prop · FX03128 · 1974-12-31 00:00:00 — Det kan ske av tvång på gmnd av attbankinspektionen återkallat tillståndet att utöva aktiefondsverksamhet ellertill följd av att fondbolaget trätt i likvidation eller försatts i konkurs.Förvaltningen kan också upphöra på frivillig väg genora att fondbolaget eftereget initiativ lägger ned aktiefondsverksaraheten eller av någon anledningvill upphöra med förvaltningen av viss fond. I andelsägamas intresse bör enlagstiftning om aktiefonder hmehålla regler ora under vUka fömtsättningar ettfondbolags aktiefondsverksamhet skall upphöra och om förfarandet vidavvecklingen av verksamheten. Utredningen föreslår att förvaltningen av en aktiefondoraedelbart skall övergå tUl förvaringsbanken, om fondbolagets tillståndåterkallats eller om bolaget trätt i likvidation eller försatts i konkurs. Villfondbolag att förvaltningen skall övergå tUl annat fondbolag, får det ske, ombankinspektionen medger det. Medgivande behövs dock inte, om bolaget överlämnarförvaltaingen tUl förvaringsbanken. I de fall fondbolaget frivUligt överlåterförvaltningen får dock denna övergå till förvaringsbank eller annat fondbolagförst efter det fondbolaget tillkännagett beslutet. förvaringsbanken sköter förvaltningenfår banken enligt utredningen ej lösa in fondandelar eller sälja nya andelar.Detta motiveras av att förvaringsbanks förvaltning skall vara eninterirasförvaltning i avvaktan på att andra åtgärder vidtas bettäffandefonden. Förvaringsbanken skaU antingen överlåta fondförvaltningen tUl annatfondbolag eUer upplösa fonden. Om fonden skaU upplösas, åligger det förvaringsbankenatt sälja värdepapper som ingår i fonden, betala skulder som belöper på dennaoch utskifta behållna fondtUlgångar tUl fondandelsägama. Remissinstanserna har i allmänhet godtagit de avutredningen föreslagna reglema om fondförvaltningens övergång m.m. Deerinringar som framförts har endast rört detaljer i förslaget. Även enUgt minmening bör utredningens förslag i aUt väsentiigt godtagas. Förslaget överensstämmeri huvudsak med riktlinjer men saknar mot- De föreslagna reglerna är givetvis avsedda att i första handskydda fondandelsägarnas behöriga ekonoraiska intressen. Reglema bör emeUertidockså ses som ett skydd för tredje man. Av särskUd betydelse anser jag det varaatt förvaltaingen alltid skall övertas av förvaringsbank i de fall där ettfondbolag tvingas upphöra raed aktiefondsverksamheten och där bankinspektionenej kan medge att verksamheten överlåts på ett annat fondbolag. Genom attförvaltningen övertas av en förvaringsbank torde garantier skapas för attförvaltnmgen, som regelmässigt fömtsätts bli relativt kortvarig, sker på ettriktigt sätt och under iakttagande av fondandelsägarnas geraensararaa intresse.Jag förordar därför att bestämmelser om upphörande och överlåtelse av aktiefondsverksamhetutforraas i enlighet raed vad jag nu anfört. Särskilda regler om hur man skallförfara vid upplösning av en aktiefond, ora tUlgångama inte förslår att täckaskulderna, torde inte behövas. Enligt vad jag förordat får nämligen fonden belastasmed skulder bara efter medgivande av bankinspektionen och i intet fall till merän tjugo procent av fondens värde. TUl vissa andra frågor sora har saraband medupphörande av aktiefondsverksamhet, t. ex. skyldighet för fondbolag att vidöverlåtelse offentligt tillkännage denna, återkomraer jag ispecialmotiveringen. 5.4.13Tillsyn m. m. Jag har tidigare framhållit att en väsentiigfömtsättnmg för att en lagstiftning ora aktiefonder skall fungera väl och gedet avsedda skyddet åt fondandelsägama är att den som utövaraktiefondsverksamhet står under offentlig tUlsyn. I likhet med utredningen ochreraissinstansema anser jag att fondbolag bör stå under tillsyn avbankinspektionen. Genora att inspektionens tillsyn redan nu omfattar bl. a.banker kommer tillsynsverksamheten över fondbolag och förvaringsbank att samlashos en myndighet. Detta anser jag vara en klar fördel. InspektionenstiU-synsfunktioner är också i aUt väsentligt desamma i dessa faU. Uttedningenhar ansett det lämpligt att tiUsynsreglerna beträffande aktiefonder så närasom möjligt anknyter till vad sora gäller bankinspektionens tUlsyn i övrigtoch har i sitt lagförslag tagit in en rad bestäramelser angående tiUsynenefter mönster av bl. a. banklagstiftningen. I avsnitt 3.3.14 har jag redogjortför innehållet i de av utredningen föreslagna bestänunelserna och jag hänvisartill den där lämnade redogörelsen. Såväl som riktlinjer fömtsätteratt aktiefonder och förvaltningsföretag skall stå under offentlig tillsyn.TUlsynsmyndighetens uppgifter anges utförligt i dessa riktlinjer. a. skallsärskild kontroU göras beträffande de fondbestämmelser eller prospekt som av- serfondförvaltoingen och de redogörelser i övrigt sora innehåller en redovisningav fondens stäUning ra. Som jag anfört fäster jag stor vikt vid denoffentiiga tUlsynen över aktiefondsverksamheten och jag ansluter raig i alltväsentligt tUl de synpunkter sora utredningen framfört i denna fråga. Degrundläggande reglema för tUlsynen bör meddelas i aktiefondslagen. Jag anseremellertid att mera detaljerade bestämmelser om tillsynens utövande inte in i lagen. I stället bör närmare bestämmelser i detta hänseende utfärdasav Kungl. Jag återkommer i specialmotiveringen till den närmareutformningen av de regler om tiUsyn som enligt min mening bör tas in iaktiefondslagen. Uttedningen föreslår att kostnadema förbankinspektionens tUlsynsverksamhet beträffande fondbolagen skall bestridasgenom årliga bidrag från varje fondbolag i likhet med vad sora gäller förkreditinrättningar och fondkommissionärer. TUl grund för kostnademas fördelningmellan fondbolagen kan enligt utredningen lämpligen läggas det sararaanlagdavärdet av de aktiefonder varje bolag förvaltar. Utredningens förslag har aUmänttUlstyrkts eller läranats utan erinran av remissinstansema. Även jag anser attkostnadema för bankinspektionens tiUsyn över fondbolagen bör betalas avfondbolagen i likhet raed vad som gäller bankinspektionens tiUsynsverksamhetbeträffande kreditinrättningar och fondkommissionärer. Kostnaderna börbestridas genom årliga bidrag från varje fondbolag. Hur fördelningen mellanfondbolagen skall ske behöver enligt min mening inte anges i lagen utan börbestämraas i administrativ ordning. Jag föreslår sålunda att skyldighet förfondbolagen att erlägga bidrag tiU kostaadema för bankinspektionenstiUsynsverksamhet fastställs i lagen och att Kungl. Maj:t bemyndigas attenligt de riktlinjer jag nu angett meddela närmare föreskrifter ora bidragensstorlek samt deras fastställande och eriäggande. Enligt uttedningens lagförslag skall fondbolag varaskyldigt att utge skadestånd, om fondandelsägare tUlskyndats skada genom attbolaget överttätt den föreslagna lagen eller gällande fondbestämraelser. Förförvaringsbank skall gäUa motsvarande skyldighet. Utredningens förslag harallmänt accepterats av remissinstansema. En remissinstans har dock i motsatstUl utredningen förordat alt skadeståndsskyldighet gentemot fondandelsägama böråläggas även vissa personer i ledande StäUning i fondbolag ellerförvaringsbank. Jag ansluter mig tUl utredningens förslag i frågaom skadeståndsskyldighet för fondbolag och förvaringsbank. TUl frågan omskadeståndsskyldighet för vissa personer i ledande ställning i fondbolag ellerförvaringsbank återkommer jag i specialraotiveringen. Utredningen har föreslagit bestäramelser ora straffför brott i vissa hänseenden mot den föreslagna lagen. a. att den som driver värdepappersfondrörelse här i riket utan att varaberät- tigaddärtill kan straffas raed böter eller fängelse i högst . Sararaa straffkan vidare ådömas bl. a. styrelseledamot i fondbolag som meddelar oriktigeller vUseledande uppgift tUl bankinspektionen i samband med desstiUsynsverksamhet eller sora för egen räkning köper värdepapper från bolageteller säljer värdepapper tUl detta, ora värdepapperen ingår eller skall ingå ivärdepappersfond sora bolaget förvaltar. De föreslagna bestämmelserna harlämnats utan erinran av remissinstansema och jag förordar attstraffbestämraelser upptas i aktiefondslagen i huvudsaklig överensstäraraelseraed utrednmgens förslag. Detta bör dock ändras på några punkter. HärtUlåterkommer jag i specialmotiveringen. Utredningen föreslår en övergångstid på rainst ettår efter lagens ikraftträdande under vUken tid hittillsvarande verksarahet börfå utövas utan hinder av lagen. Vidare föreslås att aktiefondsbevis, somutgetts innan förvaltningen av aktiefond överlåtits tUl fondbolag, inte skallbehöva bytas ut mot nya bevis. Utredningens förslag har godtagits av de flestaremissinstansema, Nägra av de nu verksamma aktiefondsföretagen har föreslagitatt övergångstiden bestäms till tvä år, i elt fall att övergångstiden skalluppgå till fem är såvitt avser kravet pä att ett visst minimikapital förfondbolag skall vara inbetalat. De flesta svenska aktiefondema förvaltas f. n. avstiftelser och måste sålunda för att uppfylla kraven enligt den nu föreslagnalagen ändra förvaltningsform tiU aktiebolag. För att förvaltningsföretagenskall klara denna omställning är en övergångstid motiverad. Denna bör bestämmasså att den raed god tidsraarginal ger möjligheter för förvaltningsföretagenatt antingen avveckla de aktiefonder som inte längre skall bestå eller anpassaförvaltningsformen tUl vad som föreskrivs enligt aktiefondslagen. Medbeaktande av de anförda synpunkterna förordar jag att övergångstiden bestärastill räknat från lagens ikraftträdande. Jag föreslår alt lagen skallträda i kraft . Den nu förordade övergångsbestämmelseninnebär alltså att den verksarahet rörande aktiefonder sora utövas vid lagensikraftträdande får fortsätta i den tidigare forraen till utgången av år 1976utan hinder av aktiefondslagen. Jag har i annat saramanhang nämnt att desvenska aktiefondsföretagen har ett stiftelsekapital på . TUl företagen är i nägra fall knutna försäljningsbolag med aktiekapitalpå eller överstigande . Den av mig föreslagna övergångstiden om tvåår är enligt rain uppfattning tillräckligt generöst tUltagen för att medgeraöjlighet för de hittUlsvarande aktiefondsföretagen att anpassaaktiekapitalets storlek tUl de nya bestämmelserna. Enligt rain raening är det lärapligt att allverksarahet sora avser aktiefonder och som vänder sig tUl aUmänheten stårunder tUlsyn av bankinspektionen fr. o. m. lagens ikraftträdande. Jag förordardärför att också sådanverksarahet sora bedrivs av aktiefondsföretag före nämnda tidpunkt ställsunder inspektionens tUlsyn fr. o. m. ikraftträdandet. Beträffande tiUsynen,bidrag tUl kostnadema för denna samt talan mot bankinspektionens beslut börsamma bestämmelser gälla för dessa aktiefondsföretag som för fondbolag. Vad i övrigt angår övergången till den nyaförvaltningsformen föreslår jag att lagens bestämmelser skall gälla itiUämpliga delar, om fondbolag skall överta sådan verksamhet som utövats förelagens ikraftträdande. Detta innebär bl. a. att sådant övertagande får skeendast med bankinspektionens medgivande och först efter det attöverlåtelsen tillkännagetts i föreskriven ordning. inteändrat sin förvaltningsforra i enlighet med lagen senast vid utgången av år1976 eller ansökt om tUlstånd enligt lagen, skall verksamhelenupphöra och förvaltningen av fondegendomen övergå till bankinstitut sorabankinspektionen utser. TUl övriga frågor sora har samband med övergångentill de nya lagbestämmelserna återkomraer jag i specialmotiveringen. I enlighet med det anförda har inomfinansdepartementet upprättats förslag till 1, aktiefondslag, 2, lag ora ändring i lagen (1916:156) ora vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendora ra. 3, lag om ändring i lagen (1936:81) ora skuldebrev, 4, lag om ändring i lagen (1944:705) ora aktiebolag, 5, lagom ändring i lagen (1970: 596) om förenklad aktiehantering. Jag har samrått med chefen för i fråga om lag förslagen under 24. Förslagen torde få fogas till statsrådsprotokoUet idetta ärende som bilaga 4. Rörande de enskilda beslämmelserna i lagförslagenvill jag ytterligare anföra följande, De lagtekniska lösningarna i departementsförslagetbygger i väsentliga delar på aktiefondsutredningens förslag till lag omvärdepappersfondrörelse (bU, 1), Beträffande det sakliga innehåUet avviker,som förut nämnts, departeraentsförslaget i flera viktiga punkter frånutredningens förslag. Hänsyn har tagits tUl de av och rekoraraenderaderiktiinjema (bil, 2 och 3). Lagtexten har indelats i 12 avsnitt, näraligeninledande bestämmelser, fondbolag, aktiefond. fondbolagsverksamhet, förvaringsbank, fondandel och fondandelsbevis m. ra., redovisning,upphörande och överlåtelse av aktiefondsverksamhet, tillsyn, besvär, skadeståndoch straffbestämmelser. I lagen finns också ikraftträdandebestämmelser. Som framgår av avsnitt 5.4.2 har de av utredningenföreslagna termerna värdepappersfond och värdepappersfondrörelse ideparteraentsförslaget ersatts av beteckningama aktiefond ochaktiefondsverksamhet. Lagen har mbricerats Aktiefondslag. Denna paragraf innehåller definitioner pä de förlagstiftningen centrala begreppen aktiefond, aktiefondsverksamhet, fondbolagoch förvaringsbank. Den svarar delvis mot 1 och 22 §§ i utredningens förslagoch har delvis motsvarighet i och riktlinjer. Begreppetaktiefond har behandlats i avsnitten 5.3 och 5.4.2. I definitionen anges bl.a. att fonden huvudsakligen består av aktier eller andra värdepapper. Fondenssamraansättaing anges närraare i 9 § första stycket. Väsentligt förbestänmLngen av fonden är vidare att den uppkorarait genora kapitaltillskottfrån allmänheten. Som framgår av avsnitt 5.4.2 kan således en aktiefond ilagens beraärkelse inte uppkomma genom geraensararaa värdepappersplaceringarav medleraraama i en sparklubb eller annan begränsad personkrets. En aktiefondägs, som närmare utvecklats i avsnitt 5.3, av andelsägarna gemensamt. Detta harkomrait till uttryck i definitionen. I utredningens lagförslag har uttryckligenangetts att fonden skall utgöra en från rörelsens övriga egendom skildförraögenhet. En följd av att fonden enligt departementsförslaget ägs avandelsägama gemensamt är att den blir en särskUd förraögenhetsraassa. Det ärdärför inte nödvändigt att i definitionen ange att fonden skall vara skUd frånannan egendora. Begreppet aktiefondsverksarahet har berörts iavsnitt 5.4.2. Verksamheten utövas i två huvudforraer, näraligen genomförvaltning av aktiefond samt försäljning och inlösen av fondandelar.Försäljningen av andelar riktar sig tUl aUmänheten. Härigenom kan inte barasvenska utan också utiändska rättssubjekt förvärva fondandelar. Utlännings förvärvav fondandel kan möjligen stå i strid mot lagen (1916:156) om vissainskränkningar i rätten att förvärva fast egendom ra. Denna lag innehållerett principiellt förbud för utiändsk medborgare att förvärva fast egendom,inmuta mineralfyndighet m, m. och syftar bl, a. tUl att erhålla en kontroU överutiändska förvärv av sådan egendora antingen förvärvet sker direkt eUer genoraförraedling av juridisk person. omsvenska aktiebolag föreskrivs att bolag, vars aktier kan ställas tUlinnehavaren, inte får förvärva bl. a. fast egendom utan tUlstånd av Kungl.Maj:t. Detsamraa gäller för svenska aktiebolag, vars aktier skall vara ställdatill viss raan, ora inte särskUt förbehåll (s, k. utlänningsklausul) tagits ini bolagsordningen. Genom utiänningsklausulen skall enligt lagen bestäramas attvid varje tid endast en raindre del av aktiema i bolaget i norraala fallmindre än en femtedel får förvärvas av utiändska rättssubjekt eUer vissasvenska rättssubjekt, bl. a. svenskt aktiebolag vars aktiebrev kan stäUas tUlinnehavaren eUer annat svenskt aktiebolag vars bolagsordning inte innehållerutlänningsklausul. Aktier, som får förvärvas av utländska rättssubjekt ochtiUståndspliktiga svenska rättssubjekt, kaUas fria aktier och övriga aktierbundna aktier [jfr 177 187 §§ lagen (1944: 705) ora aktiebolag]. Förvärv avbunden aktie i strid med utiänningsklausul är ogUtigt. Uttedningen har inteberört frågan ora eventueUt förbud för utiänning att förvärva andelar i svenskaktiefond. Remissinstanserna har inte anfört synpunkter i denna fråga. För egendel anser jag emeUertid att det i princip inte fiims anledning attlagstiftningsvägen hindra utlänning att förvärva andelar i svenska aktiefonder.Som framgår av avsnitt 7.2 föreslår jag därför att lag ändras iöverensstämmelse härmed. Ett utmärkande drag för det sätt på vUketvärdepapper i en aktiefond bör vara sammansatta är att därigenom åstadkommes engod riskspridning. Syftet härmed är att bereda större trygghet för de enskUdaandelsägama. Förvaltningen av fonden skall därför ske under beaktande avprincipen om riskfördelning. Detta har koramit tUl uttryck i definitionen av begreppetaktiefond i både och riktlinjer. Skyldigheten atttillgodose inttesset av riskspridning vid fondförvaltningen ingår sora ettväsentligt led i det förvaltande företagets verksarahet och har därför iaktiefondslagen ansetts böra koraraa till uttryck i samband med regleringen avaktiefondsverksamheten (21 § första stycket). har berörts i avsnitt 5.3.Fondbolag är enligt definitionen i förevarande paragraf aktiebolag, som fårutöva aktie-fondsverksanohet. EnUgt 14 § första stycket fordras särskUttUlstånd för utövande av verksamheten. De bestämraelser sora gäller förfondbolag behandlas närraare i specialmotiveringen tiU 4 §. Förvaringsbank anges vara bank sora förvarartiUgångarna i aktiefond samt tar emot inbetalningar och ombesörjerutbetalningar som avser fonden. Förvaringsbankens uppgifter behandlas ikommentaren tUl 2629 §§. Paragrafen, som delvis molsvarar 1 § andra stycketi utredningens förslag, anger att bara svenskt fondbolag får utövaaktiefondsverksarahet i . Att bolaget skall vara svenskt innebär attdet skall vara bUdat enligt svensk lag och sålimda registrerat här i landet.Genora bestämmelsen utesluts möjlighet för utländska aktiefondsföretag attetablera sig här. Som tidigare framhållits behandlas inte frågan om en eventuelllagstiftning för utländska aktiefonder i detta sammanhang. I paragrafens första stycke, som motsvarar 1 §tredje stycket uttedningsförslaget, stadgas förbud mot utövande avaktiefondsliknande verksamhet i annan form än aktiebolag eller ekonomiskförening. Verksamhet, som inte är aktiefondsverksarahet, men genom vUkenallraänheten erbjuds att delta i värdepappersförvärv för deltagamas gemensammaräkning, får sålunda utövas endast i någon av dessa forraer och endast omerbjudandet avser rätt att teckna aktie i bolaget eller andel i föreningen. Medbestämmelsen avses att förebygga ett kringgående av aktiefondslagens bestämmelser,t. ex. genom att man bildar elt enkelt bolag i vUket allmänheten erbjuds blidelägare. En sådan verksamhetsform eller sådana andra former av detla slag avekonomisk verksarahet som bedrivs under personligt ansvar kan, som ocksåfrarahållits i den aUmänna motiveringen, innebära risker för investerarna.Investraentverksamhet i aktiebolagets form bör däremot självfallet inteförbjudas och inle heller investraentverksarahet sora bedrivs i förra avekonomisk förening. Några reraissinstanser befarar att de föreslagnabegränsningarna i allmänhetens möjligheter tUl gemensamt förvärv avvärdepapper kan tolkas som ett hinder för den placeringstjänst som banker ochfondmäklare erbjuder sina kunder. Jag kan delvis instämraa i denna uppfattning.Placeringstjänslen hos bankerna och raäklama torde norraalt ingå sora en del avden service sora de erbjuder sina kunder. de emeUertid riktar etterbjudande om placeringstjänst till allraänheten genora t. ex. annonseringeller annan reklara, torde verksamheten kunna bU att betrakta somaktiefondsliknande verksamhet och sålunda falla tmder förbudet i förevarandeparagraf. Vid remissbehandlingen har påpekats att de i förstastycket föreslagna bestämmelsema kan lägga hinder i vägen för handel medcertifikat, sora dragits mot en gemensam depå av värdepapper. I sistnämndahänseende viU jag erinra om att det på den svenska obligationsmarknaden förekommers. k. certifikat, som utges i samband med inskrivning och deposition avobUgationer. Ett sådant certifikat utgör ett bevis om rätt att få utobligationer och kan närmast jämstäUas med lagerbevis och liknande handlingar,sora ulgör bevis ora rätt att få ut annat än pengar. Ett certifikat av dettaslag ulgör eraellertid inte någon andel i förvärv av värdepapper för gemensararäkning. Remissinstanserna torde ha åsyftat en annan form av certifikat,nämligen sådana sora avser andelsrätt i en depå av värdepapper av sararaeutställare. Sädana certifikat synes ha utfärdats i mycket begränsadomfattning i , Elt exempel är den depå av tyska obligationer somutgjorde en del av det s, k, Tändsticks-lånet. Det kan inte uteslutas attdepåer av denna typ, som förekommer i stor utsträckning i utlandet, kan fyUaett visst behov också hos oss. Enligt min uppfattning kan verksamhet av nunäranda och liknande slag i vissa fall vara en läraplig förra för gemensamtvärdepappersinnehav. Den bör därför inte förhindras lagstiftningsvägen. För att möjliggöra verksamhet av nu berörda ocheventuellt liknande slag har i andra stycket införts ett stadgande, enligtvUket Kungl. Maj:t eller myndighet, som Kungl. Maj:t bestämmer, kan raedgeundantag från förbudet i första stycket, ora särskilda skäl föreligger. Enligt första stycket i denna paragraf, somraotsvarar 1 § andra stycket andra punkten i utredningens förslag, gäller förfondbolag vad om aktiebolag i allmänhet är föreskrivet, i den mån annat inteföljer av aktiefondslagen. De föreskrifter för aktiebolag sora åsyftas ärsjälvfaUet i första hand bestäraraelsema i aktiebolagslagen. Mot första stycketi förevarande paragraf korresponderar 228 § andra stycket aktiebolagslagen,vari föreskrivs bl. a. att aktiebolagslagen inte gäller, i den raån särskUdabestäraraelser ges i lag eller författning i fråga ora aktiebolag förverksamhet av visst slag. De avvikelser sora föreslås för fondbolag gäller bl.a. bestämmelserna om fondbolags aktiekapital i 6 §, föreskrifter om bolagetsstyrelse i 7 § och om styrelseledamöter m. m. i 8 § samt vissa bestämmelser omskadestånd och straffansvar. Bestämmelsen i detta stycke innebär vidare att ettfondbolag liksora andra aktiebolag kan ansluta sig till VPC-systemet enligtlagen om förenklad aktiehantering. Vid reraissbehandlingen har fuUmäktige i Sverigesriksbank tagit upp frågan, ora utlänningsklausul bör finnas för fondbolag. Ianslutning härtiU vill jag frarahåUa följande. Sora framgår av kommentaren tUl1 § anser jag skäl inte föreligga att uppstäUa hinder för utlänning attförvärva andelar i svensk aktiefond. De särskUda styrelseledamöter somföreträder fondandelsägarna skall enUgt 17 § tredje stycket departementsförslagetmed bindande verkan för fondbolaget besluta i fråga om rösträtt för aktier iaktiefond. För dessa ledamöter, liksom för övriga ledamöter i fondbolagetsstyrelse, gäller med tUlämpning av 79 § aktie- bolagslagenatt de skall vara svenska medborgare, ora inte Kungl. Maj:t eller rayndighetsom Kungl. Maj:t förordnar tUlåter annat. Begräns-ningsreglema i 22 §departementsförslaget innebär att rösträtt kan utövas för högst avaktiernas röstvärde i varje aktiebolag. Med hänsyn tUl det anförda anser jagatt möjligheterna för utländska intressen att via aktier i en svensk aktiefondfå ekonoraisk makt över svenska företag i allmänhet inte är stora. Möjlighetenför utlänning att genom förvärv av aktier i svenskt fondbolag skaffa sigdominerande intresse över svenska företag torde också få bedömas som ringa. Föratt ej öppna en icke avsedd väg alt erhåUa en sådan ekonomisk makt anser jagdet emeUertid motiverat att en utlänningsklausul obligatoriskt införs för fondbolag. I paragrafen, som motsvarar 4 § i utredningensförslag, slås fast att fondbolag skall stå under tillsyn av bankinspektionen.Bestämraelsen har berörts under avsnitt 5.4.3. Föreskrifier ora tillsyn finnsockså i 46 och 47§§. I denna paragraf ges föreskrifter ora fondbolagsaktiekapital. Den svarar mot 5 § första stycket i utredningens förslag och harmotsvarighet i art. 2 i Europarådels rekoraraendation och i regel 17 i .