prop · FX0335 · 1974-12-31 00:00:00 — Någon bestämmelse i ämnet finnerjag inte motiverad. Frågan får överlämnas till rättspraxis. Jag viU endast sommin mening uttala att det händelseförlopp och de yttre omständigheter i stortsom klaganden har åberopat i sin besvärshandling torde få bilda en ram utanförvUken nämnden inte bör sträcka sin prövning. 15 kap. 8 § 1 3 kap. 11 § i den nya RF föreskrivs att den som harvalts tUl ledamot i utövar sitt uppdrag utan hinder av att valet haröverklagats. Ändras valet, intar ny ledamot sin plats så snart ändringen harkungjorts. Vad som har sagts nu har motsvarande tillämpning på ersättare. Frågan huruvida ett överklagat val t. v. behåller singiltighet har inte uttryckligen reglerats såvitt gäller val tUl landsting ochkommunfullmäktige. Frågan är f. n. inte särskUt betydelsefull för de kommunalavalens del med hänsyn till att avsevärd tid förflyter mellan valdagen och dennya valperiodens början. Ett undantag härvidlag gäUer dock för Stockholmskommuns vidkommande. Kommunfullmäktige i väljs nämligen för tiden fr.o. m. det år då valet skedde. Öm besvär anförs överkommunfullmäktigvalet i , kan det därför tänkas att hela fullmäktigesslutliga sammansättning inte är klar när valperioden inleds, t. ex. om besvärenhar bifallits oeh omval skall hållas i någon valkrets. Jag anser det på grundhärav motiverat att i vallagen införa bestämmelser om att också ledamöter ochsuppleanter i de kommunala församlingarna utövar sina uppdrag provisoriskt iavbidan på prövningen av besvär över valutgången. generellt för de kommunala valen och omfatta ocksåförrättning för utseende av efterträdare eller ny suppleant. Föreskrifterna hartagits upp i första stycket av förevarande paragraf och har i sak samma innehåUsom motsvarande bestämmelser i den nya RF för del. En erinran omdessa senare bestämmelser bör göras i ett andra stycke av paragrafen. Jag viUpåpeka att ordet val har en vidare innebörd i 3 kap. 11 § i den nya RF än i 15kap. vallagen och innefattar också förrättning varigenom utses ny ledamot ellernya ersättare. Som har nämnts förut är förvaltningslagens regler iprincip tillämpliga i fråga om valprövningsnämndens handläggning. Enhgt 13 § idenna lag kan myndighet, som har att pröva besvär, förordna att det överklagadebeslutet, om det eljest skuUe lända tUl efterrättelse , t. v. inteskaU gälla. Denna befogenhet bör emellertid uppenbarligen inte gällavalbesvärsmål. Ett förbehåll härom föreslås bh upptaget i tredje stycket iförevarande paragraf 75 kap. 9 § Enligt 3 kap. 11 § andra stycket i den nya av ordförande, som skall vara eller ha varit ordinariedomare och som inte får tillhöra , och av sex andra ledamöter. Dettorde vara förutsatt att nämndens samtliga ledamöter skall delta i avgörandetav valbesvärsmål. Jag föreslår att en uttrycklig bestämmelse härom förs in iett första stycke i förevarande paragraf. bör gäUa även annanhandläggning enhgt vallagen än prövning av valbesvärsmål. Jag viU i sammanhanget erinra om att suppleanter förledamöter i valprövningsnämnden skall finnas enligt 7 kap. 8 § i nya RO. 1 sista punkten av 3 kap. 11 § i den nya RF föreskrivs attvalprövningsnämndens beslut inte fär överklagas. Bestämmelsen kan knappast ansesgälla andra besvär än dem om vilka det är fråga i paragrafen, nämligen besväröver riksdagsval. Samma regel bör emellertid gälla i alla de fall dåbesvärstalan enligt bestämmelse i vallagen skall prövas av valprövningsnämnden.Jag föreslår att regeln får bUda ett andra stycke i paragrafen. Som har framgått av min redogörelse i detföregående föreslår jag vissa ändringar i vallagen som inte är en följd av dennya RF. Dessa bestämmelser bör träda i kraft . TiU denna kategori hörde ändringar som gäller röstlängdernas giltighetstid (4 kap. 7 och 19 §§),registrering av partibeteckning, dock inte frågan om besvärsinstans, (5 kap. 3och 4 §§), preliminär rösträkning i vallokal (13 kap. 6 §), kungörande avutgången av förrättning för utseende av efterträdare tiU riksdagsledamot ellerav ersättare (14 kap. 14 a §) och verkan av besvär över kommunala val i frågaom rätten att utöva uppdrag som avses med besvären (15 kap. 8 § förstastycket). De ändringar som sammanhänger med grundlagsreformen börträda i kraft som denna erUigt huvudregeln börjar tUlämpas, den 1januari 1975. Härifrån bör dock, väsentligen i anslutning tiU vissa särregler iövergångsbestämmelserna till den nya RF, göras några undantag. Dessa framgår avpunkterna 24. Enligt punkt 2 tredje stycketövergångsbestämmelserna lUl den nya RF skall, om nytt val tUl håUsföre den tidpunkt då den nya RF enligt huvudregeln skall börja tUlämpas,bestämmelsema i 3 kap. RF och motsvarande bestämmelser i annan lag tiUämpas ifråga om bl. a. fördelningen av mandaten mellan valkretsar och meUan partieroch om överklagande av val tUl . 1 punkt 2 andra stycketövergångsbestämmelserna lUl den nya RO föreskrivs för samma fall attbestämmelsema RO om utfärdande och granskning av fuUmakt inte skalltiUämpas i fråga om det nya riksdagsvalet. Som följd av nu nämnda föreskrifterbör de ändringar i vallagen som föranleds av grundlagsreformen och som gällerde angivna frågorfla tUlämpas redan före i fråga omnytt val till . De bestämmelser i vaUagen som berörs är i förslagetupptagna i 14 kap. 9-11 §§, 15 kap. 1 och 3 §§, 4 § första, andra och tredjestyckena, 6-7 §§, 8 § andra och tredje styckena och 9 §. 1 andrafaU än de nu nämnda finner jag inle skäl att, med avsteg från huvudregeln,föreslå att besvärsprövningen övergår till valprövningsnämnden före den 1januari 1975. Oavsett om nyval tUl skulle förekomma , bhrdel aUtså regeringsrätten som har all pröva besvär som under det året förs övert. ex. val av kommunfullmäktige med anledning av ändring i den kommunalaindelningen. Likaså skaU besvär över en avslutad förrättning förutseende av efterträdare tiU riksdagsledamot handläggas av regeringsrätten, omden avgångne lUlhörde en riksdag som hade valts innan den nya RF antogsslutligt. 1 klarhetens intresse bör föreskrivas att deändringar i vallagens regler om röstlängd som utgår från reglema i den nya RFom när rösträtt inträder skaU tUlämpas först i samband med att röstlängdupprättas under är 1975 (jfr punkt 2 andra stycket andra punktenövergångsbestämmelserna tUl den nya RF). Ändringarna gäUer 4 kap. 2 §, 8 §första stycket samt 11 och 12 §§. Äldre regler om besvärsinstans och omhandläggningen av besvär bör tUlämpas även efter den i fråga ombeslut som meddelades och val eller förrättning som avslutades före nämndatidpunkt. En regel härom föreslås under punkt 4. Denna regel skaU givetvis dockinte gälla val eUer förrättning som åsyftas under punkt 2. 4.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:704) omkyrkofullmäktigval Val av kyrkofuUmäktige regleras inte i vaUagen (1972:620)utan i en särskild lag (1972:704) om kyrkofullmäktigval. Bestämmelserna i dennalag stämmer emellertid i stora delar överens med regleringen i vallagen. Principen om samordning i görligaste mån meUan reglerna omkyrkofullmäktigval och reglerna om de borgerliga kommunala valen bör föranledaalt de ändringar i vallagen som jag har föreslagit i det föregående och som kanha aktualitet för valen av kyrkofullmäktige görs tillämpliga också på de senarevalen. Av störst betydelse är all också kyrkofuUmäktigval bör överklagas hosriksdagens valprövningsnämnd i stället för hos regeringsrätten. Genom allsamtliga valbesvärsmål prövas av en och samma instans skapas garantier för enenhetlig utveckling av praxis i valbesvärsmål. Beträffande innebörden av de föreslagna ändringama i lagenom kyrkofullmäktigval kan jag hänvisa tiU motsvarande förslag i fråga omvallagen. Ändringen i 2 § är densamma som den i 1 kap. 2 § vaUagen. De formellaföreskrifterna om valbesvär i 50 § föreslås ändrade i enlighet med vad som harförordals angående 15 kap. 4 § förstatredje styckena vaUagen i den nyalydelsen. I 15 kap.6 § vaUagen har jag föreslagit bestämmelser om att valprövningsnämnden kanföranstalta om vittnesförhör vid allmän domstol i valbesvärsmål och i 15 kap.7 § bestämmelser om den materiella sidan av valbesvärsprövningen. I 15 kap. 9 §vallagen har föreslagits bestämmelser om att valprövningsnämnden vid avgörandeav ärende skall vara fulltalig och att talan mot nämndens beslut inte fårföras. angivna bestämmelser i vallagen bör genom en hänvisning i en nyparagraf i lagen om kyrkofullmäktigval, 51 §, ges motsvarande tillämpning ifråga om sådana val. I en likaså ny paragraf, 52 §, föreslår jag föreskrifterom att fullmäktige och suppleanter utövar sina uppdrag provisoriskt i avvaktanpå prövningen av valbesvär. Föreskrifterna har samma innehåll som de som harföreslagits i den nya 15 kap. 8 § första och tredje styckena vallagen. Såvitt gäller övergångsbestämmelserna hänvisar jag tillvad jag har yttrat i anslutning tUl punktema 1, 2 och 4 iövergångsbestämmelserna tUl den föreslagna lagen om ändring i vallagen. Jag vill tillägga att ordningen vid val avkyrkofullmäktige påverkas också av ändringar i ett par bestämmelser i vallagen,till vilka lagen om kyrkofullmäktigval hänvisar. Enligt den nya lydelsen av 3kap. 6 § första stycket vallagen, vartill hänvisas i 5 § Iredje stycket lagenom kyrkofullmäktigval, skall sålunda talan mot beslut omindelning i valdistrikt föras hos valprövningsnämnden i stället för, som ,hos kammarrätten. Också den i 15 kap. 2 § andra stycket vaUagen föreslagnaändringen angående bevis för den som har blivit vald får betydelse förkyrkofuUmäktigvalens del tUl följd av hänvisning i 49 § lagen om dessa val. 4.3 och 4.4 Förslag tUl lagar om ändring i kommunallagen(1953:753) och kommunallagen (1957:50) för 6 och 10 §§ Genom den nya RF (3 kap. 2 §) sänks åldern för rösträttvid riksdagsval tUl som rösträtten anknyts tUl åldern på Samma rösträttsregler bör givetvis gälla för dekommunala valens del. Härav föranleds en ändring i 6 § första stycket förstapunkten i de båda kommunallagarna. Även övriga bestämmelser om rösträtt i dennaparagraf bör i görligaste män avfattas i enhghet med motsvarande föreskrifter i3 kap. 2 § i den nya RF. Dels bör den nuvarande föreskriften i 6 § förstastycket andra punkten om att den som på grund av domstols förklaring är eUerefter uppnådd myndighetsålder skaU förbUva omyndig inte är röstberättigadersättas med en formulering enligt vilken den som är omyndigförklarad avdomstol inte' äger rösträtt. Uttrycket innefattar hksom i 3 kap. 2 § förstastycket i den nya RF förklaring om omyndighet som har meddelats innanmyndighetsåldern inträdde. Dels bör bestämmelserna i 6 § andra stycket ienlighet med vad som föreskrivs i 3 kap. 2 § andra stycket i den nya RF få denlydelsen all frågan humvida rösträtt enligt första stycket föreligger avgörs pågrundval av en före valet upprättad röstlängd. Härav föranleds en följdändringi 10 §. Hänvisningen i denna paragraf till bestämmelser i vallagen bör sålundagälla också röstlängd. F. n. gäUer enligl 7 § första stycket kommunaUagarna attkommunfullmäktige och suppleanter väljs bland de röstberättigade som ärbosatta inom kommunen. Den som är omyndig kan ej väljas tUl kommunfullmäktigeUer suppleant. Det valbarhetsviUkor som innefattar krav på rösträtt börenligt min mening formuleras så att fullmäktige och suppleanter skall väljasbland dem som uppfyUer villkoren för rösträtt. Därigenom uppnår manöverensstämmelse med formuleringen i 3 kap. 10 § i den nya RF. Lydelsen avseratt framhäva att valbarhetsbedömningen skall göras oberoende av vad som framgårav gällande röstlängd om rösträtten. Den som i något avseende inte längreuppfyller rösträttsvillkoren enligt 6 § första stycket är därmed inte valbar,även om han ännu står kvar i röstlängden som röstberättigad. Omvänt är denvalbar som uppfyUer rösträttsvillkoren men som inte är upptagen i röstlängd, t.ex. till följd av att han blivit kyrkobokförd i kommunen efter det attröstlängden upprättades. Fr. o. m. gäller enligt 6 § första stycket ikommunallagarna att endast den som är kyrkobokförd i en kommun har rösträtt i kommunen. Den som upphör att vara kyrkobokförd inom en kommun,förlorar alltså sin kommunala rösträtt där. Som framgår av vad jag harsagt upphör han därmed också att vara valbar inom kommunen.Kyrkobokföringsorten överensstämmer i de aUra flesta faU med den faktiska bosättningsorten.Med hänsyn tUl det anförda anser jag att nuvarande krav på bosättning inom enkommun som vUlkor för valbarhet saknar praktisk betydelse vid sidan av kravetpä rösträtt. Jag föreslår därför att föreskrifterna om valbarhet förenklasgenom att kravet på bosättning inom kommunen får utgå. Enligt 3 kap. 2 § nya RF är, som jag nämnde, åldernför rösträtt . Sänkningen av rösträttsåldern har fömtsatts skola följas aven sänkning av myndighetsåldern till (prop. 1973:90 s. 164). dennadag kommer statsrådet att föreslå att förslag om detta läggs fram isärskild proposition. Godtas förslaget av , kommer rösträtt ochmyndighet att inträda . Som föhd härav kan i fortsättningen den som inteär myndig aldrig uppfylla rösträttsvillkoren. Jag föreslår därför att ocksåmyndighet slopas som särskilt valbarhetsvillkor. Kravet på allrösträttsvillkören skall vara uppfyllda är även i det avseendet liU fyllest. I paragrafen finns bestämmelser om indelning av kommun ivalkretsar och om bestämmandet av antalet fuUmäktige som varje valkrets skaUutse. Beslut i dessa frågor fattas av . Enhgt paragrafens sjättestycke föres talan mot beslut om indelning i valkretsar hos regeringsrättengenom besvär. 1 det föregående har jag föreslagit att talan mot beslutenligt vaUagen i liknande fall skall föras hos valprövningsnämnden. Jagföreslår att också talan enligt 9 § skall föras hos nämnden. 1 samband med denändring i paragrafen som föranleds härav bör fuUföljdsregeln jämkas så att detuttryckligen framgår att också beslut om fastsläUande av antalet fullmäktige ivarje valkrets omfattas av regeln. 1 likhet med vad som gäller i fråga om val tiU (punkt 2 andra stycket övergångsbestämmelserna till den nya RF) bör de nyarösträtts-bestämmelserna tillämpas först i samband med att röstlängd upprättasunder . 4.5 Förslag tiU lag om ändring i landstingslagen(1954:319) Ändringen i 7 § gäller röstlängd vid landstingsval ochmotsvarar ändringen i 6 § andra stycket i de båda kommunallagarna. 1 8 §föreslås beträffande valbarhetsvUlkoren samma ändring som i 7 § kommunallagarna.Ändringen i 7 § landstingslagen har föranlett ett tiUägg i 18 §. 4.6 Förslag tiU lag om ändring i lagen (1961:436) omförsamlingsstyrelse Ändringarna i lagen har samma innebörd som de som harföreslagits i kommunaUagen och i kommunallagen för . Ändringarna i 9,10, 12 och 13 §§ i lagen om församhngsstyrelse motsvaras sålunda av ändringarnai 6, 7, 9 och 10 §§ i kommunallagen. Jag hänvisar tUl vad jag anförde ianslutning till sistnämnda paragrafer. 4.7 Förslag till lag om upphävande av lagen (1972:236) omersättare för riksdasgsledamöterna antog som vUande förslag till ändringari RF och RO som innebär att ett system med ersättare införs(prop. 1972:66, KU 1972:30, rskr 1972:204). beslöt en lag(1972:236) om ersättare för riksdagsledamöterna. Lagen innehåller tväparagrafer. 1 1 § föreskrivs i vilka fall riksdagsledamots befattning skallutövas av ersättare. 1 2 § anges hur det skall förfaras när ersättare skallkaUas in tiU tjänstgöring. Lagen om ersättare för riksdagsledamöterna harträtt i kraft med att ändringarna RF och RObeträffande ersättare under innevarande riksdag har antagits slutligt ocherhålht kraft av grundlag (KU 1974:1, rskr 9, SFS 1974:65). Också enligt den nya RF och den nya RO skaU ersättarefinnas för riksdagsledamöterna. 1 formellt hänseende innebär emellertid de nyareglerna att de bestämmelser som finns i lagen om ersättare förriksdagsledamöterna ingår i RF och RO (4 kap. 9 § RF och I kap. 8 och 9 §§ RO).Lagen om ersättare för riksdagsledamöterna bör därför upphöra att gälla vid dentidpunkt då den nya RF:s och RO:s motsvarande bestämmelser om ersättare förstskaU börja tillämpas. Som jag har nämnt förut kommer bestämmelserna i och ROi allmänhet att böria tillämpas den . Av punkt 2 tredje stycket övergångsbestämmelserna tiU nyaRF och punkt 2 tredje stycket övergångsbestämmelserna tiU nya RO följeremellertid att reglerna i RF och RO om ersättare skall tillämpas redandessförinnan för det fall att nytt val till har ägt rum efter det attden nya RF har antagits slutligt men före . I anslutning tilldessa övergångsbestämmelser föreslår jag att lagen om ersättare förriksdagsledamöterna skall upphöra att gälla vid utgången av eller dendag då efter nytt val till den nyvalda riksdagensammanträder första gången. 4.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:625) omstatligt stöd tUl pohtiska partier Det stathga stödet tUl pohtiska partier beräknas förkalenderår och betalas i princip ut en gång för helt kalenderår. Huvudregeln äratt utbetalning görs , efter ansökan i januari.Den nu angivna ordningen är naturlig med tanke på hittillsvarandegrundlagsregler om valperiod och årliga sammanträdesperiod.Ordinarie val gäller sålunda för tiden från följande kalenderårsskifte.Riksdagen sammanträder i regel och är i princip samladtill årets slut. Enligt den nya författningen inleds emellertid riksdagensvalperiod efter ordinarie val , kort eftervalet (se 3 kap. 5 § i den nya RF och 1 kap. 3 § vallagen). Det snabbavalgenomslaget har fört med sig en omläggning också av Det årliga börjar valår somden nya valperioden och år, då ordinarie val inte äger rum, under septembereller oktober (1 kap. 2 § i den nya RO). sträcker sig i en följd tUlmaj månads utgång eUer, undantagsvis, något längre (1 kap. 4 § i den nya RO). 1971 ärspartistödsutredning, vars förslag lades tiU grund partistödslag,uttalade i sUt betänkande (SOU 1972:62) Offenthgt stöd till de politiskapartierna att, om nuvarande valperioder kom att läggas om efter vad som hadeföreslagits i grundlagberedningens slutbetänkande, tidpunkten förutbetalningarna av det statliga stödet till partierna och den tidrymd dessaavser lämpligen fick justeras i enlighet härmed (s. 53). Också för egen delfinner jag det självfaUet att beräkningen och utbetalningen av det statligastödet tiU partierna samordnas med de nya reglerna om valperiod ochärliga sammanträdesperiod. Valperiodensbörjan är i den nya författningen inte fixerad till ett visst datum utanvarierar något beroende på vilken dag valet äger rum. 1 allmänhet kommer dennya valperioden, som nämnts, att börja den . Jagföreslår att den period för vilken stöd till partierna skall beräknas bestämstill tiden fr. o. m. ett kalenderår t. o. m. den 14 oktoberföljande kalenderår. En genereU föreskrift härom föreslås i 12 §. Omläggningenav tidrymden för beräkningen av stödet föranleder vidare ändringar i 6-11 §§.Den årliga utbetalningen av stöd tiU partierna bör äga rum möjhgt efterdet att beräkningsperioden har inletts. Jag förordar att det i 14 § föreskrivsatt ansökan om stöd bör göras före utgången av oktober. Sker ansökan i rätttid, kommer stödet att betalas ut före utgången av november månad. Denföreslagna ändringen innebär alltså att utbetalningen tidigareläggs med tremånader. Frågan om verkan av ett omval är f. n. inte berörd ipartistödslagen. Den har också haft föga aktualitet med tanke pä attriksdagen kan antas ha fått sin slutliga sammansättning före det årsskifte dåvalperioden efter ett ordinarie val inleds och i vart faU innan stöd tillpartierna skall räknas ut för . Ordningen medett snabbt valgenomslag innebär emellertid att, om besvär över valet förs,måste verka i provisorisk sammansättning i avvaktan pä att valetvinner laga kraft (se 3 kap. 11 § första stycket i den nya RF). Skall omval ägarum, kommer vidare resultatet av detta knappast att föreligga vid den tid då,enligt vad jag föreslog, stöd tUl partierna normalt skaU betalas ut fördet första året i valperioden, dvs. för tiden fr. o. m. den 1 . Fråganförtjänar därför viss uppmärksamhet. 1 enhghetmed den ståndpunkt på vilken partistödslagen i övrigt vilar vill jag förordaatt stöd till partierna för första året i valperioden får beräknas ochutbetalas på grundval av. det ursprunghga valresultatet, oavsett om omval skalläga mm eUer inte. Ett omval kommer då att påverka det statliga stödet först fr.o. m. följande beräkningsär. Någon särskUd bestämmelse härom, utöver den i 12 §första stycket, behövs inte. 1 överensstämmelse med vad som enligt 10 § gälleri fråga om extra val föreslår jag emellertid den modifikationen att parti,som vid det ursprunghga valet inte fick av rösterna ihela landet men som når fyraprocentsgränsen vid omvalet, tiUerkänns grundstödsom belöper fram tUl närmast följande 1 . Utgångspunkten förberäkningen bör vara den dag då valet avslutades, dvs. då resultatet av valetkungjordes. Samma utgångspunkt bör gälla vid beräkning av grundstöd efter extraval under återstoden av året. Jag föreslår att 10 § ändras efter vad jag harangivit . 1 den nya RF har termen nyval ersatts med benämningenextra val. Motsvarande ändring bör göras i 4 och 10 §§ i partistödslagen. Utöver vad jag har sagt i det föregående föreslår jag iförtydligande syfte ett tillägg till lagtexten i 12 §. Ändringarna i lagen bör träda i kraft den 1 januari 1975.Övergången till de nya tiderna för beräkning oeh utbetalning av stöd tiUpartierna kräver emellertid särskild reglering. Enhgtpunkt 3 i övergångsbestämmelserna liU den nya RO sker omläggningen avriksdagens årliga arbetsperiod på så sätt att två riksmöten inleds under det årdå den nya RO först skall tiUämpas (1975). Det första är förkortat.Det börjar och avslutas . Det andra inleds i septembereller oktober och bhr det första som helt följer reglerna i den nyaRO. Övergången till den nya ordningen för beräkning och utbetalning av statligtstöd till partierna bör enligt min mening följa samma mönster. Jag föreslår attstöd till partierna betalas ut , dels ifebmari, för liden från årets början till , dels , förtiden . Den första utbetalningen börskäligen utgöra tio tolftedelar av vad som enligt de äldre bestämmelsernaannars skuUe ha utgått för hela . Skulle extra val som intekan beaktas vid den första uträkningen äga rum före ochblir som följd härav 10 § tillämplig, skaU givetvis grundstöd enligt paragrafenutgå endast för tiden t. o. m. . -Övergångsbestämmelsernaunder punkt 2 har utformats med ledning av vad jag har anfört . Enligt 3 oeh 9 §§ är partistöd resp. avtrappat grundstödsatt i relation till ordningstalen för åren närmast efter ett visst val. Vidtillämpningen av dessa paragrafer för tiden fr. o. m. kanuppkomma vissa svårigheter när beräkningen utgår från ett val som inträffademedan lagen i den äldre lydelsen var tillämplig. 1 denna lydelse byggde julagen på en annan årsberäkning än i den nya lydelsen. Jag föreslår att fråganregleras uttryckligt i övergångsbestämmelserna (punkt 4). Det år som inleds den15 bör givetvis räknas som det tredje efter det ordinarie valet år1973. bör, vid tillämpningen av 9 §, anses såsom det andra efter ettnyval som har ägt rum före och som det förstaefter ett nyval eller ett extra val som har ägt rum . Övergångsbestämmelserna under 2 d) och 3 är föranledda avden ändrade terminologin beträffande extra val. 4.9 Förslag till lag om upphävande av det av riksensständer fastställda, av Konungen godkända och av riksens ständer , § 8, utfärdade formuläret till försäkran att av tiUkommande konungar vid regeringens anträdande avgivas. I samband med att förslaget tUl den nya RF lades framuttalade jag (prop. 1973:90 s. 270) att den nuvarande konungaförsäkran ärföråldrad och bör ersättas av en ämbetsförklaring avgiven inför Gfr 2kap. 10 § andra stycket i den nya RO). Jag föreslär nu i enhghet härmed attformuläret tUl den nuvarande konungaförsäkran skaU upphöra att gälla vidutgången av . Eftersom formuläret har fastställts av bör detupphävas genom lag. 4.10 Förslag tUl lag om ändring i Antagandet av den nya RF oeh av de därav föranleddaändringarna i TF påkallar vissa följdändringar i . 1 huvudsakbestår dessa i att ordet "Konungen" byts ut mot"regeringen". 1 18 kap. 1 § och i 19 kap. 1 § andra stycket syftarordet "Konungen" emellertid både på konungen personligen och på Kungl.Maj:t i konselj.