prop · FX0389 · 1974-12-31 00:00:00 — Styrelsen kan tillgodogöra sigtidigare praxis under raedverkan av företrädare för alla berörda parter och raedvägledning från . TCO anför liknande synpunkter. Enminoritet i riksbanksfullmäktige (ledamötema och ) anseratt de i promemorian föreslagna förändringarna kan väntas reduceraproduktionsfaktorernas rörlighet över gränserna. En analys av effektema av ensådan reducering saknas eraellertid helt. KFkonstaterar alt detaljerade kriterier vid prövning av tillståndsansökningarfrån industri- och sysselsättningspolitiska synpunkter inle angetts ipromemorian. KF erinrar saratidigt om att sora riktlinje gäller att hänsynskall tas till en utlandselablerings långsiktiga effekter på sysselsättning ochindustriell struktur särat att prövningens orafattning får bli beroende avifrågavarande investerings storlek eller betydelse i övrigt för den svenska sarahällsekonorain.KF har förståelse för all varje enskilt investeringsprojekt har särskilda karakteristikamen finner det ändock önskvärt alt vissa kriterier formuleras. För undvikande avtolkningssvårigheter och för uppfyllandet av en tillfredsslällande rättssäkerhetanser KF således, att begrepp som "mer betydande investeringar","långsikliga effekter" etc. bör närmare definieras. Även LO anser altbehov finns av alt raer precist forraulera raål och ulforraa en långtidsplanför näringspolitiken och den ekonoraiska pohtiken i stort. Med en sådanprecisering blir det lättare att ange allraänna och klara kriterier förprövning av svenska direklinvesleringar i utlandet. LO anger också vissasynpunkter på det praktiska handhavandet av den vidgade tillståndsprövhingen. TUltjänst för de ansökande företagen 1974: 89 38 ochför valutastyrelsens tillämpningspraxis är klarast möjliga angivande av desysselsättnings- och industripolitiska kriterierna önskvärt. Det bör ankoraraapå valutamyndigheten att ulforraa det praktiska handhavandet av den utvidgadetillståndsprövningen. Myndigheten bör emellertid redan i riksdagsbeslutet hagetts anvisningar, som är någorlunda konkreta. Det torde sedan fordras att mansuccessivt prövar sig frara till ett förfarande som innebär ett verkligthänsynstagande till de samhällsekonomiska effekterna. Svensk industriföreningkonstaterar att någon drastisk förändring av de direkta utlandsinvesteringarnasorafattning nu inte är för handen. Kravet på utökad rätt till prövning avutlandsinvesteringar raåste följaktligen ha initierats av andra skäl. De skälsom redovisas är två exerapel. Dessa kan dock riraligen inte vara negativafrån landets synpunkt annat än under mycket speciella förutsältningar.Lokalisering av elt företags forsknings- och utvecklingsarbete är således eltbeslut som måste styras av ändaraålet med utvecklingen och de tillgängligaresurserna. Man raåste acceptera att den tekniska utvecklingen kan ha koramitlängre på andra platser i världen och att andra både ekologiska och socialaförhållanden raåste utforskas på platsen. Endast i det fall lika elleruppenbart särare förhållanden råder för forskning och utveckling i sig på denutländska lokaliseringsorten, kan landet ha gjort en förlust. Föreningenerinrar om alt ett land med vårt internationella beroende inte nått sittvälstånd genora den höga sysselsättningsnivån i sig utan för att de produkterlandet producerar varit lönsarama. Skulle mot förmodan ett förelag välja attbedriva sitt forsknings- och utvecklingsarbete i ett särare ulvecklingskliraatraed raotiveringen all forskarna av privatekonomiska skäl föredrar ett annatland framför , torde knappast detta kunna motverkas med de föreslagnalagändringarna. Det borde då i stället vara sarahällets självklara uppgift attraed andra raedel upprauntra vederbörande att fortsätta sin gärning i landet.Direkt eller indirekt tvång inora detta område torde, uttalar föreningen, vara fräraraandeför vår deraokrati. I det andra exeraplet somanges i proraeraorian berörs investering i länder raed extrerat lågaproduktionskostnader. förstår kan detta endast avse lönelägeti det aktuella landet. I övriga fall där extremt låga produktionskostnaderråder, t. ex. tUlgång på råvara, torde det bara vara en fråga om tid innan konkurrenlhänsynantingen tvingade det aktuella företaget tUl investering i området i frågaeller tvingade det att avveckla sin verksarahet. De länder sora i förhållandetill produktivitet har extrerat låga löner är de s. k. . En i raångaavseenden egendomlig debatt har förts beträffande investeringar i u-länder.Föreningen kan bara i sammanhanget konstatera att åtskilliga av de ansvariga iresp. u-land anser industrietablering vara den bästa formen av bistånd frånden industrialiserade delen av världen. Prop.1974: 89 39 grenarsom kan lockas till investering i dessa områden torde vara arbetsintensivabranscher, t. ex. vissa typer av träbéarbetnings- och beklädnadsindustri, lädervaruindustrisamt viss elektronik- och plastindustri. har av tradition haft en raycketliberal iraportpolitik gentemot "lågprisländer". Fullföljs dennalinje, får den till följd att de utiändska företag, som ulan investeringsrestriktionerkan etablera sig på orarådet i stället för de svenska, får den lokala raarknadenoch även den svenska raarknaden, eftersora varorna utan näranvärdagränshinder når den prismedvetna svenska konsumenten. Hade prome-raorieförfallarnavarit konsekventa, skulle följaktligen den nu föreslagna lagändringen ha koraplelteratsraed förslag ora lag för iraporlbe-gränsningar. SAF finner att detföreslagna adrainistrativa förfarandet vid tillståndsgivningen, proraeraoriansredovisning av raoliven särat uttalanden sora gjorts i saraband raed attförslaget offentliggjorts ger belägg för att de nya kriterierna blir såtänjbara och definierbara alt de i praktiken ger utryrarae för en allraänpolitiskbedöraning av ora en viss investering bör tiUåtas eller ej. Svenska bankföreningenkonstaterar alt proraeraorian inle innehåller någon utredning avutlandsinvesteringarnas betydelse för sysselsättningen i . Föreningen frarahålleratt det finns raaterial från en arae-rikansk undersökning som ger visstunderlag för att bedöma sysselsättningseffekterna. Enligt denna undersökninghar utlandselableringarna haft betydande positiva effekter på sysselsättningeni raan räknar med ett nettolillskott på en halv railjon arbetstillfälleni heralandet . Vid en järaförelse medsvenska förhållanden (kallar ) har antaletanställda i de producerande ullandsbolagen ökat med inte ellernästan 35 000 personer, raedan industrisysselsällningen i minskat raed2 %. Föreningen anser det också viktigt alt notera, att de svenska företag sorahar produktion uloralands saratidigt växer snabbt i . Det är alltsådessa företag som bidrar till att hålla verksaraheten uppe i . För belysning av frågan ärenligt bankföreningen också försäljningsutvecklingen i och på exportraarknadenav intresse. ökade i 200 av de svenskastorföretagen bland vilka de viktigaste ullandsetablerade företagen ingår ilöpande priser försäljningen uloralands raed ora året raedan heraraa-marknadsexpansionenbegränsades till . Det är framför allt utlandsverksamheten som bidragittill förelagens totala expansion. Tillgängliga uppgiftervisar sålunda att internationell integration av svenska företag främjarsysselsättningen i , varför någon ytterligare myndighetskontroll fråndenna utgångspunkt inle är erforderlig. 1974: 89 40 Ävennär det gäller forsknings- och utvecklingsarbete finns ohka skäl för utiandsetablering.För företag med avancerad teknologi kan det vara nödvändigt att förläggaforskningsarbete nära ett internationellt forskningscenlmm av betydelse förföretagets verksarahet. På så sätt kan det svenska företaget bättre tiUgodogörasig internationell know-how än ora företagels forskare skulle bedriva sinverksamhet långt borta från utvecklingens centmm. Förett konstruktivt industriellt forsknings- och utvecklingsarbete krävs elt närasamarbete raellan forsknings- och utvecklings-, produktions- ochmarknadsföringsfunktionerna inom ett företag. Även för forskningsarbetet ärnärhet tUl kundema ofta av betydelse. Detta arbete kan inle isoleras frånövrig verksarahet inom företaget. För att tillgodose utiandsmarknadensspeciella krav kan därför även utvecklingsarbete behöva förläggas tillproduktionsenheter uloralands. Detär, framhåller bankföreningen, viktigt för svenska företag att ha tillgång tUlkvalificerade svenska forskare men det kan också vara nödvändigt för förelaget särskilt ora det är verksarat på oraråden där svensk forskningstraditionsaknas att tUl sig kunna knyta utiändska forskare. För vissa företag ärsjälva volyraen på deras verksarahet sådan alt tUlgång till utiändska forskareär nödvändig. Med hänsyn till den internationella löne- och skattestmkturen ärdet ofta mycket svårt att rekrytera utländska forskare till verksamhet iSverige. Därför kan etablerandet av forskningsanläggningar utomlands varanödvändiga. Denteknologiska utveckhngen bygger i hög grad på forskares internationellarörlighet och utbytet av erfarenheter mellan forskare från olika länder. Motbakgrund härav måste företagen kunna förlägga sitt forskningsarbete till deplatser där sådan samverkan bäst kan uppnås. Alt strypa denna rörhghel är althämma den teknologiska utvecklingen i , anser bankföreningen. Industrielltforskningsarbete är inget självändaraål utan syftet är att forskningsresultatskall nyttiggöras i företagets produktion. Om ett företag skapat kanaler genoravilka det effektivt kan utnyttja internationellt kunnande, förbättrasmöjligheterna alt föra ny teknologi vidare till produktionsledet. Därigenoraoch genora en allraänt höjd teknisk nivå kan internationellt bedrivenindustriell forskning tillföra landet kunnande sora det eljest inte skulle hafått del av. Det resoneraang sora förs i promeraorian kan medföra betydandeskadeverkningar för svenska intressen och raåste, anser bankföreningen,avvisas. fumer att den nuvarande lydelsen av 1 § valutalagentillfredsställande och. på ett i förhållande till den föreslagna förändringenriktigare sätt speglar den relevanta ansvarsfördelningen raellan ekonoraisk-politiskainstruraenl på skUda nivåer och av ohka karaktär. Föreningen anser raotbakgrund härav all tillräckliga skäl för en ändring av 1 § valutalagen inteföreligger och avstyrker därför förslaget. 1974: 89 41 SACOfrarahåller att de skäl som åberopas för den utvidgade prövningen enligtorganisationens mening är ofullständigt behandlade. Sålunda bör bl. a.utlandsinvesteringarnas positiva effekter för sysselsättningen och industrin iSverige ytterligare utredasr Inte heller har en utvidgad prövning avutlandsinvesteringarna i förhållande till internationella åtagandenutretts tUlfredsställande. Även om det från fackliga utgångspunkter är avintresse alt beakta de sysselsältnings-och industripolitiska aspekterna påutlandsinvesteringarna, bör underlaget för sådana bedömningar vara allsidigtbelyst. hemställer därför att frågan i nämnda avseenden ytterligare utredsoch blir föreraål för ny reraissbehandling. SHIOfinner ej att de i proraeraorian anförda skälen är tillräckligt starka för att raotiveraen förändring av reglerna i den riktning som föreslås. De två exerapel sora frärastanförs i proraemorian gäller lokalisering av produktion till länder medextremt låga produktionskostnader och lokalisering av företags forsknings- ochutvecklingsenheter utomlands. Vad bettäffar faUet med extrerat lågaproduktionskostnader förefaller det från svensk sarahällsekonoraiskutgångspunkt sett som ett långsiktigt intresse alt svenska företag producerarvaror på de ställen där produktionen stäUer sig ekonomiskt mest fördelaktig.Att producera en vara i tiU avsevärt högre kostnader än vad som ärmöjligt i utiandet innebär att den internationella arbetsfördelningens raöjligheterinte utnyttjas. Del anförda exeraplet bör således enligt SHIOrs raening intevara ett raotiv för att avstyrka en investering uloralands. Inte heller börlokalisering av forsknings- eller utvecklingsenheter utomlands vara ett motivatt avstyrka valulaöverföring, i den raån forskningsarbetet kan utföraseffektivare uloralands. Mot bakgmnd av det anförda avstyrker organisationen attpromeraorian bhr föreraål för vidare åtgärder. Olikasynpunkter anförs på frågan om vilka faktorer sora särskilt bör beaktas isaraband med den föreslagna sarahällsekonoraiska prövningen. NO finner sålunda i likhet raed vad som föreslås i promeraorian att hänsyn bör tas tUl en utlandselableringslångsiktiga effekter på sysselsättning och industriell struktur vid bedöraningenav ett tillståndsärende. torde eraellertid de raer kortsiktigaeffekterna av en utlandsinvestering vara de raest påtagliga. Däreraot kan detvara svårt att annat än översiktligt och raed osäkerhet ange vilka, effektersom kan uppkomma på lång sikt. Det kan inte uteslutas att åtskUliga svenska direklinvesleringar,som på lång sikt visat sig framgångsrika och skapat sysselsättning i svenskaanläggningar, på kort sikt haft ingen eller t. o. m. viss negaliv effekt påsysselsättningen i landet. Det skulle därför, anser NO, ha varit värdefullt, omraan i proraeraorian närmare diskuterat hur utvärderingen av de mer långsiktigaeffekterna av en tillämnad investering avses genomföras. Mot bakgrund avsvårigheterna att bedöma de 1974: 89 42 långsikligaeffekterna och avsaknaden av kriterier härför komraer sannolikt de uppgifterdet enskilda företaget lämnar om effekterna av en avsedd investering att spelaen betydande roll vid prövningen av investeringen. Det finns därför risk föratt investeringar raed likartade konsekvenser bedöms olika, så att en viss investeringgodkänns, medan en begäran om en liknande investering avslås. Härigenom kan konkur-rensförhållandenamellan olika svenska företag komma att påverkas. Industriverketanser som fraragår av den tidigare redovisningen av verkets yttrande att detär mycket svårt att, vid prövning av en etablering av produklionsverksamheten uloralands,bedöraa de långsiktiga effekterna på industrins struktur och påsysselsättningen av en enskUd sådan investering. Det är enligt verketsuppfattning viktigt alt rayndigheterna i förväg får information om en planeradutlandsinvestering så att de i fall, då så anses erforderligt, kan sökapåverka företagets lokaliseringsplaner. Länsstyrelseni framhåller att svenska företags ökande internationaliseringoch de därraed expanderande utlandsinvesteringarna på är av storbetydelse för den svenska sarahällsekonorain. Den prövning av de svenska direklinvesteringarnauloralands sora föreslås i promeraorian måsle således ske raed försiktighetoch utifrån ett långsiktigt perspektiv. Kortsiktiga negativa konsekvenser fört. ex. sysselsättning kan vara oundvikliga för att på stärka delsvenska näringslivets internationella konkurrenskraft. Det är enligtlänsstyrelsen angeläget alt vid den föreslagna prövningen väga de företagsekonoraiskafördelar en utlandsinvestering kan erbjuda mot alla eventuella negativasamhällsekonomiska konsekvenser. Prövningen av direktinvesteringar i utlandetbör därför, som utredningen föreslår, även ha till syfte att utröna, i vad måndet tillståndssökande företagel övervägt alternativa lokaliseringsorter inoralandet. Offentiiga organ bör kunna vara det tillståndssökande företagetbehjälpligt i de utredningar sådana överväganden kan kräva. Länsstyrelseni anser att det vore av värde för regionalpolitiken, omlänsstyrelsen i det eller de län där sökandeföretaget har sin verksarahet iSverige kunde höras i fråga ora raotsvarande invesle-ringsraöjligheter på "heraorten".Länsstyrelsen herastäUer att en sådan raöjlighet beaktas i vissa ärenden.Länsstyrelsen vill däreraot inte föreslå att delta förfarande gÖrs till regel.Det är näraligen av yttersta vikt att en utvidgad prövning av valutautförselför investeringar inle tillåts att bli för byråkratisk eller såomständlig att goda investe-ringsraÖjligheter går förlorade. ÄvenKF fäster vikt vid att det långsiktiga perspektivet anläggs vid bedöraningen avde svenska utiandsinvesteringama. Hänsynstaganden till sysselsättningseffekterpå enbart kort sikt kan bli raissledande och negativt inverka på utvecklingen raoten önskvärd industriell struktur. Prop.1974: 89 43 LOanser att bedömningen vid den långsiktiga svenska näringsutvecklingen raåsleytterst baseras på en saramanhållen och accepterad uppfattning ora den ekonoraiskautvecklingen och näringspolitiken, som skall bidra tUl alt realisera den mestönskvärda trenden. En sådan plan bör givetvis vara specificerad bransch- ochregionvis. Prövningen vid investeringstUlfället av en investering i utiandethar bara ett indhrekt samband med investeringsutvecklingen på iSverige. raan vUl verksarat påverka den senare, krävs direktaföretagsinitiativ beträffande produktutveckling och raarknadsföring samtstödjande åtgärder, t. ex. i kapitalhänseende. När man konstaterar enutarmning på beträffande teknologin, mångsidigheten ochsysselsättningsbasen på gmnd av otillräckliga initiativ i privat näringsliv,anser LO det nödvändigt att man sätter in korapletterande åtgärder bl. a. iform av utvidgat direkt statligt företagande. Det bör dock vara möjligt att bedöma,ora ett utlandsinvesteringsprojekt direkt strider mot givna samhällsekonomiskaintressen och mål, och den föreslagna direktinveste-ringsprövningen är därförett korapletterande hjälpraedel. LO anser för sin del atten kontinuerlig övervakning genora insyn och förstärkta uppgiftsskyldigheter föratt belysa eventuell konflikt raed vissa intressen är en nödvändighet. Dettaberör bara delvis prövningarna vid valutautförseln utan mer den fortlöpandebevakningen av de internationella företagens verksarahet. Slutsatsen är enligtLO att vissa klart ställda informationskrav föreligger, varav en del börställas redan i saraband raed ansökan ora valutautförseln fördirektinvestering. De oraråden sora LO anser bör täckas på det sättet ärförekomst av kartellavtal med andra företag, andra saraarbetsavlal, typ avpris- och produktpolitik sora fömtses för den utländska verksaraheten, planerbeträffande förädling och raarknadsföring i fråga ora råvamutvinning somplaneras samt utfästelse om publicering enligt allmänna svenska regler avårsredovisning angående det utländska dotterföretaget. När det gäller den långsiktigautvecklingen kan det enligt LOrs uppfattning vara svårt för företaget självtatt bedöma vad den mest sannolika alternativa utvecklingen skulle bli (vidavslag på ansökan). Även om raan är rätt säker på saken, torde det iblandfinnas starka skäl för företaget att inte ange ett klart alternativ. Anvisningamaför ansökan bör innefatta ett åläggande för företaget att ange vilket handlingsalternalivraan har. Det faller under alla oraständigheter på valutaslyrelsen själv att bedöraavad man anser är det mest sannolika alternativet. i län (majoriteten) uttrycker liknande synpunkter sora LO. Båda dessa reraissinstanseranser vidare att bland de synpunkter sora bör beaktas vid prövningen avutländska direktinvesteringar är effekterna av resp. investering på värdlandetsekonorai. Utförlig inforraation därora krävs i varje särskilt fall. I likhet raedLO förordar alt förelagen i saraband raed ansökan bör utfästa sigatt i publi- 1974: 89 44 ceraårsredovisningar angående det utländska dotterbolaget enligt i gällanderedovisningsregler särat raeddela av dotterbolaget träffade kartell- och andrasaraarbetsavlal till svensk myndighet. SAFdelar den i proraemorian uttalade uppfattningen att antalet formella avslagvid behandhngen av tUlslåndsärendena sannohkt blir mycket lågt. Demaktbefogenheter lagändringen erbjuder bör ses i kombination med de ekonomiskaresurser och befogenheter i övrigt som står liU en svensk regerings förfogande.I den nya situationen kan man utgå från att planerade investeringar som densvenska regeringen av politiska skäl bedömer raindre önskvärda över huvudaldrig når frara till forraellt avslag. Denomedelbara effekten av lagändringen kan därför väntas bli att aUa ansökningarom utiandsinvesteringar i princip bUr en förhandlingsfråga mellan den svenskaregeringen, företrädd av de tre närmast berörda departementen samt berördaföretag. Utfallet av prövningen blir beroende av elt flertal omständigheter, t.ex. regeringens benägenhet i det enskilda fallet att bevilja särskilda förmånerför en viss investering i i stället för en planerad investering i detandra landet. SAFerinrar ora att del i promemorian påpekas särskilt att det är "en väsentiiguppgift" för den tUlslåndsgivande myndigheten, att skapa "riraligsäkerhet" för alt "tUlfredsställande" repatriering sker tillSverige av de vinster som svenska dotterföretag gör i andra länder. Sammantagetmed de nya kriterierna innebär delta, framhåUer SAF, att det hädanefter skullekrävas en allsidig och noggrann politisk prövning med utgångspunkt frånexklusivt svenska intressen även för att ett svenskt förelag skall få reinvesterai ett annat land de vinster sora dess svenska dotterföretag där redan gjort.För all säkerställa att svenska företag i sin ullandsverksarahet underställerde svenska rayndigheterna varje planerad investering för beslut aviseras ipromemorian bl. a. utnyttjandet av repatrieringsklausuler i samband med tillståndsgivningen.Även andra möjligheter kan aktualiseras inom ramen för planerad svensklagstiftning som berör investeringar i utlandet. framhåller att, när del gäller bedömningen avutlandsinvesteringars inverkan på sysselsättningen i , det är av storvikt att raan inte anlägger ett kortsiktigt perspektiv. På kort sikt kan det ivissa fall te sig som om en utiandsinvestering raedför att man förläggersysselsättningstillfällen utomlands sora annars kunde ha förekommit i Sverige.I elt längre perspektiv är emellertid detta oftast en felsyn, eftersora utiandsinvesteringenkan vara en nödvändig förutsättning för att förelaget på lång sikt skall kunnaöverleva i eller öka sysselsättningen där. Att kvantifierasysselsättningseffekterna är visserligen betydligt svårare i långt perspektivän i kort, raen detta faktura får inle leda till att det kortsiktiga synsättetblir avgörande, vilket är risken med promemorians förslag. Prop.1974: 89 45 När det gäUer förslagets förenlighet med svenskainternationella åtaganden har skUda synpunkter redovisats underremissbehandlingen. Flertalet remissinstanser delar eller läranar utan erinranden i promemorian anförda raeningen att förslaget inle strider mot sådana förpliktelserfrån svensk sida. finner det uppenbart, att avsteg måste kunnagöras från ett lands liberaliseringsåtaganden, när väsentliga nationellaintressen påkallar detta. Detta erkänns i de ohka internationella avtal Sverigeingått på det ekonomiska och handelspolitiska området. Kollegiet finner somframgår av vad tidigare anförts rimligt att fömtse attsysselsättningspolitiska strävanden kan läggas till grund för avsteg frånSveriges liberaliseringsåtagande i . Kollegiet finner eraellertid, att OECDrskapitalliberaliseringsstadga lägger beslärada hinder i vägen för en extensivtolkning av begreppet sysselsättningspolitiska strävanden vid tillärapning avvalutalagen. det skall vara raöjligt att åberopa den s. k. andra OECD-anraärkningen,raåste det vara fråga ora fall av betydande storleksordning eller räckvidd.Härtill kommer, att ett avslag på ansökan om valutatillstånd i sådana fallknappast kan vara tillräckligt för att säkra.att investeringen i stället skalläga rura i . Det är raed andra ord inte sannolikt all sarahället enbartgenom all vägra valutatillstånd skulle kunna säkra fortsatt sysselsättning iSverige. För att företaget i fråga skall gå in för alternativet alt investera iproduktion i , krävs sannolikt någol ytterligare incitament, t. ex.samhälleligt stöd eller ett vidare sarahälle-ligt engageraang. Riksbanksfullmäktige (raajoriteten) instämrrier ibedömningen i proraemorian att förslagen överensstämmer med Sverigesinternationella åtaganden. Tillämpning av den s. k. andra anmärkningen till kapilal-liberaliseringsstadgansförpliktelser avseende direkta investeringar utgör den grund som står tillbuds för en permanent restriktiv prövning i förslagens anda, när bélalningsskälej föreligger.