prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — Det ordinarie vägbyggandetförväntas öka något medan beredskapsarbetena tycks fortsätta att minska, dock ien betydligt lägre takt jämfört med nedgången 19721973. Även för 1974förväntas byggnadsverksamhet öka. Totalt inkl. de statliga företagen beräknas destatliga byggnadsinvesteringama öka . De statliga maskininköpen antas 1974 öka med 9 %jämfört med . Affärsverkens maskininvesteringar förväntas öka med 10,5 %och myndigheternas , Inom affärsverken.är det framför alltvattenfallsverket men även som svarar för den planerade ökningen. 1 Nationalbudget 1974 I37 De totala kommunala investeringarnaökade i volym . Byggnadsinvesteringarna steg med1,och maskininvesteringarna . Till gmnd för beräkningarna överprimärkommunernas och landstingens mvesteringsverksamhet 1973 och 1974 liggeren insamlad enkät. Utifrån denna enkät beräknasbyggnadsinvesteringarna ha minskat . Kommunemas utgifterhar härvid uppkorrigerats något eftersom kommunema i febraarienkäten tenderaratt underskatta det bakomliggande årets investeringsverksamhet. Som framgick avkonjunkturinstitutets januarirapport saknades vid beräkningstillfälletenkätinformation angående de kommunägda bolagens investeringsverksamhet. Ijanuari 1974 antogs att företagens byggnadsinvesteringar, som ökat endastobetydligt under såväl 1971 som 1972, skulle förbli oförändrade 19721973. Dådet fortfarande ej föreligger någon information om investeringsverksamheten1973 kvarstår antagandet om oförändrad volym. Totalt skulle därmed de kommunalabyggnadsinvesteringarna ha minskat . Primärkommunernas och landstingensmaskininvesteringar beräknas utifrån enkäten ha mmskat i volym19721973. Jämfört med de planer kommunerna angav i febmari 1973 innebär dettaen neddragning . Inkl. de kommunägda företagensmaskininvesteringar, som liksom i januarirapporten har antagits öka , beräknas de totala kommunala maskininköpen ha ökat frän 1972 tUl1973. Kommunernas totala investeringarskulle härmed ha minskat . I tabell 8 redovisas kommunernasinvesteringsplaner omräknade till förändringstal i fasta priser.Enligt denna planeras byggnadsinvesteringarna minska årsnivå. Primärkommunerna redovisar en minskning på och landstingen en minskningpå . Jämfört med novemberenkäten innebär detta en upprevidering av planernamed . Vid korrigering av novemberenkätens planuppgifterförutsattes att kommunerna ej haft möjlighet att ta hänsyn till destimulansåtgärder som aviserades i proposition 1973: 65,varför planerna uppkorrigerades . Då det kan antas attkommunerna i februarienkäten tagit hänsyn till dessa åtgärder har förprimärkommunerna ' Till den kommunala sektornsinvesteringar räknas enligt nationalräkenskaperna investeringar iprimärkommuner, landsting, kommunägda företag, kyrkliga kommuner,halvkommunala elföretag samt vissa kommunala beredskapsarbeten somadministreras av . Tabell 7:8 Planerade och faktiska förändringar av deborgerliga primärkommunernas och landstingens investeringar 1965 1974 Procentuell förändring från föregående år. 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 Byggnadsinvesteringar Planerat 'Faktiskt inträffad förändring Differens Maskininvesteringar Planerat ' Faktisktinträffad förändring Differens (-7) (-1) (-4) ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosåretsrena enkätvärde och det bakomliggande årets utfall. För planförändringen 1973 1974 har använts det preliminära utfallet . Anm. Uppgifterna inomparentes är prognoserade. Källor: och . planerna accepterats okorrigerade. Landstingens planer hardäremot nedkorrigerats något eftersom landstingen brukar överskattautfallet för innevarande är. Totalt för primärkommuner och landsting innebärdetta en nedkorrigering av planerna vilket betyder attbyggnadsinvesteringarna skulle sjunka frän 1973 till 1974 efter att 1973 ha minskat . Den beräknade fortsatta minskningen1974 torde till en väsentlig del vara en direkt följd av ett minskatbostadsbyggande. av de kommunala byggnadsinvesteringama utgörsnämligen av följdin-vesteruigar till bostadsbyggandet och som framgår av tabell1 beräknas detta sjunka frän 1973 till 1974. Totalt inkl. de kommunägda bolagen,vilkas investeringar även har antagits förbli oförändrade, beräknas detotala kommunala byggnadsinvesteringarna minska frän 1973 till 1974. Enligt kommunemas planer beräknas,som framgår av tabell 8, maskininköpen öka frän 1973 till 1974, Motbakgrund av att februarienkäten överskattat utfallet harkommunernas planer korrigerats ned . Totalt inkl, de kommunägdaföretagens maskininköp, som har antagits öka , skulle därmed dekommunala masldninvesteringama öka , De sammanlagda kommunalainvesteringarna beräknas emellertid fortsätta att minska. Mmskningstakten19731974 som beräknats till är dock betydligt lägre än nedgången 19721973. Bil.1 Nationalbudget 1974 139 Enligt nu föreliggande beräkningar skulle desammanlagda lagerinvesteringarna ha minskat med . 1973 i 1968års priser. Denna lagerutveckling motsvarar en neddragning med av dentotala inhemska efterfrågan, att jämföra med 1972 då motsvarande utvecklingmedförde en neddragning . Störredelen av den sammanlagda nedgången kan återföras på industrinslagerinvesteringar. Enligt nationalräkenskaperna skulle dessa haminskat förvånansvärt starkt . Industrins lager-inyesteringarhar därmed varit avtagande , dä den övre vändpunktenvid föregående uppgängsfas nåddes (se diagram 6). I jämförelse med föregåendekonjunkturcykler har den avtagande fasen i lagerinvesteringarna beståttosedvanligt . Vid högkonjunkturen 19641965 vände lagerinvesteringarnauppåt och vid högkonjunkturen 19691970 redan underandra . Lagerinvesteringarnas vändning uppåt har därmed vid dessatillfällen tämligen nära sammanfallit med, eller Inträffat efter, uppdragningarav industriproduktionen i motsvarande konjunkturskede. Vid den nuvarandehögkonjunkturen drogs produktionen klart uppåt ochproduktionstillväxten tilltog ytterligare . Denredovisade lagerminskningen återfinns till stor del på färdigvarasidan. Denstarka ökningen av exporten har utan tvivel reducerat färdigvaralagren inomsärskilt skogsindustrin, men även för många andra branscher redovisarnationalräkenskapema kraftiga lagerminskningar. föratses förskogsindustrins del en svag uppbyggnad av färdigvarulagren. För övriga delarav industrin beräknas lagerminskningen bromsas upp kraftigt (se diagram 6) och beräknasfärdigvaralagren äter öka. Lagrenav varor i arbete (exkl. varv) drogs ned kraftigt under andra halvåret 1972.Minskningen fortgick i mera begränsad omfattning imder såväl första som . föratses en successiv uppbyggnad av lagren av varor iarbete (exkl. varv) i samband med ett mera ansträngt kapacitetsläge inomindustrin. För lagren av varor i arbete inom varven, vilka minskade kraftigtunder , förutses en viss lageruppbyggnad ske , Insatsvarulagrenhar successivt avtappats , De kan därigenom förmodasha nått sitt bottenläge och beräknas för hela industrin en successivåteruppbyggnad av dessa lager. Skogsindustrins insatsvaralager förutses dockminska ytterligare något . Densammanlagda lagerökningen för totala industrin skulle därmed uppgåtill . Efter en lagerminskning på 800 milj. kr, andra halvåret1973, skulle industrilagren förbli tämligen oförändra- Diagram 7: 6 Totala industrins lagervolymförändringar19631973 Milj. kr.1968 års priser. " Varor i arbete exkl. varv 1 Exkl. varvens lagervolymförändringar av varor i arbete. Anm. Fr. o. m. första kvartalet1972 redovisas lagerinvesteringarna enligt en ny metod vilket stör jämförelsermed tidigare perioder i obestämd omfattning. Källor: och . 1 Nationalbudget 1974 141 de och ökningen beräknassåledes inträffa , Dessa bedömningar i förening med deproduktionsprognoser, som redovisas i produktionskapitlet, innebär att lagerkvoterna dvs, förhällandet mellan lagerstock och saluvärde stiger relativt litet.Företagen skulle alltså föra en betydligt försiktigare lagerpolitik än vidföregående konjunkturuppgång, då dessa kvoter steg mycket brant. Lagren i detaljhandeln, vilka ökadekraftigt , drogs åter ned 1973. väntas i förening med en stigandeprivat konsumtion lagren åter öka. Partihandelslagren, vilka minskat1971 och 1972, drogs ytterligare ned 1973. torde man kunna räkna medett omslag till en lageruppbyggnad. Lagerförändringen i skogsbruketberäknas som skillnaden mellan normal skogstillväxt och faktisk avverkningvartill läggs förändringen av i skogen lagrad massaved. Lagren i skogsbruketsjönk 1973, beroende på en kraftig minskning av vedlagren. beräknasvedlagren minska ytterligare något, som awerkningama föratses fortsättaöka, varför totala lagren i skogsbruket beräknas minska ytterligare något. Totalt beräknas lagren öka med 1,5miljarder kr, priser , Tabell 7: 9 Lagervolymförändringar totalt och efternäringsgrenar 19701974 Milj, kr,, priser Industri (inkl, el-, gas-. värme och vattenverk) Detaljhandel (inkl, bilar) Källor: Statistiska cemralbyrån och . 8 Den offentliga verksamheten Den ekonomiska verksamheten inom den offentligasektorn diskuteras i detta kapitel med utgångspunkt från inkomst- ochutgiftsöversikter för de tre delsektorerna staten, kommunerna och socialförsäkringssektorn,samt för sektom i dess helhet. Detta ger en viss, om än partiell,belysning av den offentiiga sektorns inverkan på samhällsekonomin. Den totalaefterfrågeutvecklingen i ekonomin påverkas således direkt av de offentligautgiftsförändringar som avser konsumtion och investeringar; dessa utgör jukomponenter i denna efterfrågan. Vidare gäller att varje förändring i denoffentliga sektorns inkomster och utgifter ger upphov till en motsvarandeförändring av inkomsterna i den privata sektorn. En utgiftsökning för detoffentliga innebär med andra ord en inkomstökning för den privata sektom, medanen ökning i de offentliga inkomsterna representerar en åtstramning avinkomsterna inom hushåll och/eller företag. Via dessa effekter påinkomstbildningen har den offentliga verksamheten även stor betydelse förefterfrågeutvecklingen inom den privata delen av ekonomin. Den offentliga sektorn har också ett inflytande päekonomin via kreditmarknaden.i Skillnaden mellan sektorns inkomster ochutgifter dess finansiella sparande motsvarar nämligen dess nettotillskotttill de finansiella resurserna i ekonomin. Ett negativt finansiellt sparande,dvs. ett utgiftsöverskott, motsvarar på samma sätt ett ianspråktagande avfinansiella resurser. Dessa finansiella återverkningar påverkar sedan isin tur den reala aktiviteten i ekonomin. De samband som här gäller äremellertid svåra att klarlägga och kan heller inte gärna analyseras friståendefrån förhållandena på kreditmarknaden i stort. Effekterna via kreditmarknadenkommer därför endast att beröras resonemangsvis i det följande. Framställningenhar i stället sin tyngdpunkt i en beskrivning och ett försök till analys av definanspolitiska variablernas utveckling, dvs, förändringarna i olika typer avoffentliga inkomster och utgifter. Slutligen presenteras i kapitlet även vissaförsöksvis utförda beräkningar av de effekter pä samhällsekonomin som denförda finanspolitiken kan väntas få . Dessa beräkningar är baseradepå en något mer disaggregerad modell än den som tidigare presenterats i na-tionalbudgeterna,och representerar ett försök att ge en mera nyanserad ' Härmed avses dock inte åtgärder.Riksbanken ingår inte i begreppet offentlig sektor. Bil.1 Nationalbudget 1974 143 bildav den offentliga sektorns finanspolitiska inverkan än vad som varmöjligt. Den ovan nämnda avgränsningen av analysområdet till de effekter på denreala ekonomin som kommer tdl stånd utan förmedling via kreditmarknaden hardock bibehållits i den nya modellen. De definitioner och avgränsningar av statensinkomster och utgifter som tillämpas i detta avsnitt överensstämmer i huvudsakmed national-räkenskaperna.i I jämförelse med redovisningen i den statligabudgeten innebär detta ett flertal avvikelser. a. gäller atttransaktionerna över de statliga utiåningsfondema m. fl. kapitalfonder av rentfinansiell natur ej ingår bland statens utgifter. I tabell 1 har dessa istället hänförts till . m. Vidare kan nämnas attsektorbegreppet staten enligt nationalräkenskaperna omfattar statligamyndigheter exkl. affärsverk och aktiebolag; de senare betraktas här somingående i företagssektorn. Till den del affärsverkens investeringarfinansieras över budgeten redovisas dessa som transfereringar till företag. En annan följd av den sektorindelning som tillämpasi nationalräkenskapema är att folkpensionsavgifterna resp. den frän 1974 infördasocialförsäkringsavgiften avseende folkpensioneringen hänförs till socialförsäkringssektornoch således inte ingår i statens direkta skatter. En ytterligare skillnad gentemot budgeten är attinkomsterna och utgifterna över fastighetsfonderna är nettoredovisade i det attendast transaktionerna med den privata sektorn har inkluderats. Ä andra sidangäller att vissa inkomster och utgifter som formellt ligger utanför statsbudgetenhär har inkluderats. Viktigast bland dessa är införselavgifter avseendejordbraksvaror och jordbrukssubventioner. Beräkningarnaav statens finansiella sparande har däremot baserats pä riksrevisionsverketsmaterial avseende statsbudgeten, varför en korrektionspost har införts pästatens utgiftssida. Motivet för detta avsteg frän nationalräkenskaperna ärframför allt önskemålet att upprätthålla en viss anknytning till statsbudgeten,Totalbudgetsaldot kan här nämligen erhållas som skillnaden mellan finansielltsparande och utlåning m. m., där den senare posten omfattar transaktioner överde tidigare nämnda finansiella fonderna, förändring i disposition av rörligakrediter samt övrig kapitaläterbetalniag. ' En skillnad gäller dock redovisningen av statensdirekta skatter; se anm, 2 till tabell 1, Nationalräkenskaperna har ocksåfrångåtts då det gäller transfereringarna till internationell verksamhet;dessa har i stället baserats på uppgifter. = På denna punkt skiljer sig redovisningen frånnationalräkenskaperna, som betraktar dessa transaktioner som rent finansiella. De statliga inkomsterna ökade 1973i tämligen måttiig takt () medan utgiftema ökade något snabbare (),vilket resulterade i en försvagning av statens finansiella sparande med drygt1,. Den relativt dämpade inkomstutvecklingen förklaras främst aveffekterna av skattereform som trädde i kraft fr. o, m. 1973, Dendirekta skatten kom härigenom att minska något, trots att skatteunderlagetökade i ungefär normal omfattning. Ökningen av de totala inkomsterna bars istället helt upp av de indirekta skatterna, vilka 1973 svarade för över 58 %av statsinkomstema. Till indirekta skatter räknas för det första mervärdeskatten,som ensam svarade för av de indirekta skatterna 1973; vidare ingårtullar och andra punktskatter, allmän arbetsgivaravgift, huvuddelen avautomobilskattemedel samt införselavgifter pä jordbruksprodukter. Ökningen avde indirekta skatterna på 1973 kan tUl större delen hänföras till denallmänna arbetsgivaravgiftens höjning frän , vilken trädde i kraftfrån början. Statens övriga inkomster, som ocksåökade ganska starkt 1973, utgörs främst av inkomster frän affärsverken, övrigakapitalinkomster samt arvs- och gåvoskatt. Dessutom ingår vissa kalkylmässigaposter. Sammantagna svarar de övriga inkomsterna för av statensinkomster. Den statliga utgiftsökningen () var något svagare än under de närmast föregående åren, något som till endel kan förklaras av bortfallet av de speciella konjunkturstimulerandeåtgärderna. Den beräknade investeringsökningen inom statliga myndigheter 1973stannade således vid i löpande priser, vilket realt sett innebar ennedgång med , Nedgången bör ses mot bakgrund av att investeringarna1972 låg på en osedvanligt hög nivå; den volymmässiga ökningen uppgick dä till15 % jämfört med , Liknande skäl ligger bakom denobserverade nedgången i statens transfereringar till företag. Minskningen avserfrämst investeringsbidragen till de statliga affärsverken, vilka som tidigarenämnts här inräknas i företagssektorn. Transfereringarna till affärsverkensvarade 1973 för av de totala transfereringarna till företag.Bidragen till jordbruket, som också utgör en betydande del av transfereringarnatill företag, ökade dock kraftigt , Även transfereringarna till kommunerna påverkades av vissaminsk- ' Bidragen till jordbruket har häri sin helhet hänförts till transfereringar till företag, vilket innebär ettvisst avsteg från nationalräkenskapernas institutionella sektorindelning. Bil.1 Nationalbudget 1974 145 ningarav investeringsbidragen 1973. Detta uppvägdes dock mer än väl av detnytillkomna skattebortfallsbidraget till kommunerna, varför de totala bidragenkom att öka i tämligen normal omfattning 1973 (12,). Statens transfereringar till hushållen omfattarhuvudsakligen s. k. egentliga inkomstöverföringar, dvs. statspensioner,allmänna barnbidrag, studiebidrag, bostadstillägg m. m. De totalatransfereringarna till hushållen ökade ganska långsamt (), trots debeloppshöjningar av bl. a. det allmänna barnbidraget som infördes vid åretsbörjan. De starkaste statliga transfereringsökningarna 1973kan noteras för bidragen till socialförsäkringssektorn, som bl. a. inkluderarstatens bidrag till folkpensioneringen, samt transfereringarna tillinternationell verksamhet. De totala transfereringsutgifterna, som svarar föröver av statens utgifter, beräknas 1973 ha ökat med . Den statliga konsumtionen, som 1973 utgjordeungefär 1/3 av de totala utgifterna, består huvudsakligen av personalutgiftersamt löpande förbrukning av varor och tjänster från andra sektorer; dessutom inkluderasförsvarets inköp av krigsmateriel. Ökningen av den statliga konsumtionen harför 1973 beräknats till , vilket svarar mot en volymökning på nära2,. Tillsammans med den tidigare nämnda volymmässiga nedgången i de statligainvesteringarna innebär detta att statens direkta efterfrågan på varor ochtjänster endast ökade med 1973. förväntas utomordentUgt starka ökningar avsåväl inkomsterna som utgifterna för staten. Utgiftsökningen (26,) väntasdock bli betydligt kraftigare än inkomstökningen (), vilket resulterar iett utgiftsöverskott på . Jämfört med 1973 innebärdetta en försvagning av statens finansiella sparande med närmare 3,3 miljarderkr. Den anmärkningsvärda ökning av statens direktaskatter som har beräknats (54,), förklaras till stor del av denfrän årets början införda skattebeläggningen av sjukpenning m. fl. socialförsäkringsförmåner.Härtill kommer de automatiska effekterna av den kraftiga ökningen avskatteunderlaget; lönesummeökningen har av nuuppskattats till jämfört med . För de indirekta skatterna föratses emellertid enavsevärt mindre ökning (6,) än under de närmast föregående åren.Förklaringen härtill ligger självfallet i den beslutadegenerella sänkningen av mervärdeskatten från 15 tUl avbeskattningsvärdet 10 1974.1 saml. Tabell 8:1 Statens inkomster och utgifter 1972- Exkl. statliga affärsverk och aktiebolag -1,5 -4,5 Nettoförändringar i transaktioner vid sidan av riksstaten (utgiftsökning: ) -5,0 -0,5 Anm. 1 Procenttalen är avrundade till jämna halva resp.hela procent. Anm. 2 Beloppen för direkta skatterär i tabellen något lägre än de belopp som återfinns i nationalräkenskaperna.Skälet härtill är de olika registrerings-tidpunkter som används;nationalräkenskaperna redovisar de skatter som erläggs av hushåll och företagunder medan , vars uppgifter utnyttjats här,registrerar de skatter som inflyter till staten . Stigandeskatteunderlag och en viss fördröjning i uppbördssystemet ger upphov tilldifferensen mellan de två beloppen. Anm. 3 Investeringsuppgifternaavser endast statliga myndigheter; investeringar i statliga affärsverk och aktiebolagingår ej. Källor: , ochfinansdepartementet. Den trendmässigaökningen av inkomstema från mervärdeskatten kommer härigenom att vändas minskning, beräknad till för . Bil.1 Nationalbudget 1974 147 Den kraftiga ökning i de statliga utgifterna somberäknats (26,) förklaras främst av de starka transfereringsökningarna(). Beräkningarna tyder på ovanligt stora ökningar för alla de i tabell 1upptagna transfereringstyperna. Den beräknade ökningen av transfereringar tillsocialförsäkringssektorn (60,) sammanhänger med den tidigare nämndaomläggningen till beskattade socialförsäkringsförmåner. Bidragen tillsocialförsäkringen uppräknades då, med verkan fr. o. m. 1974, både för attneutralisera effekten av skattebeläggningen och för att åstadkomma en realförstärkning av försäkringsförmånerna. Detmest expansiva inslaget pä statens utgiftssida utgörs av transfereringar tillföretag som enligt våra på denna punkt särskilt osäkra beräkningar väntasöka med 1974. Den övervägande delen av ökningen kan hänföras till deprisreglerande åtgärderna på jordbrukets område; dessa har för kalenderåret1974 beräknats uppgå till ca . Kapitaltransfereringarna till destatiiga affärsverken dvs. den del av affärsverkens investeringar somfinansieras över kapitalbudgeten väntas också öka mycket kraftigt, vilketstår i överensstämmelse med den föratsedda starka investeringsökningen inomaffärsverken (se kap. 7). Transfereringarna till hushållen har beräknatsstiga med 1974. En stor del av denna ökning kan hänföras till deallmänna barnbidragen som ökar både genom den generella höjningen frän åretsbörjan och genom den särskilda utbetalningen . Härtill kommerbetydande höjningar av bostadstilläggen, orsakade dels av de ändringar iutbetalningsreglerna som gäller fr. o. m. 1974 de statskommunalabostadstilläggen utvidgades dä till att omfatta låginkomsttagare utan barn,som de övre hyresgränserna höjdes med . dels av den ökningsom följer av hyresstegringarna. Starka ökningar beräknas också för bidragentill arbetsmarknadsutbildning och studiecirkelverksamhet. Statens ofördelade transfereringar utgörs i sinhelhet av räntekostnader. Den uppskattade ökningen av dessa kostnader, drygt30,, sammanhänger med den betydande ökningen av statsskulden och1974. Den helt övervägande delen av den statligautgiftsökning som har beräknats förklaras således av ökningen avtransfereringsutgifterna. Konsumtionens andel av utgifterna kommer därmed attminska till något . Ökningen av den statliga konsumtionen har beräknatstill , räknat i löpande priser. Denna relativt höga ökningstaktförklaras delvis av de höjningar av socialförsäkringsavgifterna som trädde ikraft samt av de förväntade stora prisökningarna . Denvolymmässiga konsumtionsökningen kommer enligt kalkylen att begränsas tillknappt , dvs. något mer än 1973. teringarnai statliga myndigheter förutses öka med i löpande priser,vilket innebär en volymmässig nedgång på . Statens direktaefterfrågan, dvs. de direkta anspråken på reala resurser för konsumtion ochinvesteringar skulle därmed komma att öka med 1974. Behandlingen av den kommunala sektorn i dettaavsnitt överensstämmer nästan helt med den som tillämpas inationalräkenskapernas s. k. institutionella sektorindelning. Sektom innefattarsåledes såväl kommunala myndigheter som affärsverk men exkluderar kommunalaaktiebolag och stiftelser. Kommunernas bidrag till kommunala aktiebolagredovisas i tabell 2 som transfereringar till företag. Redovisningen av kommunemas skatteinkomster skiljersig dock något frän nationalräkenskapema i det att vi bland skatterna inräknarde skattebortfallsbidrag som staten fr. o. m. 1973 betalar till kommunerna somkompensation för effekterna av skattereform. Denna redovisning synesvara att föredra då den ger en mera rättvisande bild av såväl skatternas somstatsbidragens utveckling. Den konsolidering av kommunernas finansiellasituation som inleddes efter de stora finansiella underskotten 1970 och1971 har av allt att döma präglat även 1973. Såväl nationalräkenskaperna somstatistiken över kommunernas finansiella tillgångar och skulder tyder på ettganska betydande inkomstöverskott 1973. Nationalräkenskapernas uppgifter förden kommunala sektorn är visserligen preliminära och kan bli föremål för revideringar,men resultaten i denna del förefaller otvetydiga. Kommunernas skatteinkomster (inkl.skattebortfallsbidrag), som svarar för över hälften av inkomstema, ökade medknappt 1973 vilket får betraktas som en relativt låg ökningstakt.