prop · FX0335 · 1974-12-31 00:00:00 — Landshövdingoch avdelningschef vid länsstyrelse samt i landstingskommunens tjänst anstäUdlandstingsdirektör eUer motsvarande befattningshavare må icke utses liU landstingsmaneUer suppleant. Kommer landstingsman eller suppleant efter valet i denställning, att han ej längre är valbar, frånträder han sitt uppdrag. Den som uppnått ålder må avsäga sig uppdrag attvara landstingsman eller suppleant. Eljest må ej någon avsäga sig sådantuppdrag med mindre han uppgiver hinder, vilket godkännes av . Omvaldistrikt och valdag samt vals förrättande och avslutande, så ock omförfarandet när landstingsman avgår före den bestämda tjänstgöringstidensutgång saml när suppleant för landstingsman inkallats till ordinarie landstingsmaneller eljest avgått som suppleant, stadgas i vaUagen (1972:620). Omvaldistrikt, valdag och röstlängd samt vals förrättande och avslutande, så ockom förfarandet när landstingsman avgår före den bestämda tjänstgöringstidens utgångsamt när suppleant för landstingsman inkallats tUl ordinarie landstingsmaneller eljest avgått som suppleant, stadgas i vallagen (1972:620). Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 1972:623. Lag om ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse Härigenom förordnas i fråga om lagen (1961:436) omförsamlingsslyrelse' dels att i 2 § 2 mom., 3 § 1 mom., 5 § 1 mom., 6 a, 7, 32,32 a, 33, 42 §§, 63 § 2 mom., 71-74, 87 och 88 §§ ordet "Konungen" iolika böjningsformer skaU bytas ut mot "regeringen" i motsvarandeform, delsatt 9 och 10 §§, 12 § 3 mom. och 13 § skall ha nedan angivna lydelse. Rösträtt vid val av kyrkofullmäktige och suppleanter tiUkommer envar inom församlingen kyrkobokförd svensk medborgare, som är medlem av och som uppnått ålder senast på valdagen. Den som är omyndigförklarad av domstol äger dock ej rösträtt. Varje röstberättigad har en röst. Rösträtt vid val av kyrkofullmäktige och suppleantertUlkommer envar inom församhngen kyrkobokförd svensk medborgare, som är medlemav och som uppnått ålder senast under kalenderåretnärmast före valet. Den som på grund av domstols förklaring är eller efteruppnådd myndighetsålder skall förbliva omyndig äger dock ej rösträtt. Varjeröstberättigad har en röst. Den som är kyrkobokförd i icke-terrilorieU församling ägerej rösträtt vid val av kyrkofullmäktige och suppleanter i annan församling. TiU efterrättelse vid val av kyr- Fråga huruvida rösträtt enligt kofullmäktige och suppleanter gäl- denna paragrafföreligger avgöres ler samma röstlängd som vid val på grundval av en förevalet upp-enligt vallagen (1972:620). Röst- rättad röstlängd. Sammaröstlängd rätten skall enligt närmare bestäm- som vid val eiUigt vallagen melser i vallagen och lagen (1972: (1972:620) gällerlUl efterrättelse. 704) om kyrkofullmäktigeval grundas på förhållandena vidtiden för röstlängdens tillkomst, även om förändring inträffar förevalet. KyrkofuUmäktigeoch suppleanter väljas bland de röstberättigade, som äro bosatta inom försam- Kyrkofullmäktigeoch suppleanter väljas bland dem som uppfyller vUlkoren för rösträtt. 1 Lagen omtryckt 1972:228. Senaste lydelse av 32 a§ 1972:705. 2 Senaste lydelse 1972:705. Dén som är omyndig kan ej välfas tiU fullmäktigeller suppleant. Landshövding, länsöverdirektör, avdelningschef vidlänsstyrelse och biskop må icke utses tUl kyrkofullmäktige eUer suppleanter. Kommer kyrkofuUmäktig eller suppleant efter valet i denstäUning, att han ej längre är valbar, frånträder han sitt uppdrag. Den som uppnått ålder må avsäga sig uppdrag altvara kyrkofuUmäktig eUer suppleant. Eljest må ej någon avsäga sig sådantuppdrag med mindre han uppgiver hinder, vUket godkännes av fuUmäktige. 3 mom. Om indelning i valkretsar äga, efter därom avkyrkorådet uppgjort förslag, fuUmäktige göra framstäUning hos länsstyrelsen.Utan föregående framställning må förordna om sådan indelning,sedan tiUfäUe beretts fuUmäktige all avgiva yttrande i ärendet. Beslut om indelning i valkretsar skall meddelas senast tvåmånader före ingången av det kalenderår, under vUket beslutet skaU träda itUlämpning. Det antal fuUmäktige, varie valkrets skall utse, fastställes avlänsstyrelsen det år, då valet skall äga mm, före aprU månads utgång medgUtighet för den period valet avser. Uppgår därvid i någon valkrets det antalfuUmäktige, som kretsen äger utse enligt i 2 mom. andra stycket angivna gmnder,icke till tio, skall antalet, med motsvarande jämkning av antalet fuUmäktige iövriga kretsar, hkväl bestämmas tUl tio; och skall i sådant fallvalkretsindelningen omprövas före nästa val. Mol beslut om Mot beslut enligt indelning i valkretsar föres talan denna paragraf förestalan hos hos regeringsrätten genom besvär. valprövningsnämnden genom besvär.Mot valprövningsnämndens beslut får talan ej föras. Omvaldistrikt och valdag samt vals förrättande och avslutande, så ock omförfarandet, när kyrkofuUmäktig avgår före den bestämda tjänstgöringstidensutgång samt när suppleant för fuUmäktig inkallats till ordinariekyrkofuUmäktig eller eljest avgått som suppleant. Omvaldistrikt, valdag och upprättande av röstlängd samt vals förrättande ochavslutande, så ock om förfarandet, när kyrkofuUmäktig avgår före den bestämdatjänstgöringstidens utgång samt när suppleant för fuUmäktig inkallats tiUordinarie kyrkofuUmäktig Senaste Ivdelse 1972:705. stadgas i lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval. eUer eljest avgått som suppleant, stadgas i lagen(1972:704) om kyrkofuUmäktigval. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsemai 9 § första stycket i sin nya lydelse skall dock tUlämpas först när röstlängdupprättas . Lag om upphävande av lagen (1972:236) om ersättare förriksdagsledamöterna Härigenom förordnas att lagen (1972:236) om ersättare förriksdagsledamöterna skaU upphöra att gäUa vid utgången av eller dendag då, efter nytt val tUl , den nyvalda riksdagensammanträder första gången. Lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd tillpolitiska partier Härigenomförordnas att 4, 6-12 och 14 §§ lagen (1972:625) om statligt stöd tUl pohtiskapartier skall ha nedan angivna lydelse. Har nyvalägt rum efter något av de ordinarie val som avses i 3 § första stycket, räknassom antal mandat vid tUlämpningen av 3 § andra stycket medeltalet av antaletmandat som erhållits vid det ordinarie valet och vid därefter förekommandenyval. Vad som sagts nu om antal mandat gäller vid tillämpningen av 3 § tredjestycket antalet hela tiondels procentenheter röster. Har extraval ägt mm efter något av de ordinarie val som avses i 3 § första stycket,räknas som antal mandat vid tUlämpningen av 3 § andra stycket medeltalet avantalet mandat som erhåUits vid det ordinarie valet och vid därefterförekommande extra val Vad som sagts nu om antal mandat gäller vid tUlämpningenav 3 § tredje stycket antalet hela tiondels procentenheter röster. Parti somvid val tUl fått av rösterna i Parti somvid val tUl fått av rösterna i hela landet erhåller för varje kalenderår för vilketvalet gäller ett helt grundstöd. Helt grundstöd utgör 1,5 mUjoner kronor. hela landet erhåller för vUket valet gäUerett helt grundstöd. Helt gmndstöd utgör . Parti somblivit företrätt i men ej fått av rösterna i hela landeterhåUer för varje kalenderår för vilket valet gäller så många fjortondelar avett helt gmndstöd som motsvarar antalet vunna mandat. Parti somblivit företrätt i men ej fått av rösterna i hela landeterhåUer för vilket valet gäller så många fjortondelar av ett heltgrundstöd som motsvarar antalet vunna mandat. Parti somavses i 6 eller 7 § erhåUer utöver gmndstödet lill-läggsstöd för varjekalenderår för vUket valet gäller med för varje vunnet mandat, ompartiet är företrätt i regeringen, och annars med för varje vunnetmandat. Parti somavses i 6 eUer 7 § erhåller utöver gmndstödet tUl-läggsstöd förvUket valet gäller med för varje vunnet mandat, om partiet ärföreträtt i regeringen, och annars med för varje vunnet mandat. Har partivid val till fått av rösterna i hela landet ocherhåller partiet en lägre procentandel än fyra vid närmast följande val, utgåravtrappat grundstöd för de tre därpå följande kalenderåren, första året med 75procent av ett helt grundstöd, andra året av ett helt grundstödoch tredje året av ett helt gmndstöd. Är 6 eUer 7 § tUlämplig,gäller dock i stället bestämmelserna där, om de skuUe medföra ett högregrundstöd. Har partivid val tiU fått av rösterna i hela landet ocherhåUer partiet en lägre procentandel än fyra vid närmast följande val, utgäravtrappat grundstöd för de tre därpå följande åren, första året med 75 procentav ett helt grundstöd, andra året av ett helt gmndstöd och tredjeåret av ett helt grundstöd. Är 6 eller 7 § tUlämplig, gällerdock i stäUet bestämmelsema där, om de skulle medföra ett högre grundstöd. Har partivid nyval fått av rösterna i hela landet och uppnådde partiet en lägre Har partivid extra val eller omval fått av rösterna i hela landet och upp- procentandel än fyra vid närmast föregående val, utgår entolftedel av ett helt gmndstöd för varje hel månad som återstår av nyvalsåretfrån och med den dag då den nyvalda sammanträder första gången. nådde partiet en lägre procentandel än fyra vid närmastföregående val eller vid det upphävda valet, utgår en tolftedel av ett heltgmndstöd för varje hel månad som återstår av året från den dag då det extravalet eller omvalet avslutades. Parti kanunder ett kalenderår ej få högre belopp i grundstöd än som motsvarar heltgrundstöd. Parti kanunder ej få högre belopp i grundstöd än som motsvarar helt gmndstöd. Stöd som avses i denna lag utgår per kalenderår. FörhåUandena vid utbetalningstillfället bestämmer stödets storlek, om ej annat anges i lagen. År räknas i denna lag . Stöd somavses i lagen uträknas en gång , om ef annat följer av 10 §.FörhåUandena vid uträkningstillfället bestämmer stödets storlek. Om det viduträkning för bestämmande av stöd uppkommer brutet tal, sker sedvanligavrundning till helt tal. Ansökan om stöd enligt denna lag göres skriftligen hos . Ansökan bör göras före utgången av januari Ansökan om stöd enligt denna lag göres skrifthgen varje århos riksgäldskonlorel. Ansökan bör göras före utgången av oktober. Partistödoch kanshstöd betalas såvitt möjligt ut och med hela sina belopp.Utbetalningen göres av inom efter det all ansökangjorts. Utbetalningen sker lUl respektive partis riksorganisation. På begäranav parti kan dock kanshstödel eUer del därav betalas tiU riksdagsgruppenskansU. Denna lagträder i kraft . Äldrebestämmelser tiUämpas aUtjämt för tiden liU och med . a) annat stöd, avseende , än som sägs i 10 § faststäUes tUl femsjättedelar av vad som skuUe ha utgått , b) grundstödenligt 10 § beräknas endast för tiden till och med , c) parti ej kanfå högre belopp i grundstöd, avseende , än som motsvarar femsjättedelar av helt grundstöd. d) vad som sägs om nyval i 4 och 10 §§ i den äldrelydelsen skaU gälla också beträffande extra val. Vid tiUämpningen av 4 § i den nyalydelsen skaU som extra val anses också nyval. Det år som räknas från och med den15 skall vid tiUämpningen av 3 och 9 §§ anses som det tredje åretefter det ordinarie valet . skaU vid tiUämpningen av 9 § anses somdet andra efter ett nyval som äger mm före och somdet första efter ett nyval eller ett extra val som äger mm . Lag om upphävande av det av riksens ständer faststäUda, avKonungen godkända och av riksens ständer , § 8, utfärdadeformuläret till försäkran att av tillkommande konungar vid regeringensanträdande avgivas Härigenom förordnas att det av riksens ständerfastställda, av Konungen godkända och av riksens ständer , § 8,utfärdade formuläret till försäkran att av tillkommande konungar vidregeringens anträdande avgivas skall upphöra att gälla vid utgången av . Lag om ändring i Härigenom förordnas i fråga om ' dels att 38 kap. 13 § skall upphöra att gälla, dels att i 2 kap. 5 och 5 a §§, 5 kap, 5 §, 17 kap. I §,19 kap. 4, 12 och 16 §§, 20 kap. 12-14 §§, 21 kap. 20 §, 22 kap. 14 och 16 §§,37 kap. 1-4 §§ samt 38 kap. 1 § ordet "Konungen" i olikaböjningsformer skall bytas ut mot "regeringen" i motsvarande form, dels att 18 kap. 1, 2 och 8 §§ samt 19 kap. 1 § skall hanedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som, med uppsåt alt stats- Den som, med uppsåt att stats- skicket skall med vapenmakt eller skicket skall medvapenmakt eUer Senaste lydelse av 2 kap. 5 a§ 1972:812 5 kap. 5 §1970:225 19 kap. 16 § 1970:225 21 kap. 20 § 1972:362 37 kap. 1 och 2 §§1966:188. eljest med våldsamma medel omstörtas eUer att åtgärdeller beslut av Konungen, eUer högsta domarmakten skall sålundaframtvingas eller hindras, företager handling som innebär fara för uppsåtelsförverkligande, dömes, om del ej är högförräderi, för uppror till fängelse eller på livstid eller, om faran var ringa, i lägst fyra och högst tioår. eljest med våldsamma medel omstörtas eUer att åtgärdeller beslut av statschefen, regeringen, eller högsta domarmaktenskall sålunda framtvingas eUer hindras, företager handling som innebär fara föruppsåtels förverkligande, dömes, om det ej är högförräderi, för uppror tiUfängelse eller på livstid eller, om faran var ringa, i lägst fyra ochhögst . Om gärningsom avses i 3-5 kap. innebär föregripelse mot Konungen eller annan medlem av konungahuseteUer mot regent som är satt i Konungens ställe, må dömas tiU fängelse , om å brottet eljest kan följa fängelse , och ihögst , om ä brottet eljest kan följa fängelse menhögst . Om gärningsom avses i 35 kap. innebär förgripelse mot Konungen eller annan medlem avkonungahuset eUer mot den som i egenskap av riksföreståndare fullgörstatschefens uppgifter, må dömas tiU fängelse i högst , om å brotteteljest kan följa fängelse , och i högst , om åbrottet eljest kan följa fängelse men högst . Gärningsom avses i 35 kap. och innebär förgripelse mot Konungen eller annan som ärnämnd i 2 § må ej utan Konungens förordnande åtalas av åklagare, med mindrenågon avlidit tUl följd av gärningen. Detsamma skaU gälla i fråga om försök,förberedelse eller stämpling till gärning som sagts eller underlåtenhet attavslöja sådan gärning. Gärningsom avses i 3-5 kap. och innebär förgripelse mot Konungen eller annan som ärnämnd i 2 § må ej utan regeringens förordnande åtalas av åklagare, med mindrenågon avlidit tUl följd av gärningen. Detsamma skall gälla i fråga om försök,förberedelse eller stämpling till gärning som sagts eller underlåtenhetatt avslöja sådan gärning. Den som, med uppsåt att riket eUer del därav skall, medvåldsamma eller eljest lagstridiga medel eller med utländskt bistånd, läggasunder Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse främmande makt eUer bringas i beroende av sådan makt elleratt del av riket skall sålunda lösryckas, företager handling som innebär fara för uppsåtets förverkligande, dömes för högförräderi till fängelse eller på livstid eUer, om faran var ringa, i lägst fyra och högst tioär. Om någon, med uppsåt att Om någon, med uppsåt att åtgärd eUer beslut av Konungen, åtgärd eUer beslut avstatschefen, eller högsta domar- regeringen, eller högsta makten skall med utländskt bi- domarmakten skaU med utländskt stånd framtvingas eller hindras, bistånd framtvingas eller hindras, företager handling som innebär företager handhng som innebär fara därför, dömes ock för högför- fara därför, dömes ock för högför räderi, räderi. Denna lag träder i kraft . VidtUlämpningen av 20 kap. 12 § i den nya lydelsen skaU med allmänna kassor, verkeUer andra inrättningar eller stiftelser som är stadfästade av regeringenjämställas inrättningar och stiftelser av angivet slag som före nyssnämndatidpunkt har blivit stadfästade av Konungen. Lag omupphävande av lagen (1973:973) om antalet statsdepartement Härigenom förordnas att lagen (1973:973) om antaletstalsdeparte-ment och statsråd utan departement skall upphöra att gälla vidutgången av . Lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar irätten att Härigenom förordnas i fråga om lagen (1937:249) ominskränkningar i rätten att utbekomma aUmänna handhngar' dels att i 3, 4, 7, 10-12, 16, 20, 21, 26, 27, 30, 32,34,34 a, 37 och 38 §§ ordet "Konungen" i olika böjningsformer skallbytas ut mot "regeringen" i motsvarande form, dels att1 och 2 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Lagen omtryckt 1971:203. 26 § 1973:230. Vad i 236 §§ stadgas om handhngars hemlighåUande har ej avseende å ovan omförmälda protokoU. /statsrådet förda protokoll i ärenden vilka angå rikets förhållande tUlfrämmande makt, så ock protokoll i kommandomål, må icke utan Konungens tUlståndutlämnas tidigare än efter protokoUels datum. Andra i statsrådet förda protokoU än i första stycketsägs må ej utan Konungens tillstånd utlämnas tidigare än efter protokolletsdatum; Konungen obetagel att förordna, att sådant protokoll ej må utlämnasförrän viss , högst , förflutit från dess datum. Protokolli regeringsärenden, vilka angå rikels förhållande till främmande makt ellervilka gälla försvarsmakten och avgöras av departementschef, må icke utan regeringenstillstånd utlämnas tidigare än efter protokoUels datum. Andra protokoU i regeringsärenden än i första stycketsägs må ej ulan regeringens tillstånd utlämnas tidigare än efterprotokollets datum; regeringen obetaget att förordna, att sådant protokoll ejmå utlämnas förrän viss , högst , förflutit från dess datum. kamrars protokoll vid sammanträden inom lycktadörrar enligt 56 § riksdagsordningen må ej utan Konungens och kammarenstUlstånd utlämnas tidigare än efter protokollets datum. Sammanträder kammare i annat fall än i första stycketsägs inom lyckta dörrar, äger kammaren besluta, att därvid fört protokoll ejmå utan kammarens tillstånd utlämnas förrän , högst ,förflutit från protokollets datum. Konstitutionsutskottetshandlingar rörande granskning av statsrådsprotokoll och protokoll ikommandomål må ej utan utskottets tiUstånd utlämnas innan protokoUen fåoffentliggöras. SkaU enUgt 2 kap. 4 § riksdagsordningen iakttagas tystnadi fråga om vad som har förekommit vid sammanträde inom stängda dörrar medriksdagens kammare, må protokoU häröver ej utan tUlstånd utlämnastidigare än efter protokoUels datum. handlingar rörande granskning avprotokoll i regeringsärenden må ej utan utskottets tillstånd utlämnas innanprotokoUen få offentliggöras. Denna lag träder i kraft . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bestämmelserna i 1 och 2 §§ skall tillämpas i sin äldrelydelse även efter ingången av i fråga om protokoll som har upprättatsdessförinnan. Fråga om tillstånd att utlämna protokoll prövas dock avregeringen i fall som sägs i 1 § och av i fall som sägs i 2 § förstaoch andra styckena. Härigenom förordnas följande. 1 § De uppgiftersom avses i 9 kap. 10 § andra stycket regeringsformen ombesörjes underriksdagen av . 2 §Riksgäldskontoret förvaltas av sju fullmäktige. Dessa väljes av förriksdagens valperiod. Endast den som är myndig kan vara fullmäktig. Statsrådfår ej vara fullmäktig. väljer en av fuUmäktige att vara ordförande. Fullmäktige får icke utöva sina befogenheter på område somär ockuperat av främmande makt. Vid sammanträde som håUes när riket tiU någon delär ockuperat skall minst tre fullmäktige vara närvarande. 3 § Fullmäktig som vägrar ansvarsfrihet ärdärmed skild frän sitt uppdrag. Åtal mot fullmäktig för brott, begånget i utövningen avhans uppdrag, får beslutas endast av finansutskottet. Om revision av föreskrives särskUt. 4 § Om riksgäldsdirektör, om riksgäldskontoretsorganisation i övrigt och om dess verksamhet ges bestämmelser i lag medreglemente för kontoret. Denna lag träder i kraft . Angående val av fuUmäktige gäUer punkt 4 första stycketövergångsbestämmelsema till den nya riksdagsordningen. Befogenheten att åtala brott av fuUmäktig bedöms efteräldre lag om, när brottet begicks, för åtal gäUde fömtsättning som ej harupptagits i förevarande lag. 1 saml Nr 35 Lag omändring i lagen (1934:437) för riksbank Härigenom förordnas i fråga om lagen (1934:437) förSveriges riksbank' dels att 9, 11 och 23 §§ skaU upphöra att gälla, dels all i 8 och 33 §§ ordet "Konungen" i ohkaböjningsformer skaU bytas ul mol "regeringen" i motsvarande form, dels alt 1, 2, 6, 10, 13, 17, 25, 27, 28, 30-32 och 38 §§saml rubriken tUl 1 kap. skaU ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 KAP. Om garanti och 1 K k?. Inledande bestämmelser verksamhetens föremål riksbank är enligt § 72 riksbank är enligt 9 regeringsformen ställd under riks- kap. 12 § regeringsformen myn- dagens garanti dighet under . , som enhgt vad, . , som enligt 9 kap. därom är särskilt stadgat, är ensam 13 § regeringsformenensam har berättigad utgiva banksedlar, dri- rätt att utgiva sedlar, driverbank-ver bankrörelse enligt denna lag. rörelse enhgt denna lag. Därjämte må å sitt sedeltryckeri idkatryckerirörelse och vid sitt pappersbruk bedriva papperstUlverkning. må ej deltaga i eller driva annan rörelse änden, som enhgt denna lag är uttryckhgen medgiven. Av utgivna sedlar Av utgivna sedlar skola, enligt vad i § 72 regerings- skola utgöra lagligt belalnings-formen stadgas, utgöra laghgt be- medel,talningsmedel / riket och av inlösas efter deras lydelse. Inlösen av sedlar sker vid bankenshuvudkontor. ' Senaste lydelse av 8 § 1938:308. utelöpande sedlar skola till den del deöverstiga bankens metalliska kassa motsvaras av följande tUlgångarsamman-träknade: a) lätt säljbarastatspapper; b) allmännahypoteksbankens och stads-hypotekskassas obhgationer ävensomsådana andra inhemska obligationer, som noteras å utländsk börs; c) påutrikes ort nedsatt eller under transport varande, på betryggande sättförsäkrat guldmynt och omyntat guld, som icke enUgt 11 § inräknas i metalliskakassan; d) växlar,betalbara inom eller utom riket; e) hosbank eUer bankir på utrikes ort i räkning innestående, till betalning förfallna medel, efter avdrag av skuld i dylik räkning; f) medelutlånade pä bestämd tid av högst eller med högst samma uppsägningstid mot säkerhet av sådana statspapper och obligationer, som omföfmälas under a) och bj, samt, intill ett belopp av etthundra miljoner kro nor, mot annan säkerhet; g) tUlgodohavandepå grund av insats i eller utlåning till Interna . utelöpande sedlar skola motsvaras av följandetUlgångar sammanräknade: ajguldmynt och omyntat guld; b) lätt säljbarastatspapper; c) allmännahypoteksbankens och stads-hypolekskassas obligationerävensom sådana andra inhemska obligationer, som noteras å utländsk börs; d) växlar, betalbara inom eller utom riket; e) hos bank eller bankir på utrikes ort i räkning innestående, lUl betalning förfallna medel, efter avdrag av skuld i dyhk räkning; f) medelutlånade av högst eller med högst samma uppsägningstid mol säkerhet av sådana statspapper och obhgationer, som omförmälas under bj och c), samt, intill ett belopp av etthundra miljoner kro nor, mot annan säkerhet; g) tillgodohavande på grund av insats i eller utlåning tiU Interna tioneUa valutafonden. må köpa och sälja guld och silver. Guld i plants, som för räkning tillmyntverket avlämnas, skall av in- Senaste lydelse 1965:444. lösas med guldets värde i svenskt mynt för ett kilogram fint guld med avdrag av delsen fjärdedels procent i myntningskostnad, dels i övrigt stadgade avgifter tillmynt- och justeringsverket; dock må fullmäktige i , när de så finnaskäligt, befria säljaren från myntningskostnaden eller någon del därav. Riksbankenmå driva utlåningsrörelse medelst: a) diskontering avväxlar, som förfalla tUl betalning ; b) utlåning motförbindelse tUl återbetalning antingen å bestämd tid av högst ellerock efter högst tre månaders uppsägning samt mot pant av obhgationer, aktiereller andra värdepapper; dock att kommun och annan därmed jämförlig samfällighetmå, på ovan stadgade återbe-talningsviUkor, kunna erhålla lån utan annansäkerhet än dess egen förbindelse; c) utlåning motförbindelse tiU återbetalning å bestämd tid av högst i förening medpanträtt, som stiftats genom överlåtelse av upplagspantbevis ellerupplagsbevis, varom stadgas i lagen om upplagshus och upplagsbevis, ellerupplåtits i varor liggande å allmän våg eller satta i förvar hos tredje man,vilken förbundit sig att håUa dem eller deras värde tiUhanda, för så vitt mä driva utlåningsrörelse medelst: a) diskontering avväxlar, som förfalla lUl betalning ;