prop · FX0370 · 1974-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1974 Prop. Majrts proposition med förslag till abortlag, m.m.;given . Majrt vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över justitieärenden, föreslå attbifalla de förslag om vars avlåtande till föredragandedepartementschefen hemställt. 1 propositionen läggs fram förslag liU ny abortlag.Samtidigt föreslås kraftigt ökade insatser i fråga om preventivmedelsrådgivningoch andra förebyggande åtgärder. Enligt den föreslagna abortlagen avgörs frågan om abortföre utgången av 12 re havandeskapsveckan av kvinnan själv. Hon får vägrasabort endast om åtgärden skulle medföra allvarhg fara för hennes liv ellerhälsa. Denna förutsättning prövas av en läkare. För abort efter 12re men föreutgången av fordras utöver vad som gäller vid tidigare abort attdet företas en särskild kuratorsutredning. Om kvinnan inte medges abort, ärläkaren skyldig att hänskjuta frågan till förförnyad prövning. Efter 18:e havandeskapsveckan får abort företas bara iundantagsfall. För abort krävs då tillstånd, som får lämnasendast om det föreligger synnerliga skäl för åtgärden och det inte kan antasatt fostret är hvsdugligt. Som allmän förutsättning för abort gäller att kvinnan ärsvensk medborgare eller bosatt här i riket. När särskilda skäl talar för detkan medge abort även beträffande utländsk kvinna som inte ärbosatt här. Abort skall företas på sjukhus eller annan godkänd sjukvårdsinrättning.Samhällets insatser i fråga om abortrådgivning ökas. Kontakt medrådgivningsverksamheten föreslås vara helt frivillig. De bestämmelser beträffande abort som finns ibrottsbalken föreslås upphävda. Slraffhotet mol kvinnan avskaffas.Straffbestämmelser för den som utan all vara läkare utför abort på annan samtför läkare som överträder vissa föreskrifter angåendeabortförfarandet föreslås intagna i abortlagen. 1 propositionen betonas all abort alltjämt måste betraktassom en nödfallsutväg och att födelsekontrollen måste ske med hjälp av olikapreventiva åtgärder. Inom verksamhetsområde föreslåsdärför kraftigt ökade insatser för att på olika sätt förebygga oönskade graviditeteroch därmed motverka förekomsten av aborter. För att få till stånd en utbyggnad av de förebyggandeåtgärderna föreslås att sjukvårdshuvudmännen får en lagfäst rätt tillersättning från den allmänna sjukförsäkringen för preventivmedelsrådgivning ochinformation m. m. Motsvarande ersättning skall också kunna utgå till organisationeroch andra som med tillstånd bedriver preventivmedelsrådgivning.Huvudansvaret för preventivmedelsrådgivningen föreslås vila påsjukvårdshuvudmännen. Rådgivningen skall vara kostnadsfri för den enskilde.Preventivmedel skall i viss omfattning tillhandahållas kostnadsfritt i simbandmed rådgivningen. Vidare föreslås att p-piller skall omfattas avsjukförsäkringens läkemedelsrabattering även då de förskrivits i enbart födelsekontrollerandesyfte. Ersättning för abortrådgivning, som även den skall vara kostnadsfri förden enskilde, föreslås utgå i samma ordning som ersättningen förpreventivmedelsrådgivningen. Sjukförsäkringens kostnader för nämnda åtgärder beräknastill drygt 30 milj. kr. Till ökade insatser för information om familjeplaneringföreslås därutöver ytterligare I milj. ki'. till nämndför hälsoupplysning. Vidare föreslås att del anvisas ett belopp på 2 milj. kr.för information om familjeplanering genom ungdoms-och kvinnoorganisationer ochett belopp på I milj. kr. för information genom massmedia om den nyaabortlagstiftningen. Lagförslagen föreslås träda i kraft . 1 Förslag till Abortlag Härigenom förordnas följande. 1 § Begär kvinna att hennes havandeskap skall avbrytas ochkan åtgärden ske före utgången av havandeskapets tolfte vecka, får abort utföras, om ej åtgärden på grund av sjukdom hos kvinnan kan antagasmedföra allvarlig fara för hennes liv eller hälsa. 2 § Har havandeskap pågått än ochkan det efter särskild utredning angående kvinnans personliga förhållanden teras, att hinder som avses i I § ej föreligger mot abort, får sådan åtgärd på kvinnans begäran företagas intill utgången av adertonde havandeskaps veckan. Utredning som avses i första stycket får underlåtas, omdet med hänsyn till tillämplig abortmetod eller av annan särskild anledning äruppenbart att hinder mot aborten ej föreligger. 3 § Efter utgången av adertonde havandeskapsveckan fårabort utföras endast om lämnar kvinnan tillstånd tUl åtgärden. Sådant tiUstånd får lämnas endast om synnerliga skäl föreligger för aborten. Tillstånd enligt första stycket får ej lämnas, om detfinns anledning antaga att fostret är livsdugligt. 4 § Vägras aborti fall som avses i 1 eller 2 §, skall frågan underställassocialstyrelsens prövning. 5 § Abort fårutföras endast om kvinnan är svensk medborgare eller bosatt här i riket ellerom i annat fall av särskilda skäl lämnar kvinnan tillstånd tillåtgärden. Endast den som är behörig att utöva läkaryrket får utföraabort. Åtgärden skall ske på allmänt sjukhus eller på annan sjukvårdsinrättningsom godkänner. 6 § Kan det antagas att havandeskapet på grund av sjukdomeller kroppsfel hos kvinnan medför allvarlig fara för hennes liv eller hälsa, får lämna tillstånd till abort utan hinder av bestämmelsen i 3 § andra stycket. Abort på grund av sjukdom eller kroppsfel som avses iförsta stycket får ulföras av den som är behörig att utöva läkaryrket ulanhinder av bestämmelsema i 3 och 5 §§, om ej åtgärden kan anstå utan våda förkvinnan. 7 § Mot beslut i ärende om tUlstånd tillabort får talan ej föras. 8 § Den som hartagit befattning med abortärende får ej obehörigen yppa vad han därvid erfaritom enskilds personliga förhållanden. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhetbryter häremot dömes till böter eller fängelse i högst . Allmänt åtal fårväckas endast om målsägande anger brottet till åtal eller åtal iir påkallatfrån allmän synpunkt. 9 § Den som utanatt vara behörig att utöva läkaryrket uppsåtligen utför abort på annan, dömesför illegal abort till böter eller fängelse i högst . Är brott som avses i första stycket grovt, dömes tillfängelse, lägst och högst . \'id bedömande huruvida brottetär grovt skall särskilt beaktas, om gärningen skett vanemässigl eller förvinnings skull eller inneburit särskild fara för kvinnans liv eller hälsa. För försök till illegal abort dömes till ansvar enligt 23kap. 10 § Åsidosätter läkare uppsåtligen föreskrift i 4 §eller, om ej annat följer av 6 § andra stycket, i 3 eller 5 §, dömes till böter eller fängelse . Denna lag träder i kraft , då lagen (I938r318)om avbrytande av havandeskap skall upphöra att gälla. Lag om ändring i brottsbaUten Härigenom förordnas i fråga om , dels alt 3 kap. 4 § skall upphöra att gälla, dels alt3 kap. 10 och 11 §§ skall ha nedan angivna lydelse. För försökeller förberedelse tUl mord, dråp, barnadråp eller sådan misshandel som ej ärringa eller försök till fosterfördrivning, sä ock för stämphng lUl mord, dråpeller grov misshandel eller underlåtenhet att avslöja sådant brott dömes tillansvar enligt vad i 23 kap. stadgas. För försökeller förberedelse till mord, dråp, barnadråp eller sådan misshandel som ej är ringa,så ock för stämpling till mord, dråp eller grov misshandel eller underlåtenhetatt avslöja sådant brott dömes till ansvar enligl vad i 23 kap. stadgas. För fosterfördrivning eller försök därtill må kvinnan självej åtalas av åklagare, med mindre åtal av särskilda skäl finnes påkallat urallmän synpunkt. Misshandel, som ej är grov och som icke förövats å allmänplats, eller försök eller förberedelse till sådant brott må åtalas av åklagareallenast om målsägande angiver brottet till åtal eller ock åtal finnes påkallatur allmän synpunkt. Vållande till kroppsskada eller sjukdom må, om brottet ejär grovt, åtalas av åklagare endast om målsägande angiver brottet till åtal ochåtal finnes påkallat ur allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1941 r282) om sterilisering Härigenomförordnas, att 5 § lagen (1941 r282) om sterUisering skall ha nedan angivnalydelse. Finnes vidavbrytande av havandeskap enligt 7 § lagen om sådant ingreppgrundad anledning till antagande, att sjukdom eller kroppsfel som föranlederingreppet kommer att vid nytt havandeskap medföra allvarlig fara för kvinnansliv eller hälsa, må den läkare, som utför ingreppet, å kvinnanföretaga sterihsering utan hinder av vad ovan i 3 och 4 §§ sägs. Saknar kvinnanpå grund av rubbad själsverksamhet förmåga alt lämna giltigt samtycke, skallläkaren, om så kan ske utan menligt dröjsmål, inhämta samtycke av anhörig tillhenne. Finnes vidabort enligt 6 § andra stycket abortlagen /1974:000) grundad anledning tUlanlagande, att sjukdom eUer kroppsfel som föranleder ingreppet kommer all vidnytt havandeskap medföra allvarlig fara för kvinnans liv eUer hälsa, må denläkare, som utför ingreppet, å kvinnan företaga sterihsering utanhinder av vad ovan i 3 och 4 §§ sägs. Saknar kvinnan på grund av mb-badsjälsverksamhet förmåga alt lämna gUtigt samtycke, skall läkaren, om så kanske utan menligt dröjsmål, inhämta samtycke av anhörig tUl henne. Denna lag träder i kraft den . Lag om ersättning för viss födelsekontroUerande verksamhetm. Härigenom förordnas följande. 1 § Staten, landstingskommun eller kommun fär enligt vadnedan sägs ersättning för kostnader för rådgivning i födelsekontrollerande syfte som vid personligt besök meddelas den som omfattas av sjukförsäkring enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Motsvarande ersättning utgår även till organisation, som med tillstånd bedriver sådan rådgivning. Ersättningtill privatpraktiserande läkare för rådgivning i födelsekontrollerande syfteutgår enligt grunder som regeringen fastställer. Ersättning enligt denna lag utgår även för rådgivningangående abort. 2 § Ersättning utgärför varje rådgivningstillfälle med belopp som regeringen fastställer.Ersättningen omfattar även kostnaderna för preventivmedel som vid besöketutlämnas till den försäkrade. 3 § Ersättningenligt denna lag utgår endast om rådgivning och i anslutning därtill utlämnadepreventivmedel tillhandahålles den försäkrade kostnadsfritt. 4 § Ersättningenligt denna lag bestrides av allmän försäkringskassa. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (I962r381) om allmän försäkring. Härigenomförordnas, att 19 kap. 4, 6 och 7 §§ lagen (1962r381) om allmän försäkring'skall ha nedan angivna lydelse. Avgift till sjukförsäkringen enligt 1 § skall utgå med tre och åtta tiondels procent av det belopp, vara avgiften skall beräknas. Influtna avgifter fördelas mellan de allmänna försäkringskassorna i förhällande till deras utgifter för sjukförsäkringsförmåner, inberäknat de utgifter för läkemedel, som åvila kassorna, saml för förvaltning. Konungen äger förordna, att viss del av medlen skall ingå till en fond, benämnd allmänna sjukförsäkringsfonden, vUken förvaltas enligt grunder som fast-.ställas i enahanda ordning. Avgift till sjukförsäkringen enUgt 1 § skall utgå med treoch åtta tiondels procent av det belopp, vara avgiften skall beräknas.Influtna avgifter fördelas mellan de allmänna försäkringskassorna iförhållande till deras utgifter för sjukförsäkringsförmåner, inberäknat de utgifter för läkemedel och kostnader enligt lagen (1974:000) om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m.m., som åvila kassorna, samt för förvaltning. Konungen äger förordna,att viss del av medlen skall ingå till en fond, benämnd allmänna sjukförsäkringsfonden, vilken förvallas enligt grunder som fastställas i enahanda ordning. 1 fråga omsådan arbetstagare hos redare som avses i 1 § första stycket förordningen(1958:295) om sjömansskatt beräknas avgiften till sjukförsäkringen enligl procentsats som Konungen fastställer. Procentsatsen skall för visst årutgöra bestämd andel av den i första stycket angivna' procentsatsen. Nämndaandel skall svara mot förhållandet mellan antalet svenska sjömän och sjömän på svenska handelsfartyg i medeltal för den 31 oktoberunder de , som närmast föregått det år då procentsatsen fastställes. Hänsyn tages härvid ej tUl fartyg med en bruttodräktighet understigande trehundraregisterlon. Procentsatsen beräknas med två decimaler. Lagen omtryckt 1973:908. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sjukförsäkringsavgift fastställes av riksförsäkringsverketefter den allmänna hörande. Sådan avgift beräknas för heltår och utgår för varje avgiftspliktig med visst belopp i hela kronor, varvidöretal bortfaller. Avgiften skall vara avvägd så, Avgiften skall vara avvägd så, att den i förening med andra att den i förening med andra medel som äro tillgängliga för medel som äro tillgängliga för motsvarande ändamål förslår lUl motsvarande ändamål förslår till bestridande av den allmänna för- bestridande av den allmänna för säkringskassans utgifter för sjuk- säkringskassans utgifter för sjuk försäkringsförmåner, inberäknat försäkringsförmåner, inberäknat de utgifter för läkemedel som de utgifter för läkemedel och åvila kassan, samt till förvaltnings- kostnader enligt lagen (1974:000) kostnader och erforderlig fonde- om ersättning för viss födelse- ring, kontrollerande verksamhet m. m., som åvila kassan, samt till förvaltningskostnader ocherforderlig fondering. Avgiften består av en fasl och en rörlig del. Den fastadelen skall vara lika stor för samtliga avgiftsphktiga försäkrade i landet. Denrörliga delen skall utgöra en kvotdel av den försäkrades inkomst avförvärvsarbete det år avgiften avser. Vid fastställande av denna kvotdel skallbeaktas om inkomsten härrör från anställning eller från annat förvärvsarbete.Härrör inkomsten från annat förvärvsarbete än anställning skall även beaktas omkarenstid gäller för sjukpenningförsäkringen. Vidberäkning av inkomst enligt tredje stycket gälla bestämmelserna i 3 kap. 2 § i tillämpligadelar. Hänsyn tages dock ej till lön eller annan gottgörelse som utgörbeskattningsbar inkomst enligt förordningen (I958r295) om sjömansskatt. Försäkrads sjukförsäkringsavgift må icke överstiga ettbelopp motsvarande en tiondel av hans till statlig inkomstskattbeskattningsbara inkomst vid taxering året närmast avgiften avser. Statsbidrag utgår för var- Statsbidrag utgår för var je år med en tredjedel av allmän je år med en tredjedel av allmän försäkringskassas utgifter för sjuk- försäkringskassas utgifter för sjuk- försäkringsförmäner, inberäknat försäkringsförmåner, inberäknat de utgifter för läkemedel som de utgifter för läkemedel och åvUa kassan, saml för förvaltning. kostnader enligt lagen /1974:000) Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m.m., som åvUa kassan, samt för förvaltning. Denna lag träder i kraft . Lag omändring i förordningen (1954r519) angående kostnadsfria och prisnedsattaläkemedel m. m. Härigenom förordnas, att i förordningen (1954r519)angående kostnadsfria och prisnedsalta läkemedel m. skall införas en nyparagraf, 3 a §, av nedan angivna lydelse. 3 a § Bestämmelserna i 3 § äga motsvarande tillämpning ifråga om medel på vilket läkemedelsförordningen (1962:701) är tillämplig ochsom förskrives enbart i födelsekontrollerande syfte. Vid beräkning av prisned-sättningfår kostnaden för sådant medel dock ej räknas samman med kostnaden förläkemedel som avses i 3 §. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse av rubriken 1972:1! Utdrag av protokollet över justitieärenden, hållet införHans Kungl. Höghet Regenten i statsrådet . Närvarande: Statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ,, , , , , , , , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om nyabortlagstiftning och anför. Med stöd av Kungl. Majrts bemyndigande den 5 mars 1965tillkallades sakkunniga för utredning om abortlagens tillämpning och därmed sammanhängandespörsmål samt allmän översyn av abortlagstiftningen. De sakkunniga' , som antog namnet abortkommitté,avlämnade sUt betänkande (SOU 1971:58) Rätten tiU abort.Betänkandet innehåUer bl. a. förslag tUl lag om rätt till abortoperation samltill abortförebyggande åtgärder. Lagförslaget torde få fogas liUstatsrådsprotokollet i delta ärende som bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. Yttranden har därvidkommit in frän riksåklagaren, hovrätten över och ,, universitetskanslersämbetet, länsstyrelserna i ,och samt , ärkebiskopen. centralrådför evangelisation och församlingsarbete, familjelagssakkunniga, familjepolitiskakommittén. ,i , , Sverigesakademikers centralorganisation. Svensk demografisk , . Moderata samlingspartiets kvinnoförbund.Kvinnoförbundet socialdemo- ' , ordförande, förste byiåsekretcrarenGörel , biträdande överläkaren , redaktören ,riksdagsledamoten , riksdag.sledamoten ,generaldirektören , riksdagsledamoten och f. d.överläkaren . Särskilt förordnade experter: docenten , kuratorn , kuratorn liudrun Odqvist, med. lic. ,byrådirektören och med. , , , HusmodersförbundetHem och Samhälle, Yrkeskvinnors klubbars riksförbund, frikyrkoråd.Evangeliska fosterlandsstiftelsen, Filadelfia-församlingen i ,, , Föreningen . Vissaremissinstanser har till sina yttranden fogat särskilt inhämtade yttranden,nämligen riksåklagaren från överåklagarna i , och samtfrån länsåklagarmyndigheterna i , och ,från professorerna , docenten samt socialpsykiatriska nämnden, universitetskanslersämbetetfrån samtiiga medicinska fakulteter, länsstyrelserna från länsläkarorganisationenoch vissa sociala nämnder i resp. län. frånsamtliga landsting, från sjukvårdsföi-valtningarna iMalmö och samt från och . Dessutomhar yttranden kommit in från , , och församlingars kyrkoråd. i och Baptistmission, Örgryteförsamlings kyrkoråd, Filadelfia-församlingen i , Brämaregårdensförsamlings kyrkoråd, Katolska , kristna ungdomsråd,i , diakoninämnd.Nykterhetsorganisationen , ,Kyrkobrödrakår, Kyrkans ungdom i , Kommunal- och landstingsanställdafamiljerådgivares förening, kyrkorådet i , , pastorsämbetet i och , församlings kyrkoråd,, KDS-Kvinnor i , Grupp 8 -socialistisk kvinnoorganisation, , och , kyrkorådet i ,kyrkorådet i . Riksaktionen Mot fri abort, , Lurs kyrkoråd, kyrkorådet i . , kyrkoråden i Näsinge och Lommelands församlingar, Bro kyrkoråd,kyrkoråden i Krokstads och församlingar. ,, kyrkorådet i , . i , församlings kyrkoråd, Högsboförsamlings kyrkoråd, kyrkorådet i Forshälla, kyrkoråd, Norums kyrkorådm. De inkomna yttrandena har med några få undantag publicerats i SOU 1972:39, Abortfrågan. Med hänsyn till bl. a. vad som kommit fram underremissbehandlingen av kommitténs betänkande och som ett led i ärendets vidarebehandling inom tillsatte jag enarbetsgrupp med uppgift att bredda underlaget för Kungl. Majrtsställningstagande tUl frågan om en ny abortlagstiftning. Arbetsgruppen' harnyligen redovisat resultatet av sitt arbete i en promemoria. Karlläggning avvissa resursfrågor i anslutning tiU betänkandet (SOU 1971:58) Rätten tUlabort. På grundval av det sålunda föreliggande materialet harinom utarbetats förslag till bl. a. ny abortlag. Chefen för ämnar föreslåbl. a. reformer beträffande de abortfö.rebyggande åtgärderna. Dessa förslag ochde förslag som jag i det följande kommer att lägga fram bör föreläggasriksdagen i en gemensam proposition. De förslag från chefen för ,om vUka Kungl. Maj:t beslutar denna dag, tas in i dagens protokoll översocialärenden. Utdrag av delta protokoll bör bUäggas den gemensammapropositionen som bilaga A. 2 Allmänt om preventiv- och abortmetoder 2.1 Inledning Förloppet av en graviditet kan beskrivas på följande sätt.Mellan två menstrualioner inträffar ägglossningen. För de flesta kvinnor sker dellanågon gång mellan 10:e och efter blödningens första dag.Mottagligheten för befruktning hos ett ägg torde uppgå till ett eller högst tvådygn. Om det obefruktade ägget möter en sädescell i äggledarenkan befruktning ske (konception). Det befruktade ägget förs då ned i livmodern,där det efter befruktningsprocessen fäster i livmoderslemhinnan (nidation).Andelen befruktade ägg som inte fäster i livmodern är sannolikt hög. Efter nidationuteblir menstrua-lionen i allmänhet. Graviditeten kan med gängse metoderfastställas efter det att den väntade menstruationen uteblivit.Eftersom det inte går att avgöra när befruktning eller nidation avslutadesräknas graviditeten från den senaste menstruationens första dag. En graviditet pågår . Någon gångmellan 16:e och 20:e havandeskapsveckan kan kvinnan uppfattafosterrörelser. 1 slutet av 28 :e graviditetsveckan räknar man med attfosterutvecklingen har nått ett stadium söm kan medge självständigt liv.Förbättrade vårdmöjligheter har medfört att tidsgränsen förmöjligheten att överleva kan komma att förskjutas nedåt 24:ehavandeskapsveckan. ' Rättschefen , ordförande,avdelningschefen , departementsrådet , professorn ,departementsrådet , departementssekreteraren ,kanslirådet , förste sekreteraren och avdelningschefenTurid Ström. De preventivmetoder (antikonceptionella metoder) som f. n.används kan indelas i 1. naturiigametoder (avbrutet samlag, säkra perioder) 2. mekaniska preventivmedel (pessar, kondom, livmoderinlägg "spiral") 3. kemiska medel(skum, salvor, vagitorier) 4. hormonellamedel (p-piller). Tillförlitligheten av en preventivmetod kan variera mycketmellan olika individer. Vid konsekvent och korrekt användning är p-pillereffektivast. För de kvinnor som kan behålla livmoderinlägg är detta i detnärmaste lika säkert. Av de övriga industriellt framställda medlen anses kondomoch pessar ge ett säkrare skydd generellt sett än säkra perioder 'och avbrutetsamlag. Avbrutet samlag rekommenderas numera endast då någon förberedelse medpreventivmedel inte har skett och "säkra perioder" är en sämre metodän alla de övriga. Några preventivmedel är förenade med vissa risker förbiverkningar. Delta gäller framför aUt p-pUler och i någon mån spiral. Alla debiverkningar som redovisas i samband med p-piller torde dock uppträda betydligtoftare under vanliga graviditeter. Förutom genom de nu nämnda preventivmetoderna kanhavandeskap förebyggas genom sterilisering enligt lagen (1941 r282) omsterilisering. Sterilisering får - till skillnad från övriga preventivmetoder -tillgripas endast i vissa särskUt angivna fall. Enligl 1 § tredje stycketsteriliseringslagen får kvinna slerUiseras bl. a. om det på grund av sjukdom,kroppsfel eller svaghet hos henne är påkaUat med sådan åtgärd för alt förebyggahavandeskap som skulle medföra allvarlig fara för hennes liv och hälsa. Däremotföreligger del inte f. n. någon rätt för en man att få sterilisering utfördenbart på den grunden att han önskar undvika befruktning. Man har anledningräkna med att en sterilisering innebär ett absolut och permanent skydd motgraviditet. Lagstiftningen om sterUisering är föremål för översyn av sterUiserings-utredningen(Ju 1973:04). Av direktiven för utredningen framgår bl. a. att arbetet framförallt bör inriktas på frågan i vad mån och i vilken utsträckning en rällskapabelpersons egen begäran om sterilisering skall kunna få utgöra tillräcklig grundför ett sådant ingrepp. TUlvägagångssättet vid abort varierar beroende bl. a. påhur länge kvinnan har varit gravid vid ingreppet. Under den första delen avgraviditeten (tidigabort) kan havandeskapet i regel avbrytas genom ett jämförelsevis enkelt ingrepp genom shdan. Gränsen för hurlänge detta tillvägagångssätt kan användas beror huvudsakligen på livmodernsstorlek men bmkar normalt sällas vid utgången av 12 re graviditetsveckan,räknat från senaste menstruationens första dag. Beträffande kvinnor som harfött tidigare kan gränsen ibland utsträckas medan den för förstagångsföderskoribland får sättas . Sker aborten efter utgången av får mera komplicerade metoder i regel användas (senabort). Tidigabort utförs i regel genom s. k. primärexaeres.Ingreppet utförs antingen under narkos eller med lokalbedövning. Tidigareutfördes ett primäringrepp genom en s. k. skrapning. Detta innebar att läkarenvidgade livmoderhalsen samt tömde livmodern på innehållet och skrapade rent i livinoderhålanmed speciella instrument. har en ny metod, s. k.vakuumaspiration (sugmetoden), nästan helt kommit att ersätta skrapning.Metoden inni;bär att läkaren använder en sugpump för alt tömma livmodern.