prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Exempelvis tvingas man att utföra endast enklareunderhållsåtgärder efter vilka ojämnheter och spår i vägbanan finns kvar,vilket får direkta konsekvenser för trafiksäkerheten. Redan vid nivå (OO %)erhålls alltså en totalt sett lägre trafikantservicenivå, trots 1974 oförändrade insatser inom delprogrammet 1974:1 Bilaga 8 47 Den nedskärning avdelposten egentligt vägunderhåll som måste ske medför även en skärpning avsysselsättningsproblemet. För att ej förvärra detta satsas, i likhet med iprogramnivå A, 90 milj. kr. på förbättringsarbeten för att erhållasysselsättningsutjämning under främst . Byggande av statliga vägar Detta anslag, somi likhet med föregående anslag är ett kalenderårsanslag och avserframförliggande kalenderår, omfattar ny- och ombyggnadsåtgärder på detstatliga vägnätet. har dessa åtgärder i huvudsak fåttinriktas på huvudvägnätet och övriga trafikstarka leder för såväl kollektiv somindividuell trafik. Målet för byggande av statliga vägar anges ivägverkets behovsinventeringar. Resultatet av behovsinventeringen framtill framgår av verkets sammanställningar Behovsinventering förbyggande av huvudvägar samt Behovsplan 1971 1985 försekundära och tertiära vägar. Den förstnämnda är en reviderad upplaga av dentidigare behovsplanen som i huvudsak överensstämde med bedömningarna i Vägplan1970. Resultatet enligt behovsinventeringen 19731985 för huvudvägar jämförtmed tidigare behovs-plan innebär en minskad behovsvolym med . Detta ären följd av att infört vissa ändrade bedömningar i fråga omkriterierna på godtagbar resp. icke godtagbar standard. Vidare har temporära åtgärdersom breddnings- och förstärkningsarbeten i högre utsträckning förutsatts liksomhögre trafikmängder vid val mehan olika typsektioner. Följande tabellanger kostnaderna totalt för ombyggnader och förbättringar för olikavägkategorier . Arbetena omfattar således även deåtgärder som benämnes förbättringsarbeten inom programmet Drift av statligavägar (2 850 milj. I förhållande tillangivna behovsinventeringar har justeringar gjorts för produktionenunder och för den av planerade produktionen genomordinarie vägbyggande samt för de beredskapsarbetensom är beslutade före . Planläggnings-område(län) Sekundära Tertiära vägar vägar (B C DIU) Sydöstra(E F G H) Södra (K LM) Västra (N O P R) Nordvästra (STWO Nedre norra (XYZ) Övre norra (AC BD) Det sammanlagda medelsbehovet för perioden 19751984uppgår således till i runt tal 15 300 milj. kr., varav ca 10 600 milj. kr. påhuvudvägnätet och ca 4 700 milj. kr. på de sekundära och tertiära vägnäten. Avdet sistnämnda beloppet avses ca 2 850 milj. kr. att bestridas inom programmetDrift av statliga vägar som förbättringsarbeten. Det övriga behovet, dvs. kr., skall täckas inom programmet Byggande av statliga vägar. I dettabelopp ingår inte kostnader för administration, projektering och utvecklingsarbete,bidrag till tunnelbanor samt mervärdeskatt. Sammanlagt belöper sig kostnadernaför denna övriga verksamhet till mellan 230 och 240 milj. kr. Det årliga behovet av medelstilldelning för att uppfylla dengjorda behovsinventeringen uppgår således till i runt tal ca 1 500 milj. kr. har påbörjat en inventeringav vilka färjeleder som på förhållandevis kort sikt bör ersättas med broar. Vägverketsfärjebestånd omfattar drygt 120 färjor fördelade på 80 färje-och båtleder.Drift och underhållskostnader för färja och färjeläge är tillsammans medkapitalkostnaderna i många fall höga. Vid denna inventering har det visat sigatt det i vissa fall kan vara ekonomiskt att ersätta färjor med broar även omde trafikekonomiska vinsterna i form av tidsbesparing för trafikanterna intetas med i kalkylerna. Detta innebär att det rent företagsekonomiskt är lönsamtför att ersätta vissa färjor med broar. Till detta kommer desamhällsekonomiska vinsterna. I den fastställda flerårsplanen förfemårsperioden 19731977 har länsstyrelserna i allmänhet i sin prioriteringbedömt det mer angeläget att satsa på förbättringar av länsvägar än att ersättaen i och 1974:1 Bilaga 8 49 för sig väl fungerandefärjeförbindelse med bro. Beträffande medelsbehoven till sådanbroinvesteringar kan det i enlighet med vad som anförts ej generelltförutsättas att dessa behov ingår i den genomförda behovsinventeringen för periodenfram . avseratt göra en mer detaljerad utvärdering av färjeinventeringen och med utgångspunkt från en företagsekonomisk bedömningframlägga förslag om vilka färjor som inom en rimlig tidsrymd bör ersättas medbroar. Ett sådant program skulle även väl sammanfalla med dearbetsmarknadspolitiska aspekterna att skapa sysselsättningsobjekt förbyggnadsarbetare i vissa delar av landet. Utöver ordinariemedelstilldelning har de insatser, som AMS gör, inflytande på behovet av ordinariemedel som helhet. För att en ombyggnad eller förbättring av enväg skall kunna genomföras som beredskapsarbete gäller att objektet skall ingå i behovsinventering och iprincip vara av sådan angelägenhet att det är upptaget i flerårsplanereller långtidsplaner; behovet av sysselsättning skall föreligga iregionen (avsteg från denna princip förekommer vid vissaberedskapsobjekt avsedda för arbetskraft även utanför den aktuella regionen); objektet inteskall vara planerat att utföras med ordinarie medel då det, äraktuellt att utföra det som beredskapsarbete. Det andra av de trekraven har medfört att beredskapsarbeten tidigare företrädesvis varitlokaliserade till skogslänen. har dock kraftiga insatsergjorts även i andra län. Det tredje kravetmedför att ett beredskapsarbete inte ändrar behovet av ordinarie medelsbehov imotsvarande grad under . Större beredskapsarbeten resulterar som regeli en avlastning av ordinarie medelsbehovtidigast efter ca tre till beroende på beredskapsarbetetsstorlek. För sådana beredskapsarbeten som endast pågår kan dockavlastningen ske tidigare. Koncentreras insatserna i form av mindre objekt tillett fåtal län blir den kortsiktigaminskningen av ordinarie medelsbehov emellertid förhållandevis liten ilandet som helhet. Omfattningen av deinsatser som AMS kommer att göra kan nu inte förutses,men även vid stora insatser på AMS-sidanfinns enligt, en nedre gräns för anslag av ordinarie medelberoende på dels att kostnader alltid är bundna i pågående objekt, dels atttotal flexibilitet inte rimligen kan åstadkommas när det gäller personal ochmaskiner. Maj:tsdirektiv för upprättande av flerårsplaner för femårsperioden 19731977 angavsen anslagsnivå på 725,5 milj. kr. i löpande priser. Detta nominella belopp harerhållits . 4 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 8 50 anserdet emellertid inte möjligt att .även för ligga kvar på dennaoförändrade nominella nivå. Det skulle innebära en neddragning avproduktionsvolymen, vilket i sin tur innebär att de fastställdaflerårsplanerna inte kan följas på grund av de pris-och löneförändringar sominte kunde förutses när flerårsplanerna gjordes upp; fullsysselsättning inte kan upprätthållas för den inom verket fast anställdapersonalen; några nyaentreprenadarbeten inte kan startas. En oförändradproduktionsvolym skulle kräva ett anslag på ca 786,5 milj. kr. (inkl. ökningen av lönekostnadspålägget med 6,5 milj. Enminskning av denna produktionsvolym skulle innebära ca 746,5milj. Som ett minimialternativ framför programnivå A, som tas uppi verksamhetsalternativ I och II till en kostnad av766,5 milj. kr. Denna nivå innebär, somframgår av angivna belopp, en neddragning av den reellaproduktionsvolymen jämfört med med ca 20 milj. kr. men ger möjlighetatt följa de fastställda flerårsplanerna och att upprätthålla godtagbarsysselsättning. Programmetinnebär mera konkret att pågående arbeten kan bedrivas utan avbrott och attnystarter kan ske i begränsad omfattning. Objekt för högst 205 milj. kr. kanutföras på entreprenad. Av denna volym är dock redan 180 milj. kr. bundna iobjekt som påbörjats . Utrymmet för nya entreprenader är såledesbegränsat till 25 milj. kr. Fördelning avresurserna vid programnivå A (exkl. 6,5 milj. kr. till följd av ökatlönekostnadspålägg) framgår av följande sammanställning (milj. Resurserbundna i pågående objekt inkl. tunnelbanor, regional och central administration 620 Resursertill nystarter av större objekt (objekt med total kostnad över 20 milj. 65 Resurser till nystarter av medelstoraobjekt (totalkostnad mellan 5 och 20 milj. samt mindre objekt (total kostnad .) Programnivå B 796,5 milj. kr. som tas upp i verksamhetsalternativ III, ligger 10 milj. kr.högre än oförändrad produktionsnivå. För de 30 milj. kr. som inryms i beloppetutöver programnivå A har flera alternativa dispositioner övervägts. Vad somdärvid framkommit som mest angeläget är att bygga om broar med otilhäckligbärighet. har undervåren 1973 genomfört en inventering för att kartlägga var det finns ett akutbehov av att bygga om vägkroppar och/eller broar och därmed uppnåförhållandevis stora samhällsekonomiska vinster. I första hand bör man enligtvägverket inrikta sig på broar med otillräcklig bärighet i förhållande till devägar som broarna Prop.1974:1 Bilaga 8 51 Inventeringen omfattar dels minimiåtgärder och kostnader för atthöja tillåtet axel- och boggitryck från 8/till 10/på sådana broarsom ligger på de mest angelägna vägsträckoma, dels kostnader för att bygga ombroar som redan är upplåtna för 10/16 tons axel- och boggitryck men där vissarisker finns för brons långsiktiga fortbestånd. Medelsbehovet för sådana objekt där speciellt skogsindustrin skulle få stora fördelar uppgår till totaltca 110 milj. kr. De inventerade behoven hänför sig så gott som uteslutande tillde sekundära och tertiära vägnäten och är fördelade över hela landet. Kostnadernaför var och en av de behövliga ombyggnadsåtgärderna är i allmänhet mindre än 1milj. En insats på 30 milj. kr. till dessa broombyggnader skullemedge att det inventerade akuta behovet skulle kunna täckas på knappt fyra år.För detta belopp skulle ca 65 objekt kunna åtgärdas. Densammanlagda våglängd, som härigenom skulle kunna öppnas för tung trafik (10/16ton), uppgår till . Programnivå C för det statliga vägbyggandet innebär826,5 milj. kr. Till följd av verkets prioritering av driftåtgärder ingår dennanivå inte i något av verkets tre föreslagna verksamhetsalternativ. I de av begärda anslagen ingår inte någrakostnader för vägutbyggnader i samband med den fasta förbindelsen över . 2.4.Bidrag till drift av kommunala vägar och gator Anslaget är ett kalenderårsanslag, där bidragsdelenavser det löpande kalenderåret. För budgetåret 191 A/15 begärs såledesbidragsmedel för . Under anslaget redovisas bidragsgivningen till drift avallmänna vägar och gator som är nödvändiga för den allmänna samfärdseln inom dekommuner som är väghållare. Bidrag utgår i mån av tillgång på medel av detbelopp, vartill kostnaderna för drift av de bidragsberättigade vägarna och gatornaberäknas skäligen böra uppgå. Driftkostnaderna fastställs för en tvåårsperiodav statens vägverk med utgångspunkt från av kommunerna lämnade uppgifter. Nydriftkostnadsberäkning skall utföras avseende . För /74 har anvisats 157,5 milj. kr.exkl. administrativa kostnader 1973. Med hänsyn till attväsentligt ändrade förhållanden inträtt har i enlighet med bidragskungörelsenjämkning av driftkostnadsberäkningen gjorts för fyra kommuner. Härjämte harviss justering gjorts för en kommun med retroaktiv verkan fr. o. m. år 1972.Den beräknade driftkostnaden för efter företagen jämknmg uppgår till165,8 milj. kr., vilket motsvarar ett statsbidrag av 157,5 milj. kr.Inberäknat det retroaktiva bidraget enligt ovan har till kommunerna utbetalatsett bidragsbelopp av 157,7 milj. kr. 1974:1 Bilaga 8 52 har kommunerna såledeserhållit statsbidrag av det beräknade bidragsunderlaget. anserdet angeläget att 1974 bidragsmedel ställs till förfogande som medger att statsbidrag tillkommunernas driftkostnader i princip kan utgå i den omfattning, somförutsätts i bidragskungörelsen, näniligen till av beräknad skäligdriftkostnad. Vid omprövningav driftkostnaderna påverkas beräkningen i första hand av prisutveckling ochtrafikökning fr. o. m. . Vidare skall beaktas den ökade väghållningvissa kommuner fått genom skilda beslut av Kungl. Enligt vägverketsbedömning krävs det för ett bidragsbelopp av (157,5-1-26,5) 184 milj.kr. På grund avbidragsbestämmelsernas utformning torde endast eri programnivå kunna kommaifråga. Till bidragsbeloppetskall läggas kostnaderna för administration av bidragsgivningen,som avser framförliggande kalenderår och för beräknas till . hemställerslutligen att såsom är fallet för bl. a. anslaget för bidrag till byggande av kommunala vägar och gator även bidragsdelenav anslaget anvisas för framförliggande kalenderår och inte som f. n. för detlöpande kalenderåret. Det är nämligen enligt verket av betydelse förplaneringsarbetet för såväl som olika väghållare att känna till denekonomiska ramen före den aktuella verksamhetsperioden. För att /75 erhålla medel för krävs en engångsuppräkning med185 milj. kr. Bidrag till byggande avkommunala vägar och gator Detta anslag ärett kalenderårsanslag och avser framförliggande kalenderår. Under anslaget redovisas bidragsgivningen tillbyggande av allmänna vägar och gator som är nödvändiga för den allmännasamfärdseln i kommuner som är väghållare samt till byggande av tunnelbanor. Måletför programmet är att medverka vid den utbyggnad av kommunernas trafikledssystem som erfordras för atttillgodose såväl de individuella som kollektiva trafikbehoven. För fördelning avbidragen fastställer en fördelningsplan , som förnyas varttredje år. Ny fördelningsplan har fastställtsår 1972 och avser femårsperioden 19731977. 1974:1 Bilaga 8 53 Från anslagetlämnas bidrag av kostnad för bidragsberättigade byggnadsföretag, delstill byggande av väg, dels till byggande av gata mot vilken enligt gällandestadsplan utfart eller annan utgång från tomt eller annan fastighet inte fåranordnas. Dessutom utgår bidrag till utförande av större konstarbeteeller trafikanordning som ingår i gata. Till annat bidragsberättigatgatubyggnadsarbete utgår bidrag . Bidrag av kostnaderna förtunnelbanors underbyggnad kan under vissaförutsättningar också utgå från anslaget. Bidrag utgår i mån av tillgångpå medel. Kommunerna ochStockholms läns landsting (SLL) gjorde en behovsinventering avseende åren 19731985 och framlade förslagtill långtidsplan för åren 19731982. De av kommunema ochSLL redovisade behoven och de därpå grundade långtidsplanerna omfattarprincipiellt de trafikleder som ingår eller skall ingå i huvudtrafiksystemenligt generalplan, dispositionsplan eller trafikledsplan. Detta innebär attbehovs- och långtidsplaner innefattar fjärrleder, primärleder, viktigaresekundärleder samt tunnel- och stadsbanor. I kommunernas ochSLL:s behovsplaner har anmälts objekt motsvarande en sammanlagd byggnadsvolymav ca 9 600 milj. kr. i fasta priser. Vidden granskning av ingivna behovsplaner som gjorts inom harbeloppet reducerats till 6 150 milj. kr. Kommunemas förslagtill långtidsplan uppgår i nu aktuell prisnivå till ca 8 600 milj. kr., vilketmotsvarar ett totalt bidrag under 10-årsperio-den på ca 8 000 milj. kr. eller igenomsnitt 800 milj. kr. Under början av år1972 upprättade ett preliminärt förslag till långtidsplan för åren19731982. Denna plan låg till grund för upprättande av den numera fastställdafördelningsplanen för åren 19731977. Den preliminära långtidsplanen harsedermera reviderats och anpassats till den nya fördelningsplanen. På grund avstatsmakternas uttalade ekonomiska restriktivitet har intagit enstram hållning då verkets långtidsplan upprättats.Vägverket har utgått ifrån den för fastställdamedelstilldelningen på 329,3 milj. kr. administrationskostnaderoch därefter en årlig anslagsökning på t. o. m. . Ökning har gjortsi steg vilket bedömts lämpligt med hänsyn till den vart tredjeår återkommande omprövningen av fördelningsplanen. Mot bakgrund av lämnadedirektiv för upprättande av fördelningsplan för åren 19731977 har ävenlångtidsplanen upprättats i löpande priser. Den på detta sätt uppgjordalångtidsplanen ger en anslagsram för åren 19731982 på totalt 3 904 milj. kr.,vilket med den kommunala andelen motsvarar en byggnadsvolym på ca 4 150 milj.kr. Fördelningen av medel framgår av följande sammanställning. de' leder och huvud- -5,1 Som framgår avsammanställningen beräknas av ramen på 3 904 milj. kr. falla påförbifarts-, genomfarts- och infartsleder och på leder inom centralastadsområden. av de medel som avsatts för storstadsområdena harförutsatts gå till tunnelbanor i och stadsbanor i . Av dettotala beloppet faller på , inkl. SLL, påGöteborg-Mölndal och på . Enligt direktivför fördelningsplanen för åren 19731977 har denna upprättats från förutsättningenav en nominellt oförändrad årlig bidragsnivå av 330 milj. kr. Detta belopp harerhållits för verksamhetsåren 1973 och 1974. För enoförändrad reell bidragsnivå krävs en uppräkning av bidragsbeloppet till 360 milj. kr. En minskning av dennanivå ger bidragsbeloppet 340 milj. kr., vilket motsvarar vadsom krävs för att fullfölja målsättningen enligt fördelningsplanen. Vägverketanser, att en ytterligare neddragning av bidragsvolymen inte bör ske under år1975. I programnivå A, som ingår i verksamhetsalternativ I och II, har därför tagit upp nyssnämnda 340 milj. kr. Som programnivåB tas upp 360 milj. kr., vilket i enlighet med det anförda innebär reelltoförändrad nivå för jämfört med . Programnivå B ingår iverksamhetsalternativ III. framhåller i anslutning härtill atttrafikarbetet i tätortsområdena ökar långt utöver vad som är betingat avbefolkningstillväxten. Detta sammanhänger bl. a. med den pågåendeutglesningen av folkmängden i den centrala delarna och en samtidigbefolkningstillväxt i de yttre delarna av tätorterna. Denna omlokalisering avbostäder, industri, detalj- och partihandel leder till ökade transportbehov. 1974:1 Bilaga 8 55 Programnivå C 380 milj. kr. ingår intei något av de tre föreslagna verksamhetsalternativen. Till de nämndabeloppen skall i samtliga fall läggas 3,9 milj. kr. för administration avbidragsgivningen. Bidrag till drift avenskilda vägar m. m. Anslaget är ettkalenderårsanslag, där bidragsdelen avser det löpande kalenderåret. Vägverketsäskande avser således beträffande bidragsdelen och beträffandeadministrationsdelen . Från anslaget utgår statsbidrag till det enskildavägnätets driftkostnader. Bidragen utbetalas i efterskott. Bidragsgivningen baserar sig på vart femte åråterkommande driftkostnadsberäkningar som utförs av vägförvaltningarna.Dessa beräkningar sker med utgångspunkt från av framräknade standardvärdenoch av väghållarna lämnade uppgifter. Den beräknade totala driftkostnadenomfattar såväl barmarksunderhåll som vinterväghållning. Från anslaget utgåräven bidrag till iståndsättningsarbeten som anses nödvändiga frånframkomlighets- och trafiksäkerhetssynpunkt. Bidrag lämnas i mån av tillgång påmedel i normalfallet och omsynnerliga skäl föreligger av beräknad bidragsgrundande kostnad.Bidrag kan även utgå till anskaffning av maskiner och redskap förvägunderhållet samt till kostnader för viss passbåtstrafik, m. m. Uppföljningen avatt statsbidragsvägarna hålls i ett tillfredsställande skick sker genom årligbesiktning av vägarna. I samband med denna besiktning förekommer även i storomfattning konsultationer. Väghållarna önskar bl. a. råd och anvisningar ifråga om väghållningen. Denna rådgivning, som utgör en del avadministrationen, har stor betydelse för ett rationellt vägunderhåll och bidrartill att underhållskostnaderna kan hållas på en rimlig nivå. Vid den behovs- och standardinventering som hargenomförts har framkommit ett stort behov av iståndsättningsarbeten pådet bidragsberättigade vägnätet. Dettotala behovet av medel för iståndsättningsbidrag uppgår enligt behovsinventeringentill ca 220 milj. kr. 1981 eller ca 22 milj. kr. Enligt standardinventeringen uppgården totala våglängden av enskilda vägar vartill statsbidrag hittillsinte utgått men anses böra medgivas . Dettamotsvarar ett årligt tillskott av väg. För iståndsättning av dessatillkommande vägar erfordras ett bidrag på 3 milj. kr. och för underhållett årligt ökningsbelopp om 1,5 milj. kr. Den 1 april 1973fanns vidare 880 ansökningar om statsbidrag till drift av enskild väg,motsvarande en våglängd av . Prop.1974:1 Bilaga 8 56 iståndsättningav dessa åtgår ett bidrag på 6 milj. kr. och för underhåll ett bidrag på 3milj. /74 har anvisats 75 milj. kr. Programnivå A för /75 utgör enligtverket ett minimialternativ och uppgår till 88,6 milj. kr. 1 OOO-tal kr. Bidragtill barmarks- och vinterväghållning Av totalbeloppet utgör 6,2 milj. kr. prisomräkning.Oförändrat reellt anslag för /75 uppgår således till 81,2 milj.kr. Programnivå A ger möjlighet att bevilja bidrag till samtliga inneliggandeoch inkommande ansökningar representerande en våglängd av , vilket kräver 6 milj. kr. för iståndsättning och 3 milj. kr. Bidrag till barmarks- och vinterväghållning kan inkl. sistnämndabelopp totalt ges med 68,5 milj. kr. Bidrag till redskapsanskaffning ochsärskilda kommunikationsändamål kan ges med till vartdera ändamålet. Bidrag till iståndsättningsarbeten kan utgå,med totalt 12,3 milj. kr., varav 6,3 milj. kr. kan anslås till istånd sättning av äldre bidragsvägar. Programnivå B, som tas upp i verksamhetsalternativ I,innebär en ytterligare ökning med 5,5 milj. kr., vilken fördelas med 5 milj.kr. på iståndsättningsbidrag och . ProgramnivåC 98,6 milj. kr. som ingår i verksamhetsalternativ II och III ger dessutom möjlighetatt överföra statliga vä gar, som till sin funktion är att hänföra till enskilda statsbidragsvägar, till enskild väghållning. Härför åtgår 3 milj. kr. till iståndsättningsbidrag och 1,5 milj. kr. I likhet med vad hemställt om under anslagetBidrag till drift av kommunala vägar och gator föreslås att bidragsdelen läggsom till att avse framförliggande kalenderår. För bidrag avseende kräverdetta en engångsuppräkning med 100,2 milj. kr. 2.7.Bidrag till byggande av enskilda vägar Detta anslag är ett kalenderårsanslag och avserframförliggande kalenderår. äskande avser således . Prop.1974:1 Bilaga 8 57 Under anslaget redovisas bidragsgivningen till byggandeav enskilda vägar. Bidrag lämnas till byggande av enskild väg av väsendig betydelseför en bygds befolkning. Fr. o. m. lämnas bidrag även till byggande avenskild väg som utgör tillfartsväg till naturområde för rekreation ochfriluftsliv eller av annat skäl är av särskild betydelse för fritidsändamål.Bidrag utgår i mån av tillgång på medel i normalfallet av denberäknade bidragsgrundande kostnaden. Av den tidigare nämnda inventeringen, som utförts förperioden 1981, framgår att av det totala enskildastatsbidragsvägnätet om sammanlagt är i behov av ombyggnad. Dettotala investeringsbehovet uppgår till ca 687 milj. kr. i fasta prisermotsvarande ett statsbidrag av ca 480 milj. kr. eller ca 48 milj. kr. per år.Omräknat till nu aktuell prisnivå utgör medelsbehovet ca 55 milj. kr. har ett anslag av ca 21,5 milj. kr., exkl.administrationskostnader om 3,3 milj. kr., anvisats. Anslaget beräknas fördelas med drygt 13 milj. kr. tillfortsättnings-och slutbidrag till tidigare påbörjade byggnadsobjekt och med 8,5milj. till objekt som avses påbörjas . begär enligt programnivå A, somutgör verksamhetsalternativ I och II, 27,1 milj. kr. Nivån innebär istort sett oförändrat reellt anslag. Fortsättnings- och slutbidrag kan därvidutgå med ca 13,6 milj. kr. och bidrag till påbörjande av nya objekt med ca 9,5milj. Programnivå B, som är lika med verksamhetsalternativIII, innebär en ökning av bidragsdelen med ytterligare 3,5 milj. kr. Programnivå C 34,1 milj. kr. ingår inte i något avverkets tre verksamhetsalternativ. tas i samtliga alternativ upptill 4 milj. kr. Av ökningen om . förklaras av en beräknad förstärkning av deadministrativa resurserna för att möjliggöra en utvidgning av planläggning,konsultationer, kontroll m. m. i samband med den enskildastatsbidragsgivningen. Kostnaden härför uppgår till sammanlagt . ochhar fördelats på byggnadsanslaget och på driftanslaget. Dettaanslag är ett budgetårsanslag. Programmet för anslaget, som för innevarande budgetåruppgår till 10,7 milj.