prop · FX03116 · 1974-12-31 00:00:00 — Jämkningsfaktombör i regel inte överstiga 1,3 eller understiga 0,9. Vidprövning av frågan om vad som beträffande utbyggnadskostna- derkan anses normalt för ett visst flodområde måste beaktas,, att degenomsnittliga utbyggnadsförhållandena är olika för olika flodområden. Om degenomsnittliga utbyggnadsförhållandena för en viss älv uppenbarligen är goda,bör detta föranleda att jämkningsfaktorn Co bestäms till minst 1,1 för de strömfalli älven, där utbyggnadskostnaderna bedöms vara varken lägre eller högre än vadsom kan anses normalt för strömfall i älven i fråga. För älvar, därutbyggnadsförhållandena genomsnittiigt inte är särskilt goda, bör däremot jämkningsfaktomC2 bestämmas till 1,0 för sådana strömfall där utbyggnadskostnaderna bedömsvara varken högre eller lägre än vad som kan anses normalt för den älv varomfråga är. Ifråga om outbyggda må anmärkas att ju högre utbyggnadskostnadernaberäknas bli, desto längre dröjer det i allmänhet innan anläggningen blirutförd. Faktorn C2 kan därför sägas i viss mån ingå i faktorn Cg, vilket ifråga om outbyggda bör beaktas vid bestämmande av faktorn C2. RSVavser att före det egentiiga taxeringsarbetets början kalla konsulenterna förtaxering av vattenfallsfastigheter till ett möte för diskussion bl. a. omprinciperna för bestämning av jämkningsfaktorerna Cj och C2. Dennafaktor avser att möjliggöra den justering nedåt av normalvärdet per nkW, sombetingas av den tid vilken väntas förflyta iiman fallet blir utbyggt. Denna tidomfattar även tiden för utbyggandet. Vid justeringen tillämpas den faktor somför respektive utbyggnadstider anges i nedanstående tabell 5. Justering av normalvärden med hänsyn till tiden för fallets utbyggnad. Antal år till dess Omfallet inte kan förväntas bli utbyggt från den tidpunkt taxeringenavser, dvs. , bör faktorn C3 i allmänhet sättas till 0; dockatt, om det är känt att utbyggnad av fallet planeras att ske ehuru först eftermer än , faktorn C3 bör efter omständigheterna åsättas med högst 0,4 ochlägst 0,1. B.5Uppskattning av utmålsvärde i vissa fall Omtill ett såsom annan fastighet taxerat outbyggt hänförts viss markpå land, avsedd att användas för ett blivande vattenkraftverk, redovisas jämvälutmålsvärde vid taxering av sådan fastighet. Därvid tillämpas de regler somanges i avsnitt C,2 rörande uppskattning av utmålsvärde för kraftverk. C Uppskattning av marknadsvärdet av vattenkraftverk Inledningsvismå nämnas att med vattenkraftverk avses, förutom vattenkraftverk förelproduktion, även den kraftproducerande delen av en direktdriven anläggning. Ikvarnar, sågar och liknande direktdrivna anläggningar är emellertid den kraftproducerandedelen ofta så obetydlig i förhållande till anläggningen i övrigt, att värdetav anläggningen i dess helhet lämpligen bör uppskattas enligt de för taxeringav fastighet i allmänhet gällande grunderna dvs. Förövriga fall anges i punkt 3 av anvisningarna till 9 § KL att marknadsvärdetkan uppskattas med utgångspunkt i avkastningen därav under beaktande av delsanläggningens påräkneliga varaktighetstid och dels att viss del av det enligtdenna metod uppskattade värdet kan belöpa på regleringsdamm som skall taxerassärskilt. Vidare anges i punkt 3 att, då tillfredsställande uppgifter förtillämpning av avkastningsmetoden vanligen ej torde stå till förfogande, börmarknadsvärdet av vattenkraftverk i regel uppskattas enligt de ianvisningspunkten angivna reglerna dvs. i huvudsak enligtproduktionskostnadsmetoden. Produktionskostnadsmetoden sådan den utformats ianvisningspunkt 3 är sålunda den primära metoden för bestämmande av ettvattenkraftverks marknadsvärde, medan avkastnmgsmetoden i viss mån har karaktärav kontrollmetod. Vidtillämpning av produktionskostnadsmetoden bestäms särskilt för sig värdet avvattenfallet (fallvärde), värdet på mark på land (utmålsvärde) och värdet avkraftverket i övrigt (värde av byggnader). Summan av dessa värden, efter avdragför skyldighet att leverera ersättningskraft respektive tillägg för rätt till stådankraft, anses som anläggningens marknadsvärde. De olika posterna behandlas i detföljande var för sig. Vattenfalletuppskattas såsom om det vore outbyggt och enligt de regler som angetts i detföregående. Därvid iakttas vad angår de i avsnitt B,2 angivna bestämmelserna att faktorn för korttidsreglering beräknas på grandval av den faktiskautbyggnadsvattenmängden vid kraftverket eller, i förekommande fall, på grundvalav den större utbyggnadsvattenmängd, som beräknas föreligga eftergenomförandet av planerad korttidsreglering. Den ökning avutbyggnadsvattenmängden, som sålunda beräknas, reduceras på sätt i avsnitt B.2sägs. Såsom i nämnda avsnitt anges, bör hänsyn inte tas till sådan ökning avutbyggnadsvattenmängden, som kan föranledas av en reglering vilken inte väntasvara genomförd . Ivissa fall bör dock det värde, som erhålls enligt förenämnda regler, jämkasnedåt. Så bör ske om det föreligger grundad anledning att anta, attvattenkraften i fallet inte kommer att tillgodogöras efter det att detbefintliga kraftverket blivit nedslitet och tagits ur drift. I sådant fall börnormalvärdet per effektenhet jämkas nedåt så att värdet av vattenfallet kommeratt avse endast kraftverkets återstående drifttid. Jämkningen bör ske genom attnormalvärdet per effektenhet multipliceras förutom med jämkningsfaktorema Cj,C2 och C3 enligt de regler som angetts i det föregående med den faktor somanges i nedanstående tabell 6. Faktorn har i tabellen betecknats C4. Jämkningsfaktor med hänsyn till kraftverkets återstående drifttid Kraftverkets äter- Faktor c, Vad angår och älvar bör i förevarandesammanhang beaktas att såsom angetts i avsnitt B.4 det för dessa älvarangivna normalvärdet utgör ett skÖnsmässigt bestämt, till nutid diskonterat värdeavseende befintliga anläggningars återstående drifttid. Eftersom normalvärdetsålunda är bestämt med hänsyn till den återstående drifttiden, bör givetvisnågon justering av fallvärdet genom tillämpning av jämkningsfaktorn C4 inte ifrågakommaför nämnda båda älvar. C.2 Uppskattning av utmålsvärde Utmål för kraftverk utgörs av den mark på land, som tas ianspråk för anläggningen med tillhörande personalbostäder. Utmålet uppskattas etdigtde för taxering av fastighet i allmänhet gällande grunderna, dvs, enligt ortsprismetoden.Därvid bör beaktas att, om kraftverket ligger långt från bebyggda trakter,priset för marken regelmässigt bör sättas lågt. C.3 Uppskattning av värde av byggnader Ett kraftverks värde, utöver fallvärde och utmålsvärde,redovisas såsom värde av byggnader. Detta värde bestäms med ledning av kostnadernaför anläggandet av kraftverket. Kostnaderna omräknas enligt prisindex tillvärdet per och nedskrivs med hänsyn till den värdeminskning,som genom ålder och bruk inträtt fram till nämnda dag. I vissa fall vidtasdärjämte en ytterligare justering av värdet på sätt som anges nedan i avsnittC,3,6. C.3.1 Kostnader som skall medräknas Vid uppskattning av värde av byggnader skall, med deundantag som anges i avsnitt C.3.2, medräknas samtliga kostnader föranläggandet av kraftverket. Sålunda skall medräknas kostnader förkonstruktionsarbeten, administration, ersättningar för skada på mark och andraersättningar för skada eller intrång, anordningar till skydd för fisket eller,i förekommande fall, til! förhindrande av olägenheter för flottningen,uppförandet av kraftstationsbyggnaden med maskinell, till fastighet hänförligutrustning samt övriga för kraftverkets drift erforderliga byggnader,bostadshus för personal därunder inbegripna, dammbyggnader, i övrigt på jordeneller i vattnet uppförda konstruktioner av olika slag däriblandskadeförebyggande invallningar samt vägar och broar, vilka uteslutande ellerdelvis tjänar kraftverkets behov tunnlar eller andra utrymmen under jord,åstadkomna genom sprängning eller annorledes, samt rensningar. Vidaremedräknas kostnader som avser provisoriska anordningar för kraftverksbyggandetsåsom provisoriska bostä- der för arbetarna eller andra provisoriska byggnader samtprovisoriska vägar, broar och lastplatser eller som avser allmänna kostnadersåsom för sjukvård, semester, renhållning m. m. Den omständigheten att kostnadernaavser fastighet, som ej ingår i den taxeringsenhet på vilken kraftverket ärbeläget, utgör inte hinder för att kostnaderna medräknas. Vadsärskilt angår frågan vilka maskiner och andra tillbehör m, m,, som skallhänföras till fastighet och medräknas vid bestämmandet av anläggningskostnaden,bör följande beaktas. Enligt 2kap, 1 § första stycket jordabalken hör till fastighet förutom byggnad ledning, stängsel och annan anläggning, som anbragts i eller ovan jord förstadigvarande bruk. Begreppet "ovan jord" omfattar även sådana falldå en anläggning vilar "på" jorden. De ifrågavarande s. k,markanläggningarna hör, hksom byggnadema, civilrättsligt till fastigheten ochskall medräknas i anläggningskostnaden och därmed i taxeringsvärdet. Tillmarkanläggningar varom nu är fråga bör hänföras utomhusställverk och utomhusuppställda transformatorer. Emellertidgäller enligt 5 § 5 mom, KL, att från skatteplikt är undantagen ledningingående i det elektriska kraftöverförings- eller kraftdistributionsnätetliksom transformator- eller kopplingsstation, som hör till detta nät. Vidaregäller enligt 9 § tredje stycket KL, att taxeringsvärde inte skall åsättassålunda undantagna ledningar och stationer. Vid bestämmandet av ett kraftverkstaxeringsvärde skall därför medräknas endast värdet av sådana i anslutningtill kraftverket uppförda utomhusställverk och utomhus uppställdatransformatorer, som är avsedda att betjäna endast kraftverket i fråga. 1 § andra stycket jordabalken gäller att även sådan anläggning, som äruppförd utanför en fastighet, hör till fastigheten om anläggningen är avseddför stadigvarande bruk vid utövning av servitut till förmån för fastighetenoch inte hör till den fastighet där den finns. Samma regel tillämpas förfastighetstaxeringens del, 1 enlighet härmed gäller att om ett sådant ställverkeller en sådan transformator, som direkt hör till ett kraftverk, skulle medservitutsrätt stå på annan fastighet än utmålsfastigheten, skall värdet avställverket eller transformatorn medräknas vid bestämmandet av kraftverketstaxeringsvärde. Tillbyggnad hör, enligt 2 kap, 2 § första stycket jordabalken, fast inredning ochannat varmed byggnaden blivit försedd, om det är ägnat till stadigvarande brukför byggnaden eller del av denna, såsom fast avbalkning, hiss, ledstång,ledning för vatten, värme, ljus eller annat med kranar, kontakter och annansådan utrustning, värmepanna, element till värmeledning, kamin, kakelugn, innanfönster,markis, brandredskap, civilförsvarsmateriel och nyckel. Enligt andra stycket i2 kap. 2 § hör därjämte i regel till byggnad, såvitt angår"fabrikslokal", kylsystem och fläktmaskineri. De angivna s, k,byggnadstillbehören hör civilrättsligt till byggnaden och skall medräknas ianläggningskostnaden och därmed i taxeringsvärdet. Reservdelar och dubblettertill angivna föremål räknas däremot inte som byggnadstillbehör och medräknasinte i anläggningskostnaden eller i taxeringsvärdet, I fråga omsådana specialfastigheter, som t. ex, kraftverksbyggnader utgör, räknasemellertid utöver vad som angivits i nästföregående stycke även vissa andrai byggnaderna befintliga maskiner som byggnadstillbehör. Dessa maskiner hör civilrättsligttill fastigheten och kostnaden för desamma skall medräknas ianläggningskostnaden. ningen för att de skall medräknas är att de representerarstora värden och i regel har avsevärd storlek. I enlighet härmed bör ianläggningskostnaden för ett kraftverk medräknas kostnaderna för följande byggnadstillbehörnämligen turbiner och generatorer samt i kraftverksbyggnaderna monterade traverser,ställverk och transformatorer. Detsamma gäller beträffande för kraftverketsbehov avsedda traverser och bockkranar i de fall då de till dessa hörandespåren helt eller delvis vilar på byggnadsdelar, som ingår i kraftverket.Vidare bör medräknas sådana hjälpmaskinerier som erfordras för att de nämnda huvudmaskinemaskall kunna fungera, t. ex. kyl- och oljepumpar samt kontrollorgan. I anläggningskostnaden för ett kraftverk skall äveninräknas en uppskattad kostnad för ränteförlust under byggnadstiden.Beräkningen härav bör ske på följande sätt. Ränteförlust anses uppstå på de kostnader som nedlagtsintill det år då kraftverket tas i bruk. Ränteförlusten för de under ett visstår nedlagda kostnaderna anses i sin helhet belöpa i fråga och beräknasfrån mitten av det år, då kostnaden nedlades, till ingången av det år dåkraftverket togs i bruk. Beräkningen sker med tillämpning av enkel ränta ochden räntefot som anges i nedanstående tabell 7 , då de egentligabyggnadsarbetena påbörjades. För under byggnad varande kraftverk räknasränteförlusten fram till , Tabell för beräkning av ränteförlust underbyggnadstiden. Kraftverksbygget påbörjades med vissaförberedande arbeten som tillfartsvägar m. m. varefter det egentiigabyggnadsarbetet pågick . förekom vissa avslutningsarbeten.Anläggningens första aggregat togs i drift , De underrespektive år nedlagda faktiska kostnaderna framgår av nedanståendeuppställning. Enligt det valda exemplet påbörjades det egentiigabyggnadsarbetet , Ränteförlusten skall alltså beräknas efter en räntefotav , Enligt exemplet gäller vidare att kraftverket togs 1957.Ränteförlusten skall alltså beräknas för tiden fram till , 4,5x4 = 18 l,l8x 0,1 = 0,118 3,5x4 = 14 l,14x 5,0 = 5,700 2,5x4 = 10 1,10x15,0 = 16,500 1,5x4= 6 1,06x20 =21,200 0,5x4= 2 1,02x20 =20,400 Vidmera betydande ombyggnader eller utvidgningar av kraftverk beräknasränteförlust på motsvarande sätt som vid nyanläggningar, C,3,2Kostnader som inte skall medräknas Viduppskattning av värde av byggnader för ett kraftverk skall i anläggningskostnadeninte medräknas kostnader för förvärv av sådan rätt till och utmål,till vilken hänsyn skall tas vid fallvärdets och utmålsvärdets bestämmande.Inte heller skall medräknas kostnader för byggnader eller arbeten, till vilkasvärden hänsyn skall tas vid taxering av annan taxeringsenhet än den på vilkenkraftverket är beläget. Såsomangetts i avsnitt C,3,l skall taxeringsvärde inte åsättas de på kraftöverförings-eller kraftdistributionsnätet befintliga ställverken och transformatorerna.Till de sålunda undantagna anläggningarna bör hänföras även sådana utomhusställverkoch utomhus uppställda transformatorer, som visserligen står på detifrågavarande kraftverkets utmålsom-råde men som betjänar jämväl annat ellerandra kraftverk än detta. Ifråga om kostnaderna för andra maskiner eller annan utrustning än den, som omnämntsi avsnitt C,3.1, bör följande beaktas. Enligt2 kap. 3 § jordabalken gäller visserligen i fråga om fastighet som helteller delvis är inrättad för industriell verksamhet att till fastigheten civilrättsligthör även andra maskiner och annan utrustning än de byggnadstillbehör somomnämnts i avsnitt C.3,1 här ovan. Enligt angivna lagrum hör sålunda tillfastigheten, förutom nämnda byggnadstillbehör, maskin och annan utrustning,som tillförts fastigheten för att användas i verksamheten huvudsakligen pådenna, dock ej fordon, kontorsutrustning och handverktyg. Värdet av dessa s.k, industritillbehör skall emellertid enligt 5 § 5 mom, KL inte ingå itaxeringsvärdet. Värdet av industritillbehören skall sålunda inte hellermedräknas i anläggningskostnaderna för ett kraftverk, I sammanhanget månämnas att med "fordon" inte avses sådana som löper på skenor t, ex, traverseroch lyftkranar. Vadslutligen angår sådana på en fastighet befintliga maskiner m. m, som civilrättsligtär att hänföra till lös egendom, t, ex, fordon, kontorsutrustning ochhandverktyg, skall värdet därav självfallet inte medräknas ianläggningskostnaden för ett kraftverk eller i dess taxeringsvärde, Idetta sammanhang må anmärkas att endast sådana anläggningsdelar skallmedräknas, som ingår i anläggningen taxeringen avser dvs. Om en anläggningsdel blivit utbytt mot en ny, skall såledesbland anläggningskostnaderna medräknas endast kostnaden för den nya anläggningsdelenoch kostnaden för den utbytta delen lämnas ur räkningen. Detta gäller även omutbytet skett innan den utbytta delen helt avskrivits. C.3,3Omräkning av faktisk anläggningskostnad enligt index Inästföregående båda avsnitt har angetts vilka kostnader som skall medräknas iförevarande sammanhang. Den sålunda bestärhda faktiska anläggningskostnadenskall omräknas till nuvärde. Eftersom marknadsvärde och därmed äventaxeringsvärde skall bestämmas med hänsyn till det allmänna prisläget vidingången av året före taxeringsåret dvs, med hänsyn till prisläget den 1januari 1974 skall omräkningen dock avse tidpunkten sistnämndaår. Omräkningen sker med hjälp av den i nedanstående tabell 8 intagnaindexserien. För att underiätta omräkningen har i tabellen såsom"omräkningstal" angetts kvoten mellan 1973 årsindex och index då kostnaden nedlagts. Tabell utvisande index samt mot index svarande omräkningstal C,3,4Avskrivning av anläggningskostnad Sedanden faktiska anläggningskostnad, som enligt avsnitt C,3,l och C,3,2 skallmedräknas, omräknats till värdet per , beräknas avskrivningpå detta nyanläggningsvärde. Därvid beaktas att avskrivning ej får beräknasför kostnad, som avser ersättningar för skada eller intrång, eller för därmedsammanhängande utrednings- och rättegångskostnader. Övriga kostnader fördelaspå dels kostnader för vatten-och husbyggnader innefattande grävning,sprängning, jord- och sten-fyllning, vattenbyggnader för kraftverk och dammarinkl, tuber m, m. samt kraftstationsbyggnader och övriga hus dels ockkostnader för maskinutrustning, innefattande turbiner, generatorer, luckor,ställverk, transformatorer, traverser och bockkranar samt sådana hjälpmaskinerier,som erfordras för att de omnämnda huvudmaskinerna skall kunna fungera, t, ex,kyl- och oljepumpar samt kontrollorgan. Avskrivning sker för vatten- och husbyggnader förår och för maskinutrustning för år. Avskrivning beräknas för helt kalenderårmed början året efter det då kostnaden nedlagts t, o, m, , I de undantagsfall där möjlighet saknas att uppdelaanläggningskostnaderna i de tre förenämnda kostnadsgrupperna ejavskrivningsbara tillgångar, vatten- och husbyggnader samt maskinutrustning får avskrivning ske på hela det sammanlagda beloppet efter för år. Dettatorde endast kunna bli aktuellt för vissa äldre kraftverk, i regel av litenomfattning, för vilka detaljerad bokföring inte föreligger, i vart fall inteför . De angivna procenttalen för avskrivning får jämkasbeträffande visst kraftverk, om så finns påkallat med hänsyn till föreliggandesärskilda omständigheter. C,3.5 Spärr för avskrivning En oinskränkt avskrivning enligt förat angivnaprocentsatser skulle i fråga om äldre men i fullt brak varande kraftverk kunnamedföra ett oskäligt lågt "värde av byggnader". För att motverka ensådan effekt av avskrivningsreglerna bör tillämpas en spärr för värdenedsättninggenom avskrivning. För undvikande av missförstånd må emellertid framhållas att nämndaspärr givetvis inte är tillämplig vid den avskrivning, som medges i sambandmed inkomsttaxeringen, utan tillämpas endast vid uppskattning av detmarknadsvärde som skall ligga till grand för bestämmande av taxeringsvärdet förkraftverket i fråga. Ovannämnda spärr innebär att anläggningskostnaderna förvatten- och husbyggnader samt maskinutrustning, efter indexmässig uppräkningtill nyanläggningsvärde i enlighet med vad som angetts i det föregående, iregel inte får avskrivas mer än att de nämnda tillgångarnas värden efteravskrivning sammantagna uppgår till av deras nyanläggningsvärde, I de undantagsfall där möjlighet saknas att uppdelaanläggningskostnaderna i de förut omnämnda tre kostnadsgrapperna ej avskrivningsbaratillgångar, vatten- och husbyggnader samt maskinutrastning innebär spärrenatt nyanläggningsvärdet i regel inte får avskrivas mer än att värdet uppgårtill av nyanläggningsvärdet inkl. de ej avskrivningsbara tillgångarna. Som förat angetts innebär spärren, att nyanläggningskostnaderna"i regel" inte får genom avskrivning nedbringas mer än vad ovan angetts.Detta betyder att 35 %-spärren får underskridas då så finns påkallat av sakligaskäl. Spärrvärdet bör sålunda jämkas nedåt i skälig mån om kraftverketsåterstående varaktighetstid bedöms vara kort eller om det visas att underhålls-eller personalkostnadema för kraftverket av viss anledning är onormalt stora.Vidare bör i fråga om äldre kraftverk spärr-värdet jämkas nedåt i skälig mån,om enligt nutida uppfattning kraftverket är konstruerat på ett icke rationelltsätt och det enligt index uppräknade nyanläggningsvärdet därför bedöms varaför högt. Då fråga om underskridande av 35 %-spärren uppkommer bör denvägledande synpunktenvara, att eventuellt föreliggande särskilda omständigheter av beskaffenhet attmed sannolikhet minska marknadsvärdet bör föranleda en sänkning av det förspärren gällande procenttalet. C.3,6Jämkning av beräknat "värde av byggnader" Deanvisningar, som meddelats i avsnitt C.3.3C.3.5, syftar till att för resp,kraftverk möjliggöra en beräkning av "värde av byggnader" på grandvalav den till nuvärde omräknade anskaffningskostnaden, vederbörligen avskrivenmed hänsyn till ålder och brak. Det sålunda framtagna värdet inbegriperemellertid inte såsom fallet är med ett enligt ortsprismetoden beräknatmarknadsvärde den vinst som kan vara att påräkna vid en försäljning avanläggningen. Det enligt bestämmelserna i förenämnda avsnitt beräknade"värde av byggnader" bör därför justeras för att hänsyn i möjlig månskall kunna tas till den vinst som kan vara att påräkna vid en försäljning. Isyfte att åstadkomma en sådan justering skall den omräknade anskaffningskostnadenjämkas. Jämkningen sker på grundval av en bedömning i stort av kraftverketsgodhet ur lönsamhetssynpunkt. Bedömningen skall sålunda ske på grundval av, åena sidan, kraftverkets produktionsförmåga och dess läge i förhållande tillbetydelsefulla avsättningsområden och, å andra sidan, anläggnings-, drifts ochunderhållskostnaderna för kraftverket samt kostnadema för däri nyttiggjordaregleringar. Bedömningen skall utmynna i att kraftverket hänförs till en av degodhetsklasser som avses i nedanstående uppställning. I uppställningen angesäven den faktor, varmed det enligt avsnitt C,3,3C.3,5 beräknade "värde avbyggnader" bör jämkas i fråga om kraftverk hänförliga till resp, klasser. Kraftverketuppskattat efter dess Jämkningsfaktor Detvärde, som erhålls såsom resultat av jämkningen, upptas som "värde avbyggnader". Om reduktion av detta värde med hänsyn till eventuellskyldighet att leverera ersättningskraft ges anvisningar i nästföljandeavsnitt. Såsomangetts i avsnitt B.4 avser RSV att före det egentliga taxeringsarbetetsbörjan kalla konsulenterna för taxering av vattenfallsfastighet till ett möteför diskussion bl, a, om principerna för bestämning av jämkningsfaktorerna Cloch C2, Vid detta möte avses överläggningar skola ske jämväl i fråga omprinciperna för nu ifrågavarande jämkningsförfarande. D Beaktande av skyldighet att leverera ersättningskraft Viduppskattning av kraftverks värde skall avdrag ske dels för skyldighet attleverera ersättningskraft, grundad på vattenlagen, dels ock förersättningskraft som enligt avtal utgår såsom vederlag för av kraftverkets ä"areförvärvad ägande- eller servitutsrätt till i kraftverket till- Rätt till avdrag föreligger oavsett om avtalet fastställts avvattendomstol eller om så ej skett. Såsom förutsättning för avdrag i sistnämndafall gäller dock, att skyldigheten att tillhandahålla ersättningskraften enligtavtalet är knuten till kraftverket och rätten till kraften knuten till iavtalet angiven fastighet samt att kraftleveransen inte begränsats till attavse endast . Ersättningskraftkan utgå antingen som s. k. nettokraft (frikraft) eller som s, k. bruttokraft.I förstnämnda fall har ersättningstagarens skyldighet att gälda uttagningskostnad,dvs.