prop · FX03164 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:t har med stöd av riksdagensbemyndiganden förordnat, att korapensation för skatt på bensin, som förbrukatsvid användning av bensindriven traktor inom jordbruket eller av självgåendeskördetröska och hjälpmotor till skördetröska får ske i den omfattning somangetts i tidigare nämnda propositioner. Maj:t har vidare uppdragit åtstatens jordbruksnämnd att utfärda erforderliga tillämpningsföreskrifter samtatt genomföra kompensation i enlighet med de i propositionen angivnagrunderna. 1973: 94 tog jag upp frågan om vilken myndighet sora börhandlägga nu aktuella kompensationsfrågor. Med hänsyn till att fråga är omskatteförhåUanden ansåg jag det motiverat att föra över handläggningen av dessaärenden från statens jordbruksnämnd till , som ärbeskattningsmyndighet för bensinskatt. Vägtrafikbeskattningen bygger f. n. på den s. k.kostnadsansvarighetsprincipen, sådan denna utformats i 1963 årstrafikpolitiska beslut. har väsentliga ansträngningargjorts för att utforraa vägtrafikbeskattningen så att den ger en adekvattäckning för de kostnader fordonstrafiken orsakar samhället. Viktiga delar idetta arbete är den av riksdag beslutade etappvisa omfördelningen avden årliga fordonsskatten och införandet av kilometerskatt den 1 januari 1974för sådana personbUar, lastbilar och bussar som drivs med annat drivmedel änbensin eller gasol. Fullföljande av riksdagsbeslut. Enligt1970 års riksdagsbeslut om en omfördelning av den årliga fordonsskatten förfordon med totalvikt över skulle reformen genomföras i fem etapper medbörjan och därefter . Den första etappen innebaratt av hela omläggningseffekten uppnåddes. Andra etappen, som genomfördesden , innebar ytteriigare av hela omläggningen. Enligtplanerna skall återstående tre etapper, var och en omfattande av helaomläggningen, genomföras , och den 1januari 1979. I samband med genomförandet av första etappenuttalade jag bl. a. att en etappvis omläggning innebar att, om så skuUebehövas, hänsyn kundetas till nytillkommande omständigheter som var ägnade att påverkareformprogrammet. Några sådana omständigheter föreligger inle. Jag förordardärför att tredje etappen genomförs planenligt . Ändringenberör endast fordonsskatten enligt vägtrafikskattc-förordningen (1973: 601,VSF) och således inte den särskilda fordonsskatten. Nya fordonsskattcsatserhar utarbetats inom helt i överensstämmelse med deberäkningar som låg till grund för andra etappen. Ändring av skatiesaiserna bör få verkan församtliga berörda fordon från samma tidpunkt. gäller ett nyttsystem med s.k. rullande uppbörd av fordonsskatt. Uppbörd görs nu under helaåret utom . Skatt betalas i förskott för en period om tolvkalendermånader (skatteår), utom i de fall fordonsskatten jämte ev. särskildfordonsskatt uppgår till mer än , då skatt betalas i förskottför perioder om tre kalendermånader (skatteperioder). Skatteår ochskatteperioder bestäms med ledning av den sista siffran i fordonetsregistreringsnummer. Detta system för uppbörden innebär att flertaletfordonsägare har betalat fordonsskatt efter de äldre skattesatserna även förtid efter ikraftträdandet av de nya skattesatserna . Endastför fordon med slutsiffra 7 sker uppbörd . Ärskatten för ett fordon högre än sker uppbörd idecember 1974 för tiden januari mars när fordonets slutsiffra är 3, 7 eller 0. De problem som ändringen av skattesatserna medförkan lösas genom att göra en särskild uppbörd av tiUkommandeskatt resp. en återbetalning av överskjutande skatt. Detta innebär visserligenett stort antal extra uppbördstransaktioner. Det är dock en tekniskt sett enkelmetod att sätta de nya skattesatserna i kraft vid en och samma tidpunkt föralla fordon. Det bör också beaktas, att det minsta skattebelopp jag i detföljande förordar skall komma i fråga för uppbörd eller återbetalning, tjugokronor, innebär ett minskat anlal transaktioner. Enligt min raening bör den nuangivna metoden användas. Det ankommer på regeringen att meddela erforderligaföreskrifter för ett genomförande av omläggningen i enlighet med vad nu sagts. Kilometerskatt för personbilar. Den fasta skatten,dvs. fordonsskatten, för personbilar är inte beroende av drivmedlet. Däremot ärden rörliga delen av vägtrafikbeskattningen beroende därav, för bensin- ellergasoldrivna bilar utgår specialdestinerad skatt om resp. förliter och ej specialdestinerad allmän energiskatt med resp. förliter. För brännoljedrivna personbUar utgår specialdestinerad kUometerskattoch ej specialdestinerad särskild kilometerskatt. Vidare utgår allmänenergiskatt med för liter för brännolja. Kilometerskatterna varierarmed fordonens tjänstevikt.' En jämförelse mellan skattebelastningen förbensindrivna och brännoljedrivna personbUar fömtsätter att bensinbilarnasbränsleförbmkning är känd eUer kan beräknas. Inom har enberäkning av bränsleförbmkningen gjorts för vissa vanliga bilar. Beräkningengmndar sig bl. a, på uppgifter från fabrikanter, importörer och återförsäljaresamt på publicerade undersökningar. Resultatet av beräkningen framgår avföljande uppställning, där också kUoraeterskattema för flertalet av de iSverige förekomraande brännoljedrivna personbilarna redovisas. För varjebensindrivet fordon finns också angivet hur stor kUometerskatten skulle varaom fordonet var brännoljedrivet. terskatt öre/mil 'Avser endast den förutvarande särskilda motorbränsleskatten på bensin (18öre/lit. ), ' Brännoljedriven. Beräkningen visar entydigt attvägttafikbeskattningen för de brännoljedrivna personbilarna ligger på enväsentiigt lägre nivå än för de bensindrivna personbUarna, Något förenklat kansägas att skatten är dubbelt så hög för de bensindrivna som för debrännoljedrivna personbilarna. Jaganser i likhet med skatteutskott att starka skäl talar för enutjämning av skattenivån för personbUar som körs på olika drivmedel. Vad somdärvidlag bör komma i fråga är enUgt min mening att skapa en så långt möjligtlika nivå för den specialdestinerade skatten, dvs. De ej specialdestinerade skatterna, dvs. den allraännaenergiskatten, vari den särskUda motorbränsleskatten på bensin numera ingår,och den särskUda kilometerskatten, är visserUgen skatter som träffarvägttansportema men de används inte för att bekosta vägväsendet ochvägtrafikväsendet. Kostnadsansvarighetsprincipen behöver därför inte tUlärapasstrikt på dessa skatter. Jag finner sålunda att övervägande skäl talar för attendast kUometerskatten höjs så att den kommer i nivå med den specialdestineradebensinskatt som träffar körningen med likvärdiga bensindrivna personbUar. Dettaskulle innebära något mindre än en fördubbling av kilometerskatten för de småbUarna och något mer än en fördubbling för de större bilarna. Skattesatsernahar i författningsförslaget utformats i enUghet härmed. I likhet med vad jaguttalat i fråga om ändringama av fordonsskattens storlek bör höjningen avkUometerskatten ttäda i kraft för samtliga brännoljedrivnapersonbUar. Kilometerskatt beräknas och betalas med vissa undantag för perioderom tte kalendermånader. Perioderna bestäms med ledning av den sista siffran iregistreringsnumret. I fråga om fordon vars skatteperiod börjar vidikraftträdandet uppkommer inga särskilda svårigheter. Avstämpling görs undersista månaden i skatteperioden före den då de nya skattesatserna skaU gälla. Ifråga om andra fordon däremot krävs en särskUd avstämpUng i anslutning tillikraftträdandet. För att så långt möjUgt undvika extra arbete för såvälenskilda som myndigheter bör ikraftttädandet ske då ordinarieavstämpUng skaU göras för så många fordon som möjligt. skallavstämpling göras för fordon med någon av slutsiffrorna 2, 4, 5, 6 eller 9 förskatteperioden novemberjanuari. Nästa avstämpling för dessa fordon görs iapril och avser då skatteperioden februari april. Om ikraftträdandet sättstill den 1 febmari eller den 1 raaj 1975 behöver något ingrepp inte göras iavstämplingsrutinerna för hälften av de kilometerskattepliktiga personbilarna.För övriga fordon får som nämnts göras en särskild avstämpling i slutet avjanuari 1975. Uppbörden kan därefter ske i vanlig ordning även för dessafordon. Jag förordar således att ändringen av kilometerskattesatsema förpersonbilar skall träda i kraft den 1 febraari eller . Med hänsyntill vad jag i det följande uttalar om utlandskörning med kUometerskattepliktig personbilbör regeringen bemyndigas att bestämma när bestämmelsema skall träda i kraft.Det ankommer på regeringen att utfärda föreskrifter om avstämpling och uppbördi enlighet med vad jag nu anfört. Frågan om skattelättnader för de brännoljedrivnapersonbilarna vid utlandskörning behandlades som tidigare nämnts i samband medkilometerskattebeslutet . a. ekononuska och kontroUtekniska skälbeslöts då att någon avräkning av körsträckan utomlands inte skulle ske vidberäkning av kUometerskatt. I enlighet med vad som uttalades vidriksdagsbehandlingen bör en sådan avräkning i princip medges om en skatteskärpninggenomförs för de berörda fordonen. Eftersom jag i det föregående har förordatsådan skatteskärpning viU jag också här ange hur ett sådant avräkningssystemenUgt min mening bör kunna utformas. Det framstår därvid som klart att detendast är kilometerskatten och den särskilda kiloraeterskatten som bör komma ifråga. Någon lättnad beträffande fordonsskatten finner jag inte motiverad. Vid ut- och inresa skaU en avstämpling göras ikilometerräknaren. Det avstämplingskort som därvid används skaU lämnas tUltuUmyndigheten som efter datumstämpling vidarebefordrar kortet tiU bilregisternämnden. För att underlätta för tullmyndigheten attidentifiera en kilometer-skattepliktig personbU bör sådant fordon föreutlandsresa förses med ett raärke av samma typ som det kontroUmärke som skaUfinnas på den bakre registreringsskylten. Märket bör tiUhandahåUas på begäranav fordonsägaren. Har raärke tillhandahåUits skaU det placeras på fordonet ochfår inte tagas bort, Härigenora ges tullrayndigheterna möjlighet att identifieradessa fordon vid ut- och inresa. Tullmyndigheterna skaU se till attkilometerräknaren avstämplas vid ut- och Inresa, dock endast om nu avsett märkefinns på fordonet. Endast om avstämpling görs under kontroll av tullmyndighetenbör avräkning ske av körsträckan utondands. Saknas sådant märke på fordonet börböter kunna utdömas. De nya skattesatserna för kUometerskattepllktlgapersonbUar och avräkningssystemet för dessa vid utlandsköming bör ttäda ikraft saratidigt och först när ett märke finns tiUgängligt. Med hänsyn härtUlbör ikraftträdandet få bestämmas av regeringen. I förevarande avseende intar trafiken på ensärställning eftersom vissa tullanstalter på gränsen mot är stängdaunder del av dygnet. På andra platser saknas tullanstalt. Härigenom kan ettfordon, som förts ut över öppen, bemannad tuUanstalt, föras in i igenutan tuUkonttoU och användas här för att sedan åter föras ut utan kontroU ochin med kontroU. Här föreligger en uppenbar risk för att körsträckan i SverigeskuUe kunna undgå beskattning. När det gäller lastbUar, bussar och släpvagnarhar ett system med anmälan i förväg till och avstämpling påeget ansvar kunnat införas. Det föreligger dock viktiga skillnader meUan trafikmed sådana fordon och personbUar.Den förstnämnda är i aUt väsentiigt underkastad kUometerbeskattning i ,vilket inte gäUer personbUarna. Det finns normalt någon handling, t. ex. kvittopå eriagd norsk kUometerskatt, fraktsedel eller faktura, som visar att en resaföretagUs tUl . KontroUmöj-lighetema är väsentiigt mindre när det gällerpersonbUarna. DärtUl koramer att motorbrännoljan inte beskattas särsldlt iNorge och att körsträckorna för kUometerskattepliktiga personbUar normalt kanantas vara relativt korta. Jag har därför funnit att något allmänt avräkningsförfarandei fråga om körsträcka, som raed personbil tUlryggalagts i inte bör koramai fråga. SkuUe i något fall körsträckan i vara av avsevärd längd torderegeringen kunna medge nedsättning av kilometerskatten och den särskildakilometerskatten med stöd av 39 § VSF. Det angivna systemet förutsätter kontroU vid ut-och inresa. Emellertid kan det förekorama att fordon, som använts utora riketi annat land än , förts dit eller därifrån över . Kontroll har dåskett endast vid ut- eller inresan. Även dessa fall bör kunna handläggasenligt 39 § VSF. Det nu angivna systemet kräver ändring i 17 och 41§§ VSF och i kungörelsen (1973: 777) om återbetalning och avräkning avvägtrafikskatt m. ra. för fordon som använts utom riket. Kilometerskatt för släpvagnar. Frågan om införandeav kilometerskatt för släpvagnar har behandlats tidigare i oUka sammanhang. 1973: 94 förklarade jag att jag delade bilskatteuttedningens och remissinstansernasuppfattning att kilometerskatt för släpvagnar skuUe införas så snarträknarfrågan lösts. Så har skett. MeUan staten genom kUometerskattenämnden och ABSamefa har träffats avtal om konstmktion och tiUverkning avstämplande kUometerräknare, avsedda för raontering på hjulnav (nav-räknare),järate fäst- och skyddsanordning. EnUgt avtalet svarar AB Saraefa bl. a. föratt 3 000 serietillverkade räknare är färdiga för leverans senast den 31 raaj1975 och att rainst 5 000 serietillverkade räknare är färdiga förleverans med början och slut . Räknarnaoch därtiU hörande anordningar skaU tiUverkas enligt specifikationer som angesi avtalet. AB Samefa åtar sig enUgt avtalet att för statensräkning t. o. m. leverera räknare tiU ett pris av ,fästanordning tiU ett pris av och ett slag av skyddsanordning tUlett pris av . Prisema, som är angivna utan raervärdeskatt, är underkastadeviss indexreglering. I avtalet har också intagits en klausul enligt vilkenstaten skaU tUlgodoräknas halva skiUnaden meUan och det lägreinköpspris AB Samefa kan uppnå. Staten har åtagit sig att, om 30 000 räknaremed därtiU hörande skyddsanordningar inte såltsföre utgången av raars 1977, lösa in det återstående antaleträknar-utrastningar. Maj:t har godkänt avtaletmeUan kUoraeter-skattenäranden och AB Saraefa. Enligt vad jag inhämtat har konstruktionen ochtUlverkningen av nav-räknare fortsatt planenligt efter avtalets ingående. Det finnsdärför enligt min mening numera tekniska föratsättningar för införande av kilometerskattför släpvagnar. I Ukhet med vad jag anförde i prop. 1971: 153 anser jag detväsentligt att berörda branscher och myndigheter får klarhet i frågan omkUometerskatt för släpvagnar. Jag föreslår därför att beslut nu fattas omtidpunkten för införandet av sådan skatt. Med hänsyn till behovet av tid förtiUverkning, distribution, montering och besiktning av räknare förordar jagatt tidpunkten bestäms till . TUls vidare är jag inte beredd attta stäUning tiU om kUometerskatten skall ersätta förutom den särskUdafordonsskatten hela eller endast del av fordonsskatten. Däremot bör redan nubeslutas att kiloraeterskatt skall införas för släpvagnar över tre tonsskattevikt, sora dras av kUoraeterskattepliktigt fordon. Praktiskaförutsättningar för införande av kilometerskatt för traktorer och molorredskapföreligger inte enligt min mening. Enligt vad jag erfarit avserkilometerskattenäranden att inora kort förelägga Kungl. Maj:t ett avtal omdirektdisttibution genom statens försorg av navräknare jämte utrustning. Motbakgrand av bl. a. erfarenheterna från införandet av kUometerskatt förmotorfordon föreligger goda skäl att förorda en sådan distributionsform ävennär det gäUer navräknarna. Distributionen bör av praktiska skäl omfatta sådanasläpvagnar av berört slag som under första halvåret 1975är registrerade och inte avställda. Vidare bör i likhet med vad som beslöts ifråga ora kUometerräknare tUl personbUar, bussar och lastbilar kostnaden förnavräknarna tas ut av de enskUda fordonsägama efter i huvudsak sararaaprinciper sora tillämpades för räknarna till bilar och bussar. Jag har inhämtatatt det tiU en grupp släpvagnar, som omfattar 5001 000 fordon, kan komma attkrävas en särskild skyddsanordning, som i viss utsträcknmg fårspecialtUlverkas till varje fordon. Kostnaden härför blir därför förhållandevishög och kan komma att uppgå till per fordon. Kostnaden böri fråga om de fordon som omfattas av angivna distribution stanna påstatsverket. Beträffande kilometerskattens utfomming i övrigtavser jag att återkomma i ett senare sammanhang. Övriga frågor om vägtrafikskatt. Vid ingången av år1974 trädde bestämmelserna i ra. författningar i kraft. De nyabestäraraelsema innebar i åtskilliga avseenden ändringar i förhållande tiUäldre bestäm- melser.Det är med hänsyn tiU det stora antalet skattepUktiga fordon nödvändigt attgäUande regler är lätta att tiUämpa praktiskt. Jag har visserligen erfarit attså är fallet i allt väsentiigt men att vissa mindre ändringar är påkaUade. Enligt 16 och 21 §§ VSF får skattepliktigt fordoninte brukas om till betalning förfallen skatt inte erlagts för det innevarandeoch det närmast föregående skatteåret. Detta förbud gäller inte i fråga omskatt som åvilar den som innehaft fordonet på grand av avbetalningsköp, om fordonetåtertages. För beskattningsmyndigheterna är det i många faU svårt att avgöra omett fordon sålts på avbetalning och återtagits. Dessa svårigheter inverkar påmöjligheterna att utfärda skattekvitto och kontrollmärke. Jag har kommit tillden uppfattningen att särbestämmelsen vid återtagande av avbetalningsfordon börslopas. Härigenom skuUe huvudregeln komma att tillämpas, dvs. fordonet får intebrakas förrän tUl betalning förfaUen skatt betalats. Detta medför i sin tur attfordonets värde vid återtagandet bör bestämmas med hänsyn till ev. skatteskuldsom åvilar avbetalningsköparen. Något hinder häremot torde inte föreligga. Jagföreslår därför att bestämmelsen i fråga utgår ur 16 och 21 §§. Som en huvudregel i fråga om skattskyldighet gälleratt den är skattskyldig som äger ett fordon vid ingången av den kalendermånadunder vilken skatten skaU betalas (14 § första stycket och 20 § första stycketVSF). Anser någon att skatt oriktigt påförts honom får han påkalla beslut hosbeskattningsmyndigheten (23 § VSF). För skatt som faststäUts efter sådanbegäran svarar den som ägde fordonet ansökan avser (14 § tredjestycket och 20 § andra stycket VSF). Erfarenheterna hittUls visar att detstora flertalet beslut erUigt 23 § VSF föranleds av att fel person påstås varaantecknad som ägare till visst fordon. Kan påståendet godtas avbeskattningsmyndigheten påförs skatten den som ägde fordonet under den tidskatten avser. Detta kan innebära att två eller flera personer kan varaskattskyldiga, nämligen om fordonet bytt ägare även skattenavser. Detta förhållande bör enligt min mening ändrasgenom att hänvisningen till 23 § VSF slopas i både 14 och 20 §§ VSF. I de fallbeslut enligt 23 § VSF innebär att annan än den som vid ingången av uppbördsmånadenfaktiskt är antecknad som ägare tiU visst fordon bör anses som ägare tUlfordonet skall alltså denne påföras hela skatten för den tid det gäUer. Gmndasbeslutet på att skatten blivit felaktigt beräknad skall ytterligare skattbetalas eUer överskjutande skatt återbetalas till ägaren vid uppbördsmånadensingång. I förtydligande syfte föreslås även en mindre ändring i 14 § förstastycket och 20 § första stycket VSF. I detta saramanhang viU jag också föreslå enändring beträffande skyldigheten att betala kilometerskatt när fordonavregistreras eUer an- närsav annan anledning än avslällning upphör att vara skattepliktigt. Fordonsskattåterbetalas därvid, om det inte skett tidigare vid t. ex. av-ställning, tUl densora ägde fordonet då skatteplikten upphörde. Skattskyldig i fråga orakilometerskatt är den som ägde fordonet vid ingången av uppbördsmånaden.Eftersom uppbörden av kilometerskatt sker i efterhand är det ibland en person somfår återbetalning av fordonsskatt och en annan som skall betalakiloraeterskatt. Det är därför lärapligt att den som är berättigad tillåterbetalning i dessa fall också skall betala kilometerskatt. Jag föreslår attbestämmelser härom förs in i 20 § andra stycket VSF. Jag viU av praktiska skäl också som en aUmän regelföreslå att skattebelopp inte skall behöva betalas in elleråterbetalas. En bestämmelse härom föreslås bli införd i 29 § VSF. I syfte att förbättra kontrollmöjlighetema bör i 30§ VSF tas in en hänvisning tUl 4 § lagen (1959: 92) om förfarandet vid visskonsumtionsbeskattning. Sistnämnda bestämmelse reglerar bl. a. skyldighetenatt föra räkenskaper. Den nya regeringsformen, som ttäder i kraft den 1januari 1975, föranleder mig att föreslå vissa ändringar i VSF, Sålunda bör i12 § VSF införas bestämmelser om att fordonsskatt betalas i förskott med möjlighetför regeringen att för gmpp av fordon föreskriva betalning ,F, n, betalas fordonsskatt för skatteperioden augusti oktober (slutsiffra 1eller 8) , vUket bör gälla även i fortsättningen. Vidare bör i 18 §VSF anges att kilometerskatt betalas i efterhand för skatteperiod, I 12 § vägtrafikskattekungörelsen (1973: 776, VSK)föreskrivs att fordonsskatt, varmed avses summan av fordonsskatt och särskildfordonsskatt, skall betalas för skatteperiod om den överstiger 1 500 kronorför helt år. Bestämmelsen bör föras in i 12 § VSF. bör formellaändringar göras i 9 § VSF, Bestämmelsema i 28 § första och andra styckena VSKinnebär att uppbördslagens (1953:272) bestäramelser om indrivning, avkortningoch avskrivning av skatt och införsellagens (1968: 621) bestämmelser ominförsel blir tUlämpliga på vägtrafikskatt. Jag föreslår att nu angivnabestämraelser i stället förs in i 30 § VSF. Detsamma föreslås beträffandebestämmelsen i 30 § andra stycket VSK om vUken skatt sora får avräknas vidåterbetalning av vägtrafikskatt. En följdändring föreslås i 43 § VSF. Jag vUl i detta sammanhang också föreslå attskattebrottslagen (1971: 69) och lagen (1971: 1072) om förmånsberättigadeskattefordringar m. m. görs tUlärapUga på avgift enligt förordningen(1973:1216) om särskUd beredskapsavgift för oljeprodukter. tiUbaka utgår kompensation för denspecialdestinerade bensinskatten tUl den, som använder bensindriven traktoreUer skördetröska i jordbraket. Kompensationen utgör f, n, för åroch traktor, för år och självgående skördetröska samt förår och bogserad tröska. Har traktor innehafts rainst men inte heltår utgår kompensation med . För att kompensation för bensinskatt förtraktor skaU utgå krävs att den använts på en areal om åker.När det gäUer tröska skaU den ha använts på åker eller, ifråga om bogserad tröska, åker. Statens jordbruksnänmd har iuppgift att handlägga kompensationsärenden i enlighet raed de riktiinjer somangetts i prop, 1953: 20, 1957: 95 och 1969: 45, har för statensjordbruksnämnds räkning undersökt bl. a. bensinförbrakningen för jordbmketsttaktorer och skördetröskor per . Enligt undersökningenutgjorde den genomsnittliga bensinförbrukningen per traktor 597 literför aUa jordbruk. Motsvarande siffra var för år . För de minstabmkningsenheterna har bensinförbrukningen angetts till ochför de största tUi . Motsvarande siffror för var 571 resp.1187 liter. Vid skattesatsen för liter utgör den genomsnittligabensinskatten för en jordbruksttaktor orakring . Den genomsnittligabensinförbrukningen per självgående skördettöska beräknas till förraedelsmå jordbrak (år ) och tiU för jordbrak medmellan 50 och åker () och till för aUajordbrak (år ). Den genomsnittiiga bensinskatten för ensjälvgående skördetröska utgör aUtså f. n. . I fråga ombogserade tröskor antar jordbruksnämnden en sjunkande tendens i Ukhet med vadsom gäller de självgående tröskorna. har kompensation utbetalatsendast för ett tiotal bogserade skördetröskor. Enligt min mening är avvikelserna mellan nuvarandekompensationsbelopp och den bensinskatt som belastar jordbrukets traktorer ochskördetröskor nu så stor att det är motiverat med en sänkning av kompensationsbeloppen.Jag anser i likhet med vad jag uttalade i prop. 1969: 45 att någon reduceringav kompensationen inte bör göras för körning med traktor på allmän väg. Jaganser vidare att skäl talar för att den nedsättning av kompensationen som utredningensresultat motiverar i viss grad lindras. Jag förordar därför att kompensationskall utgå för år med för traktor, för självgåendeskördetröska och med för bogserad skördetröska. De nyakompensationsbeloppen bör i princip tUlärapas fr, o, ra, ,