ochförsäkringsverksamhet, teatrar, hotell, restauranger, lagerbyggnader samtfastighetsförvaltning. Bil.1 Nationalbudget 1974 135 En nedjustering av plansiffrorna styrks även av denberäkning över investeringarna i fristående lokaler som är baserad pä uppgifteröver totala kostnader och byggnadstider för påbörjade byggnadsprojekt, Pä grundav den omfattande tillståndsgivningen har summabyggnadskostnader för inneliggande ej avgjorda ärenden (projektreserven)sjunkit mycket kraftigt , har tillströmningen av nyaprojekt legat på en tämligen låg nivå. uppgick projektreserventill ca 1 000 milj. kr. den lägsta siffra som noterats sedan hösten 1966.Detta tyder på att igångsättningen kan bli mycket låg.Tillströmningen av nya ärenden kan dock öka till följd av deekonomisk-politiska åtgärder som vidtagits för att bl. a. öka den privatakonsumtionen. Dessutom kan det särskilda bidraget för energibesparande åtgärderinom näringslivet föi små och medelstora företag bidra till ett ökat byggande.Med hänsyn härtill har antagits att en fortsatt minskning av igångsättningenunder skall stanna vid . Investeringarna i fristående lokaler beräknas meddessa antaganden minska med i volym 19731974, varav investeringarnainom handels-, bank- och försäkringsbolag beräknas avta i något mindre utsträckning.Inkluderas investeringar i butikslokaler i bostadshus, som beräkningsteknisktföljer investeringsutvecklingen för flerfamiljshus, kommer det totala byggandetinom gruppen handel m, m, att minska med i volym 19731974, När det gäller maskininvesteringarna inom gruppenhandel m. m, så baserar sig prognosen uteslutande på statistiskacentralbyråns enkätundersökning. Företagens planer har ,sorri då indikerade en uppgång med ett par procent, nedjusterats med någraprocentenheter. Vid bedömning av de nya plansiffroma har hänsyn tagits till denlåga byggaktiviteten i sektorn, vilket antagits medföra en lägre anskaffning avmaskiner och apparater. Maskininvesteruigarna har på grund härav antagitsförbli oförändrade jämfört med . Sammantaget skulle därmed de totala investeringarnainom gruppen handel m, m, minska i volym 19731974, De totala investeringarna i handelsflottan, dvs,inköp av nybyggda fartyg minus nettoutförsel av begagnade fartyg uppgick 1973till 823 milj, kr, priser en volymminskning på jämförtmed 1972, Investeringarna i nybyggda fartyg ökade emellertid främst då desvenskbyggda och nedgången kan helt återföras på den mycket starkt ökadenettoutförseln av begagnade fartyg. Beräkningarna över investeringarna i nybyggdafartyg baseras pä två insamlade enkäter; en från svenskaredare angående deras beställningar av nybyggda fartyg i utlandet och en frän Med ledning av dessa enkäter beräknas investeringama inybyggda fartyg öka med inemot i volym. Ökningen ligger helt på deimporterade fartygen, medan leveranserna av svenskbyggda fartyg beräknasminska. Nettoutförseln av begagnade fartyg antas stiga kraftigt även 1974. Detotala investeringarna i handelsflottan har beräknats öka med i volym19731974. Den statiiga mvesteringsverksamheten 1973 och 1974har bedömts utifrån enkäter som insamlats från affärsverk, myndigheter ochföretag. Enligt föreliggande beräkningar minskade de totalastatliga investeringarna frän 1972 till 1973 efter att 1972 ha ökat jämfört med . Byggnadsinvesteringama beräknas ha minskat ochmaskininköpen . Myndighetemas byggnadsinvesteringar beräknas haminskat , Det är här framför allt den del av det statliga vägbyggandetsom bedrivs i form av beredskapsarbeten som minskat markant efter att ikonjunkturstimulerande syfte ha ökat betydligt 19711972, Däremot beräknasbyggnadsverksamheten inom ramen för allmänna fastighetsfonden ha ökat i enicke oväsentlig omfattning efter att ha varit i stort sett oförändrad19711972. Affärsverkens byggnadsinvesteringar, som till följd av en väsentiigutökning av vattenfallsverkets och byggnadsverksamhet, ökade meddrygt frän 1971 till 1972, beräknas ha varit i stort sett oförändrade19721973. Framför allt till följd av en minskning avteleverkets maskininköp torde affärsverkens maskininvesteringar ha sjunkitmed från 1972 till 1973. Myndigheternas maskininköp som beloppsmässigt är en förhållandevis liten post och som sjunkit alltsedan 1970 beräknas 1973 hammskat jämfört med . Utifrån det erhållna enkätmaterialet beräknasaffärsverkens byggnadsinvesteringar öka medan myndigheternas förväntasminska . Inom affärsverken är det framför alltvattenfallsverket samt luftfartsverket som planerar ett ökat byggande medanteleverkets planer pekar mot en svag minskning.