prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Industricenteranläggningarär i enlighet med beslut av 1973 ärs riksdag under uppbyggnad i ochStrömsund. Genom beslut av 1973års riksdag byggdes stödet tUl glesbygderna ut väsentligt. För att centraltfölja utvecklingen i glesbygderna har en interdepartemental beredningsgruppinrättats. Genom denna hålls fortlöpande kontakt mellan berörda departementoch samordnas åtgärderna inom glesbygdspolitiken. Vid sidan av den lokaliseringspolitiskastödverksamheten utgår kreditstöd till den mindre och medelstoraindustrin genom statens industriverk och företagareföreningarna i form avstatliga lånegarantier och lån ur statens hantverks- och industrilånefond. Föratt tUlgodose de mindre och medelstora företagens behov av direktlån frånföretagareföreningarna anvisade riksdag på tiUäggsstat I tillriksstaten för innevarande budgetår 20 milj. kr. till förstärkning av statenshänt- 1974:1 Bilaga 13 14 verks- och industrilånefond. Förnästa budgetår föreslås en förstärkning av fonden med 30 mUj. för attföreningarnas utlåningskapacitet skall bibehållas. Inom arbetsmarknadsdepartementetarbetar en expertgmpp med uppgift att försöksvis samordna uppföljningen ochbevakningen av statens fordringar i företag som har fått statligt stöd m. m.Gmppen har vidare till uppgift att arbeta fram förslag rill åtgärder i enskUdauppföljningsärenden. Genom beslut av riksdag har den regionalauppföljnings- och bevakningsverksamheten försöksvis knutits tilllänsstyrelsema. Redan nu kan konstateras att den intensifierade uppföljningsverksamhetenhar gett väsentliga resultat, framför allt i samband med finansiellarekonstmktioner och liknande åtgärder i stödföretagen. Anslagsförändringarnainom verksamhetsområde i förhållande tillriksstaten för motsvarande anslag för /74 framgår av följandesammanställning (milj. Anvisat 1973/74 Förslag 1974/75 -+-457,7 + 128,5 -1-581,8 -1- 10,0 -1- 15,0 A. m. m. Arbetsmarknad m. m. C. Arbetsmiljö m. m. Invandring m. m. Statensutlåningsfonder Fonden för låneunderstöd Summa för kapitalbudgeten 270,0 295,0 +25,0 Totalt för arbetsmarknads departementet 3 944,8 4 551,6 -|-606,» 1974:1 Bilaga 13 is Utdragav protokollet över arbetsmarknadsärenden, häUet inför statsrådet . Närvarande: statsministern ,ministern för utrikes ärendena , statsråden , ,, , , , , , , ,, , , , , . Chefen förarbetsmarknadsdepartementet, statsrådet , anmäler de frågor somgäller utgiftema för /75 inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde, dock att de på driftbudgeten under punkterna C 3 och D 14upptagna frågorna samt delprogrammet Arbetsmarknadsutbildning under punkten B1 och programmet Rehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade underpunkten C 4 anmäls av statsrådet . 1972/73 Utgift 18 438 523 1973/74Anslag 9 719 000 1974/75 Förslag 9925 000 1Anslaget A 1. Arbetsmarknadsdepartementethar inrättats fr. o. m. . Huvuddelen av det tidigareinrikesdepartementets uppgifter handläggs nu av det nyaarbetsmarknadsdepartementet. Bostadsfrågorna har övertagits av det nybildade . TUl arbetsmarknadsdepartementethar från överförts frågor om arbetarskydd, arbetstid ochsamarbete inom internationella arbetsorganisationen (). Organisatorisktindelas i femsakenheter, nämligen arbetsmarknadsenheten, arbetsmiljöerUieten, invandrarenheten,lokaliseringsenheten och enheten för regional utveck-lingsplanering. Dessutom finns ett planerings- och budgetsekretariat,ett rättssekretariat och ett internationellt sekretariat samt försöksvis en 1974:1 Bilaga 13 i6 expertgrupp för att samordnauppföljning och bevakning av statens ekonomiska engagemang hos företag som harfått statligt stöd. Personalmässigt har departementet 56 handläggare och 36övrig personal. Lönekostnader 7 645 000 Regionalpolitisktutveckhngsarbete m. m. Maj:t harmed stöd av bemyndigande (prop. 1965: 65 s. 19, SU 1965: 105, rskr1965: 295) beslutat mrätta en tjänst för departementsråd iarbetsmarknadsdepartementet. Jag beräknar ytterligare medel för en tjänst somdepartementssekreterare eller kanslisekreterare och en kanslisttjänst. Med hänvisning tUlsammanställningen beräknar jag anslaget till . För uppföljning ochbevakning av statens ekonomiska engagemang hos företag som har fått statligtstöd beräknar jag . och för regionalpolitiskt utvecklingsarbete . Jag hemställer att Kungl. att tillArbetsmarknadsdepartementet för /75 anvisa ett förslagsanslagav . Kommittéer m. m. 1972/73 Utgift 16390 532 Reservation 12 100 365 1973/74Anslag i8 800 000 1974/75 Förslag 8615 000 För innevarandebudgetår har under anslaget beräknats 2 milj. kr. för sådant forsknings- ochutvecklingsarbete som är av betydelse för arbetsmarknadspolitiken. F. n. pågårstörre undersökningar om de ekonomiskaeffekterna av omskolning och geografisk rörlighet, om arbetsförmedlingensinformationsverksamhet samt den potentiella arbetskraften ocharbetskraftsrekryteringen. Jag förordar att för nästa budgetår ett oförändratbelopp på 2 mUj. tas upp för detta ändamål. För övrigutredningsverksamhet räknar jag med ett medelsbehov av . 1974:1 Bilaga 13 17 Jaghemställer att Kungl. att till Kommittéer m. m. för /75 anvisaett reservationsanslag av . 1972/73Utgift 1234 684 Reservation 1213 233 1973/74Anslag i200 000 1974/75Förslag 200 000 - För /75 förordar jag oförändrat anslag.Jag hemställer att Kungl. att till Extra utgifter för /75 anvisaett reservationsanslag av . 1972/73Utgift 3 100 000 1973/74Anslag 2 801 000 1974/75Förslag 3 630 000 En mindre del av anslaget ersätter det under elftehuvudtiteln i riksstaten för innevarandebudgetår uppförda reservationsanslaget Bidrag till bestridande av kostnader för vissa internationella kongresser iSverige. I övrigt ersätter det vissa delar av det under femtehuvudtiteln i riksstaten uppförda förslagsanslagetInternationellt socialpolitiskt samarbete. Från anslaget skall bestridas kostnaderna för Sverigesdeltagande i verksamhet och för . Dessutom bestrids kostnaderför sådana internationella kongresser inom arbetsmarknadsdepartementetsområde, för vUka åtar sig värdskapet, bl. a. inom ramen förFN-samarbetet. andel i kostnaderna för verksamhet, somför beräknades tUl ca , kan för beräknas rill ca . Den årliga svenska avgiften tUl betalas för varje kalenderår itvå poster, som i regel erläggs under det år bidraget avser.Medelsbehovet för detta ändamål bör för /75 beräknas tiU ca . För ILO-konferenser beräknar jag . Dessutom bör 100 000kr. tas upp för eventueUa kostnader för sådana internationella kongresser inomarbetsmarknadsdepartementets område, för vilka kan tänkas åta sigvärdskapet. Jaghemställer att Kungl. att till Internationellt samarbete för budgetåret1974/75 anvisa ett förslagsanslag av . 2 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 13 ] 8 B ARBETSMARKNAD M. Arbetskraftsutbud och sysselsättning åren 19651977 Som en bakgrundtill vad jag i det följande kommer att anföra i fråga om behovet av bättreunderlag för statsmakternas planering och beslut på sysselsättningspolitikensområde lämnar jag först en redogörelse för dels arbetskraftsutbud och sysselsättningunder åren 1965 1972, dels tillgängliga prognoser rörande utvecklingen pådessa områden . Utvecklingen påarbetsmarknaden senare hälft och början av 1970-taletkännetecknas av en kraftig ökning av antalet personer i arbetskraften ochantalet sysselsatta. Flera faktorer har påverkat denna utveckling. Ett av de mestframträdande dragen i utvecklingen är den fortsattakraftiga ökningen av antalet kvinnor i arbetskraften. Den kvinnligaarbetskraften har ökat med omkring 240 000 personer, varavomkring hälften faller på gruppen kvinnor med barn . Den senaregmppens relativa arbetskraftstal, dvs.andelen i arbetskraften i procent av samtliga i denna befolkningskategori,har ökat från 36,8 tUl . Det är viktigt attnotera att de relativa arbetskraftstalen för kvinnor under den senastekonjunkturnedgången har fortsatt att öka. Under konjunkturnedgången åren19661967 noterades en minskning i dessa tal. En annan faktor avstor betydelse för arbetskraftsutvecklingen är immigrationen. Under härifrågavarande period har tillskottet till arbetskraften genom nettoimmigrationuppgått till 85 000 personer. noteras emellertid en nettoemigrationoch därmed bröts en utveckling som har kännetecknat . Iberäkningarna av immigrationens betydelse för arbetskraftsökningen harantagits samma relativa arbetskraftstal som för befolkningen i sin helhet,något som med stor sannolikhet innebär en underskattning av immigrationensinverkan på arbetskraftstillskottet. Medan kvinnomasökade arbetskraftsutbud och nettoimmigrationen har svarat för hela den totalaökningen i arbetskraften , kan man för den manUgabefolkningen konstatera en minskning i de relativa arbetskraftstalen. Denmanliga arbetskraften har därmed kommit att minska med uppemot 7 000 personerunder perioden, trots en befolkningsökning på ca 110 000 . Nedgången i de relativa arbetskraftstalen gäller främst 1974:1 Bilaga 13 19 de högre åldrarna, dvs. ochdäröver, men även åldrarna . Den minskning i de relativaarbetskraftstalen för yngre åldrar som kunde avläsas i början av perioden harunder upphört. Detta synesgälla både män och kvinnor. De faktorer som ligger bakom dessa tendenserär i första hand utbildningsexpansionen , som innebar attstörre grupper blev kvar i utbildning med minskande arbetskraftstal som följd.Denna tendens synes ha brutits , vilket innebär att allt flerhar anmält sig som arbetssökande i stället för att fortsätta i skolmässigutbildning. Av betydelse i sammanhanget är också att de grupper som haravslutat sin utbildning senare del har ökat. Nedgången i deäldre männens arbetskraftstal torde delvis kunna hänföras till minskatförvärvsarbete bland pensionärer. En minskad efterfrågan på arbetskraft underden senare delen av perioden torde också hainverkat. Avgången ur arbetskraften i åldrama har ökat ochdärmed också antalet män utanför arbetskraften i dessa åldersgrupper. Antaletmän som av olika skäl står utanför arbetskraften har sålunda ökat med 70 000personer. Till en del torde denna utveckling förklaras av de strukturellaförändringarna i näringslivet med åtföljande problem för framför allt deäldre. De avsevärt förbättrade möjligheterna till förtidspensionering för äldrearbetare med tungt arbete torde i detta sammanhang också ha stor betydelse. Trots en betydande ökning av den manligabefolkningen blir slutresultatet för perioden en minskning av antaletmän i arbetskraften. Av väsentlig betydelse för utvecklingen av antaletsysselsatta är arbetstiden . harmedelarbetstiden för desysselsatta minskat med omkring . Anledningen härtill ärinte bara arbetstidsförkortningen, som påverkade arbetstiden , utan även den ökande andelen deltidsarbetande. Iarbetskraftsundersökningarna () ingår uppgifter om vad som skulle kunna kallas potentiellaarbetskraftstillgåiigar. De grupper som då avses är dels arbetslösa,dels de s. k. latent arbetssökande samt de som har arbetat mindre än 35 timmarunder mätveckan men som förklarat att de både kunnat och velat ta mer arbete.Av de nämnda undersök-ningama framgår bl. a. att antalet deltidsarbetande somvill och kan ta mer arbete har ökat något . Förändringarnasynes ha samband med efterfrågeläget, så att antalet har minskat när efterfråganhar ökat och omvänt. De latent arbetssökande har minskat kraftigt och stabiltöver perioden, medan de aktivt arbetslösa har ökat i ungefär samma utsträckning. Prop.1974:1 Bilaga 13 20 Antalet arbetslösa, latent arbetssökande samt deltidsarbetande som önskat merarbete . som kunnat och velat ta mer arbete ökade antalet sysselsattaenligt totalt med omkring 165 000 personer. Förändringen innebar enminskning för männen ( 48 000) och en kraftig ökning för kvinnorna (-1-213000). Ökningen i sysselsättningen totalt sett hänför sig till den första delenav perioden, medan ungefär sysselsättnuigsnivå redovisas för de tresenaste åren av perioden. För kvinnorna har sysselsättningstalen ökat varje årunder perioden med ett undantag (19661967). Andelen personer med deltidsarbete har ökat i jämn taktunder perioden. Ökningen har varit särskilt markant för kvinnorna. Antaletkvinnor med deltidsarbete ökade sålunda med drygt173 000. Antalet heltidsarbetande kvinnor ökade med drygt 40000. Sysselsättningen i de olika näringsgrenarna. Uppgifterrörande sysselsättningsutvecklingen i de olika näringsgrenarna kan hämtas delsfrån nationalräkenskaperna, dels från den reviderade och framskrivna versionenav långtidsutredning (LU 73). I följande tabell redovisas utvecklmgenunder samt åren 19701972.1 tabellen har också intagits tal för åren19721977 enligt den i LU 73 redovisade prognosen. Prop.1974:1 Bilaga 13 21 Sysselsättningensförändringar i olika näringsgrenar åren 19601972 samt prognos för åren19721977 (LU 73). sysselsatta (tusental) åren Jordbruk m. m. El, gas, vatten och avlopp - 8 + 47 - 1 +- 53 - 36 ± 0 + 9 - 37 -4- 0 - 29 -t- 0 Summa varu- och kraftproduktion + 32 + 115 -f 26 -h206 -h 4 + 105 -f 35 - 1 + 14 + 203 Den kraftiga minskningen av antalet sysselsatta inomjord- och skogsbruk, den tydliga förändringen i utvecklingen inomindustrisektorn samt den kraftiga ökningen inom den offentliga sektorn är mestutmärkande för utvecklingen som tabellen omfattar. Medannedgången i sysselsättningen synes avta inom jordbruket ökar den inomskogsbruket. För industrins del inträffade en förändring ,då sysselsättningen började minska efter att ha ökat . Enviss återhämtning skedde men därefter har nedgången fortsatt.Totalbilden döljer emellertid betydande branschmässiga och regionalt betingadeskillnader. För byggnadsindustrin inträdde den förändringeni sysselsättningsutvecklingen att en tämligen stabil sysselsättningsökningvändes i en minskning som har tilltagit i accelererande takt. Församfärdsel och varuhandel redovisas en viss ökning somemellertid inom varuhandeln övergick i en minskning förstaår. Privata tjänster har ökat något . För offentligatjänster slutligen redovisas en mycket stark ökning . Även under1970-talets två första år med det svaga allmänna efterfrågeläge som då råddehar sysselsättningsökningen inom sektorn fortsatt. De extraordinäraarbetsmarknadspohtiska åtgärder som vidtogs under dessa båda år har medverkattiU att tillväxttakten har förblivit hög. Bedömningarför perioden 19721977. I LU 73 har gjorts en avstämning och framskrivning av1970 års långtidsutredning varvid även arbetskraftsprognosen har reviderats medhänsyn tUl utvecklingen och övriga förhållanden. När det gäller arbets- 1974:1 Bilaga 13 22 kraftsutbudets förändring görs iLU 73 antaganden som på följande punkter avviker från LU 70. a) LU 73 antar en lägre immigration (15 000 ) jämfört med LU70 (20 000 ). b) LU 73 antar en jämfört med LU 70 mer positiv utveckling av derelativa arbetskraftstalen för de yngre åldersgrupperna och en mer negativutveckling av dessa tal för de äldre åldersgrupperna. Resultaten av dennya arbetskraftskalkylen ger följande förändringar för perioderna 19701975 och19721977. Medelfolkmängd totalt 1674 är Antal personer i arbetskraften Antal arbetade timmar/år milj. tim. + 199 500 0,5 -1- 195 100 0,5 + 94 400 0,3 -{ 79 700 0,3 + 96 900 0,5 +- 74 000 0,4 I kalkylen över arbetskraftsutbudet har någondirekt hänsyn till sambandetmellan utbud och efterfrågan på arbetskraft inte tagits. Inte heller har någonanalys gjorts av eventuella skillnader i stmktur mellan utbud och efterfråganpå arbetskraft. I LU 73 antas attproduktivhetsökningen kommer att bromsas upp under resten av 1970-talet. Skälentill detta antagande är bl. a. den väntade fortsatta förskjutningen avsysselsättningen till näringar med lägre produktivitetsökning (tjänstesektorn).Härtill kommer att den produktivitetshöj ande strukturomvandlingen inomindustrin har medfört problem som gör att den knappast kan antas fortgå isamma höga takt som . Vidare måste rationaliseringsarbetetfortsättningsvis bedrivas under större hänsynstagande till arbetsmiljön. Den bedömningsom LU 73 gör för de olika näringsgrenarna återfinns i dentidigare redovisade tabellen (s. 21) där de procentuella förändringarna haröversatts till tusental personer. Utvecklingen i stort som den har varit sedan1960-talets senare hälft fortsätter enligt prognosen med vissa avvikelser. Inomskogsbruket t. ex. bedöms sysselsättningen minska snabbare än under de bådatidigare femårsperioderna. Nedgången inom byggnadssektorn, som har varitkraftig , bedöms fortsätta om än i något dämpad takt. För industrin antasproduktivitetsökningen komma att fortsätta i hög takt (7,), bl. a.beroende på den outnyttjade reserv som beräknas i utgångsläget (). Under1960-talet ökade produktiviteten med , och under åren 19701972med . 1974:1 Bilaga 13 23 har man, som redan sagts,pekat på vissa faktorer som gör det troligt att ökningen blir lägre. Inom industrini dess helhet skulle produktionen enligt prognoserna öka . Även denna relativt kraftigaökning skall ses mot bakgrund av att utvecklingen har varit svag (mot av LU 70antagna årlig ökning). Relationen mellanvaruproduktion och tjänsteproduktion nådde den punktdär antalet i tjänstesektorn sysselsatta är större än i industrin. Denberäknade produktivitetsstegringen inom industrin väntas medföra en fortsattnedgång i industrisysselsättningen, trots en betydande ökning av produktionen.Industrin torde emellertid även ifortsättningen komma att spela en nyckelroll i den svenska ekonomin. Enallt effektivare varuproduktion fungerar i det övergripande perspektivet som en resursskapande faktor i detatt den utgör basen för expansion av andra, mer arbetsintensivanäringsgrenar. Härtill kommer industrinsbetydelsefulla roll i det regionalpolitiska perspektivet. De stimulerandeeffekterna av en viss ökning av industrisysselsättningen kan väntas varaavsevärt större än effektema av en lika stor ökning av sysselsättningen inomandra branscher. Tjänstesektorns beräknade tUlväxt sker tillstörsta delen inom gruppen offentliga tjänster, där ökningen bedöms blikraftigare än . I LU 70 beräknades antalet sysselsattainom nämnda grupp öka med 185 000 personerunder perioden 19701975, vilket var 3/4 av den beräknade totalasysselsättningsökningen. 1972 har antalet sysselsattapersoner i offentlig tjänst fortsatt att öka starktmen produktionsökningen har avtagit. För hela den offentliga sektornvar den årliga ökningen i produktion motnära för perioden 19651970. Enligt nu gjorda beräkningar för perioden19721977 kommer produktionen av offentliga tjänster att öka med ca 4 %per år. Denna ökningstakt är ungefär oförändrad jämfört med vad som angavs i LU70. Nedrevideringar av produktionsökningen inom bl. a. utbUdningen ochförsvaret motsvaras sålunda av upprevideringar för socialvården ochrättsväsendet. Arbetsmarknaden m. m. Den förbättradekonjunkturen har avspeglats i sysselsättningsutvecklingen. Minskningen i männens sysselsättning under de föregåendeåren som har berörts har bromsats upp och t. o. m.övergått i en sysselsättningsökning under årets senare del. För kvinnornas del har ökningen i antalet sysselsatta fortsatt. visararbetskraftsundersökningarna också på en be- 1974:1 Bilaga 13 24 tydande ökning av antalet personer i arbetskraften. Detta tUlskott till arbetskraftenhar till stor del kunnat beredas sysselsättning. För det nämnda kvartaletredovisas 8 000 fler män och 34 000 fler kvinnor sysselsatta jämfört medmotsvarande tid . Detta framgår av följande tabell som visartalen åren 1970 1973. Antalet personer iarbetskraften och sysselsatta enligt åren 19701973(tusental) 1970 1971 1972 1973 4 004 4 035 1559 1 596 1621 1 650 3 909 3 894 3 899 3 940 1 526 1 546 1 569 1 603 I fråga ominvandringen har betydande förändringar inträtt. redovisades ettinvandringsöverskott på nära 50 000 personer, vUketunder reducerades till 3 000 personer. registreradesen nettoutvandring på 6 700 personer och för beräknasnettoutvandringen bli av samma omfattning. Antalet arbetsanmälda utländskamedborgare har emellertid ökat och även antalet meddeladearbetstillstånd har varit större än föregående år. Även med reservation förbrister i statistiken kan de angivna siffrorna tolkas som ett utslag av ökadsysselsättningsgrad bland de i landet bosattautländska medborgarna, något som i sin tur ligger i linje med den allmännabilden av förbättrad sysselsättning. Efterfrågan påarbetskraft ökade och avsåg då främstyrkesutbUdad arbetskraft. förstärktes denna tendens och undersenare delen av året avsåg den ökade efterfrågan även inte yrkesvanarbetskraft. Emellertid kan man konstatera enviss eftersläpning i efterfrågan på arbetskraft i förhållande tUl andra teckenpå konjunkturuppgång. Orderingången och produktionen inom exportindustrin ökadesålunda mycket kraftigt redan under första delen av . En underkonjunkturnedgången vidmakthållen produktionskapacitet torde utgöra en del avförklaringen till denna eftersläpning. Redan under är 1972 kunde man således istatistiken över meddelade varsel om nedläggningar och driftinskränkningaravläsa en strävan från företagen att behålla sin personal. Utvecklingen avefterfrågan på arbetskraft kan studeras i arbetsförmedlingarnas statistik övervid månadens mitt obesatta platser samt över det totala antalet under månadennyanmälda lediga platser. Som ett mått på aktiviteten på arbetsmarknaden ochdärmed konjunkturläget torde den senare redovisningen varaav särskUt intresse. Jämfört med var ökningen i antalet nyanmäldalediga platser under första delen av obetydlig. Först under senaredelen av ökade antalet nyanmälda lediga platser påtagligt. Framför alltredovisades en stark ökning i efterfrågan på arbetskraft inomtillverkningsindustrin. Även antalet obesatta platser vid månadens mitt visadeen likartad utveckling . En markant ökning i efterfrågan påarbetskraft inträffade efter semestrarna och antalet kvarstående lediga platservid månadens mitt var högre än undermotsvarande period . Statistiken kan sannolikt tolkas så attden växande efterfrågan har åtföljts av ökade svårigheter att tillsättaplatserna, varför dessa redovisas som obesatta under . Regionalt förelåg ennågot splittrad bild. Efterfrågan på arbetskraft ökade först i södraoch mellersta delarna av landet med undantag till en början förstorstadsområdena och speciellt , som först under andra delenav året har fått en klar efterfrågeökning. Utvecklingen framgår av följandetabell och diagram. l:akv 2:akv 3:e k v 4:ekv Till arbetsförmedlingen nyanmälda lediga platser åren 19711973 i i i 1 i B > Ökningen iefterfrågan på arbetskraft kan utläsas också i kvartalsvisa barometerundersökningarför industrin och byggnadsverksamheten. Vid undersökningstillfället iseptember 1973 uppgav sålunda av industriföretagen brist påyrkesarbetare och brist på andra arbetare. Därmed noterades de högstabristtalen beträffande dessa kategorier av arbetskraft sedan december 1970.Någon brist på tjänstemannapersonal inom industrin har enhgt konjunkturbarometernpraktiskt taget inte förekommit . Inom byggnads- ochanläggningsverksamheten noterades ökad brist på främstträarbetare medan bristen på övrig arbetskraft inom denna sektor var fortsattbegränsad. Även bland varuhandelsföretagen redovisades synnerligen lågabristtal . Som tidigareframhållits har antalet personer som har berörts av varsel om nedläggningareller driftinskränkningar legat på en klart lägre nivå än underde båda åren . De sektorer som redovisar den kraftigasteminskningen i antalet varselberörda är gmv-, metall- och verkstadsindustrin,medan pappers-, massa- och grafisk industri samt livsmedelsindustri redovisarfler varselberörda personer under år 1973än . Den positiva utvecklingen hänför sig till industrigrenar medstor andel manlig arbetskraft. Följande diagram ger en bild av omfattningen avantalet personer som har berörts av varsel . Varsel om personalinskränkningar (samtliga berörda) Prop.1974:1 Bilaga 13 27 Arbetslösheten enhgt låg varje kvartal under år1973 på en något lägre nivå än föregående år. Ser man på utvecklingen över åretfinner man att nedgången i arbetslösheten blivit alltmer markerad under senaredelen av året, vilket stämmer väl överens med den positiva utvecklingen avantalet lediga platser.