prop · FX0385 · 1974-12-31 00:00:00 — 6, FiU 1973r 40, rskr 1973 r 344) att på tilläggsstat I förinnevarande budgetår anvisa ytterligare 300 railj. för allraännaberedskapsarbeten och 400 railj. för särskilda beredskapsarbeten.Sammanlagt slår därigenom 1 399 mUj. till förfogande för beredskapsarbeten. I likhet med AMS bedömer jag det nödvändigt att bedrivaberedskapsarbeten i förhållandevis stor orafattning även under återstoden /74. Jag förordar därför att ytterligare 50 milj. kr. anvisasför allraänna beredskapsarbeten under budgetåret. Jag hemställer att Kungl. att tUl Sysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa påtilläggsstat till riksstaten för /74 anvisa ett reservationsanslagav . [2J B 4. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning. Underdenna rabrik har på riksstaten för innevarande budgetår förts upp ettreservationsanslag på 931,9 milj. kr. varav 367,8 railj. Sora jag närande anvisade riksdag på till-läggsstalI för innevarande budgetår ytterligare 400 milj. kr. Med hänvisning till vad som har anförts tidigare herastäUerjag att Kungl. att till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning på tilläggsstatIII till riksstaten för /74 anvisa ell reservationsanslag av . Vad föredraganden sålunda raed instämmande av statsrådetsövriga ledamöter heraställt bifaller Hans Kungl. 1974: 85 39 utdragav protokollet över industriärenden hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten,Hertigen av , i statsrådet . Närvarande:slatsrainistern , rainislern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , . Chefenför industridepartementet, statsrådet , anmäler de ärenden under induslrideparteraentetshandläggning som angår utgifter på tilläggsstat till riksstaten /74 och anför. A.Industridepartementet m. m. [1]A 3. Kommittéer m. m. På riksstaten för /74 har under dennarubrik anvisats ett reservationsanslag av . Vid ingången avbudgetåret fanns på anslaget en reservation av . Detta innebar attdet vid budgetårets början fanns ett disponibelt belopp av samraanlagt . Undertiden den 1 juli 1973den har utbetalats 4 039 000 kr.Återstoden av anslaget, , bedöras inte förslå för alt täckakostnaderna för utredningsverksamheten under innevarande budgetår. Deökade kostnaderna hänger i huvudsak samman med utredningsverksamheten rörandeden fraratida energiförsörjningen. Således avses vissa kostnader förundersökningar rörande landets oljeförsörjning bli bestridda från detta anslag.Vidare genoraförs omfattande undersökningsprogram av energiprognosutredningen(I 1972 r 03), utredningen (I 1972r 08) om högaktivt avfall från kärnkraftverkoch programkommittén (I 1973r 06) för utarbetande av förslag tUl forsknings-och utvecklingsprogram inom energiområdet. Arbetet syftar tUl alt ge under- 1974: 85 40 lagtill det förslag om långsiktigt energipolitiskt handlingsprogram som regeringenhar beslutat att förelägga riksdag. Statistiskacentralbyrån genomför vidare enligl Kungl. Majrts uppdrag i samarbete medtullverket och i samråd raed koncentrationsutredningen (Fi 1962r 37) enundersökning av de finansiella förhållandena i samband raed svensk export och iraportår 1973. Undersökningen avser att belysa bl. a. de raullinalionella företagensroll i vår utrikeshandel. Belastningen på anslaget för återstoden av budgetårethar beräknats till sararaanlagt 5,1 railj. Det ökade raedelsbehovet uppgåralltså till (5,11,8 = ) 3,3 railj. Anslaget bör räknas upp med dettabelopp. Jag herastäUer att Kungl. atttUl Kommittéer m. m. på tiUäggsstat tUl riksstaten för /74anvisa elt reservationsanslag av . E.Teknisk utveckling m. m. [2]E 17. Europeiskt rymdsamarbete m. m. På riksstaten för /74 harunder denna rubrik anvisats ett förslagsanslag av . Vid anraälanav tilläggsstat till riksstaten för detta budgetår har redovisatsatt en merbelastning av anslaget med . beräknas uppkoraraa raedanledning av deltagande i ett bärraketprojekt inora den europeiska ryradorganisalionen(ESRO), . Från anslaget bestrids kostnaderna för bl. a.Sveriges deltagande i ESROrs tUlärapningsprojekt för telekoraraunikation, flygtrafikkontrolloch meteorologi samt det nämnda . Vid min anmälan av ESROrsflygtrafikkontrollprojekt (prop. 1972r 48 s. 29) anförde jag att del varosäkert om del planerade samarbetet raed ora projektet kunde koramatill stånd på tidigare avsett sätt. Förhandlingar om ett samarbetsavtal mellan ESRO,och gällande detta projekt har slutförts. Avtaletom projektet, som godkänt (prop. 1972r 48 s. 29, NU 1972r 37, rskr 1972r216) och sora ratificerat, kvarstår oförändrat, men de annex tillavtalet, vari bl. a. raedlemsländernas bidragsandelar fastslås, måste anpassas tUldet näranda saraarbetsavlalet. Därvid har möjhghet alt förändra sinbidragsandel. 1972r 48 uppskattades andel av kostnaderna förprojektet tUl ca 25 railj. I saraband raed avtalet oraAriane-projektet slöts ett avtal raellan vissa av ESROrs raedlerasstaler, dock inleSverige, om elt projekt för en maritira telekoraraunikationssalellit ().Kostnaderna för detta projekt har uppskattats till 75 milj. räkneenheter,motsvarande ca 415 raUj. Projektet kan förutses bli avstort värde för svensk sjöfart. Beslut har fatlats om alt utnyttja sammagrund- Prop.1974: 85 41 konstmktionför satelliten i della projekt som för satelliten i ESROrstelekommunikationsprojekt. Om ansluter sig till Marols-projektetöppnas raöjligheter till intressanta leveranser från svensk industri, sora redanhar kontrakt på leveranser tUl telekommunikationsprojektet. En jämförelse meUanSveriges intressen, både på industri- och på avnämarsidan, i flygtrafikkontrollprojekteloch i visar att det är fördelaktigt ora en del av de raedelsom avsatts för flygtrafik-kontrollprojektet förs över tUl Marols-projektet.Jag förordar att denna överföring görs. För att möjliggöra det har den15 anmält sin avsikt att deltaga i med enbidragsandel av , motsvarande ca 12,4 railj. Majrt bör inhämta riksdagensgodkännande av anslutningen tUl avtalet om . Densararaanlagda kostnaden för deltagande i Marots- ochflygtrafik-kontrollprojekten skall inle överstiga den i prop. 1972r 48 angivnakostnadsnivån för enbart flygtrafikkontrollprojektel. Det bör ankomma på Kungl.Majrt alt fastställa nya bidragsandel i sistnämnda projekt. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. attgodkänna anslutning till avtalet ora ett maritimt telekoraraunikationssalellitprojekt. FONDEN FÖR STATENS AKTIER [3]Försäljning av aktier i bruk och förvärv av aktier i svenska cementindustrin omfattar sju produktionsenheter av vilka en drivsav AB Gullhögens bruk (i fortsättningen kallat Gullhögen) och sex av (i fortsättningen kaUat Cementa). Stateninnehar 73 578 aktier i , motsvarande av aktiekapitalet och 10,av aktiernas sammanlagda röstvärde. Statens förvärv av aktierna har beslutatsav och riksdagar (prop. 1969rll, SU 1969r33, rskr 1969r 98, prop.1973r 170, NU 1973r71, rskr 1973 r 384). Avcementleveranserna på den svenska raarknaden svarar Cementa för och Gullhögenför . Utvecklingen inom ceraent-industrln kännetecknas av attavsättningen inora landet slagnerar, vilket förväntas kunna korapenseras medökad export. Vissa långsiktiga kostnadsökningar tillstöter, särskilt förbränsle. öppnar tekniska framsteg nya möjligheter alt brorasakostnadsstegringen i produktion och distribution. Cementindustrin harhuvudsakligen använt den Prop.1974: 85 42 s. k. våtprocessen i produktionen. Nya ugnar byggsemellertid för den s. k. torrprocessen sora är raindre energikrävande.Torrprocessen förbrukar av den energi som åtgår för våtmetoden.De tekniska framstegen har raedfört alt den optiraala storleken på nya ugnarligger vid en kapacitet på minst en railj. ton, vilket är raer än Gullhögenshela nuvarande avsättning och raotsvarar nästan en tredjedel av Ceraentasnuvarande avsättning. Investeringskostnaden för en sådan ugn kan beräknas tUlminst 250 raUj. Utvecklingen pekar på en koncentration av produktionentill färre och större anläggningar. Dessa strukturförändringar märks redan ihög grad inom cementindustrin i , vilket kommer alt medföra en reell fraratidairaportkonkurrens. Svensk ceraentindustri raåste rationalisera på raotsvarandesätt så att konkurrenskraften bibehålls och sysselsättningen inora branschenskyddas. För att följa raed i utvecklingen måste cementindustrinsinvesteringspolitik ha som raål att dels undvika dubbelinvesteringar ochkapacitets-överskoll, dels la tillvara alla raöjligheter till raoderniseringoch rationalisering. Utan saraordning raellan Ceraenta och Gullhögen kan raanbefara dubbelinvesteringar med stor överkapacitet som följd eller investeringari för små och olönsamma anläggningar. Del var sådana överväganden som föranledde Cementa ochdåvarande majoritetsaklieägarna i Gullhögen alt under soraraaren 1973 träffaavtal som innebar alt Cementa förvärvade av aktiema i Gullhögen. Statenäger som förat nämnts av aktierna i . Helt vid sidan om förhandlingarna mellan Cementa ochmajoritetsaktieägarna i Gullhögen fördes under större delen av förhandlingarmellan staten och Industriaktiebolaget (i fortsättningen kallat Euroc),vilket äger Cementa, om statens fortsatta engagemang i den svenska ceraentindustrin.Förhandlingarna ledde till elt avtal mellan Euroc och befuUmäktigadföreträdare för staten enligt vilket staten med förbehåll för Kungl. Majrtsgodkännande överlåter sina aktier i till Cementa för en köpeskUlingav . och Euroc överiåler till staten 50 000 B-aklier i Cementa församma belopp. Överlåtelserna är avsedda all ske senast den 30 juni 1974.Avtalet torde fä fogas till statsrådsprotokollet i della ärende som bilaga. Ett genoraförande av avtalet innebär att Gullhögen blir helägtdotterbolag till och alt staten kommer alt inneha av aktierna i statens synvinkel var en pådrivande faktor vid förhandlingarna den oraständighetenatt Ceraenta redan köpt aktieraajoriteten i Gullhögen varigenora ett endacementföretag bildats. Staten får genom det nu träffade avtalet med i hela den svenska cementindustrin i stället för som tidigare i endast20 %. Prop.1974: 85 43 De företagsekonomiska fördelama av att samla den svenskacementindustrin i ett företag är uppenbara. Även samhällsekonoraiska motivtalar för att en saraordning bör ske. På så sätt kan bl. a. dubbelinvesteringarundvikas. Genora att en slagkraftig enhet bildas ökar raöj-ligheterna attupprätthålla en konkurrenskraftig ceraentindustri inora landet och därraedockså trygga sysselsättningen inora branschen. En fullständig saraordningmellan de båda företagen kan också raedföra nackdelar genom denmarknadsdominans som uppslår. En förutsättning för att staten skulle medverkatill att elt sådant saramanslaget företag bUdas var då att staten fick en tUlräckliggrad av insyn och inflytande i företaget. Vid sidan av de rent industriellaaspekterna är det från allmän synpunkt viktigt alt bevaka att förelaget i såvälsin prispolitik som sin investerings- och strukturpolitik inte missbrukar sinställning tUl förfång för kunder resp. anställda. Genora reglerna i avtalet får staten enligt rain raeningett avsevärt inflytande i förhållande till den ringa andelen av Ceraentasaktiekapital. Staten koramer i såväl Cementa som Gullhögen alt få lUlsälla tvåledamöter i styrelserna och en revisor jämte suppleanter. Dessutom har statentillförsäkrats en plats i styrelsen i Euroc. I avtalet finns stadgat vissa riktlinjer för verksamhetensbedrivande i Ceraenta och Gullhögen. Jag anser att staten därvidlag nåttlösningar som tillvaratar både de anställdas och konsumenternas intressen påett tillfredsställande sätt. Ceraenta förbinder sig enligt avtalet att tillärapa enprissättning som innebär alt företagels ställning inte kommer att missbrukas. Cementaskall tUl statens pris- och kartellnämnd meddela och utförligt raotivera planerpå prishöjningar senast före ikraftträdandet. Härigenom har statenspris- och karteUnämnd möjlighet att uppta förhandlingar om planeradeprisändringar. I sista hand har Kungl. Majrt enligt allmännaprisregleringslagen (1956r 236) raöjlighet att utfärda bestämmelser omprisstopp. Vidare förbinder sig Cementa att inte diskriminera några kundereller kategorier av kunder. Ceraentas försäljningsvillkor skall vara offentligaoch tillgängliga för samtliga kunder. Cementa skaU utarbeta elt sådant systemför försäljningsstatistik att eventuella avvikelser från prislistor kankonstateras. De pris- och konkurrensövervakan-de myndigheterna kommer härigenomatt få möjlighet att utöva en effektiv kontroll över att diskriminering inteförekommer. Den strukturrationalisering som utgör ett av syftena medsammanslagningen av rörelser kan komraa att innebäranedläggning av delar av existerande produktionskapacitet, sora visar sig intelängre motsvara rationella och ekonomiska krav. Om dylika nedläggningaraktualiseras, skall vederbörlig hänsyn las till de anställdas och samhälletsintressen. Avveckling av rörelsegrenar eller enskilda fabriksförvaltningar skall genoraföras enligt en kontinuerligt reviderad plan,sora fastställs efter sararåd raed företrädare för de anställda. Dessa skallockså äga rätt att delta i det utredningsarbete sora föregår besluten. Ceraentahar dessutora förbundit sig alt vid eventuella nedläggningar aktivt verka föratt bereda friställd personal annan sysselsättnmg inom företaget eller Euroc-koncerneni övrigt samt genom lämpliga åtgärder aktivt verka för all ny sysselsättningskapas på berörd ort för den händelse alternativa anställningsmöjligheter skuUesaknas. garanteras staten en genomsnittlig utdelning på sina aktier i lägst . per aktie och år för räkenskapsåren 19741993. Ur ekonoraisksynvinkel får uppgörelsen raed Euroc betecknas som tillfredsställande. Jagavser alt i denna del ställa visst hem-ligstäraplal raaterial till näringsutskoltsförfogande. Medhänvisning tiU del anförda förordar jag alt de i avtalet angivna aklieöverlåtelsernagenoraförs. Båda överlåtelserna skall ske raot kontant betalning.Transaktionerna bör tillgå så att staten först säljer sitt innehav av Gullhögenakliertill Ceraenta för det angivna priset . och därefter sararaa dag avEuroc köper det avtalade antalet för sarama pris, näraligen , och därvid sora betalning för dessa aktier använder de vid denförsta transaktionen erhållna medlen. Med detta tillvägagångssätt behöver särskUdaraedel inte anvisas för förvärvet av Ceraenlaaktierna. Del belopp vartill såvälförsäljning som inköp sker är högre än det under fonden för statens aktierbokförda värdet av Gullhögenaktierna, sora är . I saraband med försäljningenav Gullhögenaktierna bör därför det bokförda värdet av bolagets aktieruppskrivas till försäljningsvärdet eller raed ca 6 railj. Jaghemställer att Kungl. attgodkänna vad jag förordat angående försäljning av statens innehav av aktier iAB Gullhögens bruk och förvärv av 50 000 aktier i . Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställtbifaller Hans Kungl. 1974: 85 45 A.Samlandet av den svenska cementindustrin Euroc-koncernensceraent- och kalkrörelse har drivits dels i koncernraoderbolaget (f. d. AB Cementa) dels i dess helägda dotterbolag (f. d. ). Från och raed drivs näranda rörelse helt och hållet i . Detta bolag kaUas nedan Ceraenta. tillverkningav cement vid cementfabrikerna i , , , , Sliteoch Degerharan; brytningav kalksten vid kalkslensbrolten i Liraharan, , , , ,Degerharan och Oaxen; brytningav lerskiffer (för cementfabriken i ) vid lerskiffer-brottet i Odarslöv; tillverkningav kalkprodukter vid kalkfabrikema i Liraharan och Oaxen; distributionoch försäljning av ceraent- och kalkprodukter. Ceraentas (dåvarandeÖlands ) balansräkning per den 31 deceraber 1972 och resultaträkningför 1972 fraragår av bilaga 1. Euroc garanterar beträffande ibilaga 1 intagen balansräkning attbalansräkningen är riktig och icke upptager andra tillgångar än sådana sora ärbolagets egendora; atttillgångarna totalt inle upptagits över sina verkliga värden; attbolaget per balansdagen icke hade andra skulder eller förpliktelser än de, sommedtagits i balansräkningen; attdessa skulder i balansräkningen inklusive pensionsavsätlningar icke upptagitslägre än de faktiska skuldema och de faktiska pensionsreserverna; staten ärdock införstådd med att från överstyrelsen för ekonomiskt försvar erhållna oljelagringslånredovisats på så sätt att skillnaden mellan kvarstående oavskrivet belopp ochredovisad skuld upptagits såsora ansvarsförbindelse; attendast för bolaget inom ramen för dess utökade verksamhet normalaaffärstransaktioner förekommit fr. o. ra. och fraratill i p. B 2 nedan angiven tUlträdesdag, såvida icke annat uttryckligenangivits i detta avtal raed bilagor; samt attbolaget icke har andra debiterade skatteskulder än de sora angivits ibalansräkningen och att bolaget icke har några anhängiga ouppklaradeskattetvister. Eurocskall i den raån så ej redan skett till Cementa överföra de per till Eurocs ceraent- och kalkrörelse hö rande tillgångar, rättigheter och förpliktelser, sora anges i bilaga 2 raed tillhörande specifikationer bilaga 36. I överlåtelsen skall järaväl ingå de tillkomna tillgångar, rättigheter och förpliktelser som li kaledes anges i bilaga 36. Överlåtelsernahar skett respektive skall ske till bokförda värden. 'I avtalet angivna bilagor bifogas inte. 1 saml Nr 85 1974: 85 46 TUlcement- och kalkrörelsen vid envar tid hörande fastigheter, maskiner ochinventarier, som ägs av , skall utarrenderas till Ceraenta mot enarrendeavgift som fastställs tUl sådant belopp att Euroc och Ceraenta iresullathänseende sätts i samma situation sora om Cementa efter inköp från Eurocinnehaft egendomen med äganderätt under sararaa villkor, på vilka den ägs av fastigheter som omfattas av arrendet specificeras i bilaga7. Eurocgaranterar att i p. A 4 avsedda överlåtelser och arrenden omfattar de tillgångar och rättigheter som är nödvändiga för att ce ment- och kalkrörelsen i Ceraenta skall kunna drivas på samma sätt som den drivits inora Euroc. Parternaär dock införstådda med att Eurocs koncernledning och dess koncerncentralaorgan för ekonomi, medelsförvaltning, finanser och EDB, personaladministration,långsiktsplanering och samhällskontakt, juridik och centralarkivering, centralainköp och internrevision betjänar även ceraent- och kalkrörelsen och att derasuppgifter i vad avser cement- och kalkrörelsen sålunda icke utövas av organinom Cementa. Vidareutnyttjar Ceraenta lokaler och inventarier i Euroc-koncernenshuvudkontorsfastighet i Mahnö. Eurocgaranterar beträffande i p. A 4 avsedda överlåtelser attde överlåtna tillgångamas bokförda värde totalt ej är högre än deras verkligavärde; och attde överförda skuldernas (inklusive pensionsavsättningarnas) bokförda värdeicke är lägre än de faktiska skuldema och de faktiska pen-sionsförpliktelsema soraCeraenta övertar; vad ovan under p. A 3 sagts rörande oljelagringslån äger raotsvarandetUlärapning beträffande från Euroc överförda sådana lån. Parternaär medvetna ora att överförande av tillgångar, rättigheter och förpliktelser på tilläranat sätt i åtskiUiga fall är beroende av att raedgivande härtill läranas av tredje man och/eller olika myndigheter. I de fall tillämnad överföring ej komraer till stånd på grund av att erfor derligt raedgivande ej läranas eller annat hinder föreligger skall parterna söka finna en sådan annan lösning av den uppkorana situationen att av talets syfte kan fullföljas. Parternaär vidare raedvetna ora att i p. A 4 näranda överlåtelser är av sågenomgripande omfattning all raan vid genomförandet därav kan komraa att mötafrågor sora icke låtit sig uppfångas eller kunnat förutses vid upprättandet avdetta avtal och dess bilagor. Partema skall även härvidlag söka finna skähgasamförståndslösningar. Kanenighet i ovannänmda hänseenden ej uppnås skall den uppkorana frågan hänskjutastiU avgörande genom skUjedom enligt p, D 3 nedan. Skulle Euroc ej kunna uppfyUade lämnade garantierna skall Cementa erhålla ersättning för konstaterad brist. Euroc skall genom nyemissionöka aktiekapitalet i till etthundra mUjoner kronor, varav tio mUjonerkronor skall utgöras av B-aklier. Euroc skall ge Ceraentasbolagsordning den lydelse sora framgår av bilaga 8. Cementa skall på i p. B 3angiven tiUträdesdag av staten förvärva 73 578 aktier i fören kontant köpeskilling ora totalt . Med aktierna skall följarätt till utdelning fr. o. ra. för verksarahetsåret deceraber1973. 1974: 85 47 12.1973 års resultat före bokslutsdispositioner och skatter i Cementa tillfaller Euroc.Som bokslutsdisposition skall även betraktas gjorda avskrivningar påfartygskontrakt. B.Överlåtelse av aktier i Sedani p. A9 angiven nyemission skett, överlåter Euroc till sta ten 50 000 st B-aktier i på norainellt tillhopa fera , utgörande av aktierna i bolaget. Aktiernaöverlämnas till köparen, transporterade på denne på i p. B 3 angiven tUlträdesdag.Aktierna medför rätt till utdelning fr. o. m. för . Köpeskillingen utgör 29 872 668kronor och erläggs kontant på i p. B 3 angiven tUlträdesdag. Aktiema tUllräds så snart i p.A 9 angiven nyemission genomförts dock . Så snart aktierna tillträttsskall bolagsstämma hållas i Ceraenta för val av styrelse och revisorer medbeaktande av vad nedan sägs i p. C7. C.Riktlinjer för det framtida samarbetet i Cementa Partema är överens om attrörelsen i Ceraenta skaU drivas efter norraala företagsekonoraiska principer. Ceraenta skall tillämpa vidvarje tUlfälle rådande marknadspriser på varor vid leveranser tUl företag inoraEuroc-koncemen. Delta skall gälla även vid leveranser från sådana företag tUl Ceraenta.Priset på tjänster åt Cementa från koncerncentrala organ i Euroc skall sältasefter sararaa principer som gäller för motsvarande tjänster tUl övriga företaginom Euroc-koncemen. Ceraenta skall tiUärapa enprissättning sora innebär att dess ställning på den svenska marknaden ejmissbrakas. Sålunda skall de rationaliseringsmöjligheter, som kommer attuppstå, tUlvaratas i den utsträckning sora kan anses vara riralig raed hänsyntill finansiella resurser. De ekonoraiska effektema häravskall i skälig utsträckning påverka prissättningen. Cementaförbinder sig att fortlöpande informera statens pris- och karteUnämnd (SPK) orasin kostnads- och raarknadssituation och tUl näranden meddela planer påprishöjningar på cement tUl den svenska raarknaden särat skälen för dessa. Anraälanom planerad prishöjning skall göras senast före ikraftträdandet. Idenna anmälan skall Cementa redogöra för vilka kostnadsfaktorer eller andra förhåUandensora raoliverar prishöjningen. Partemaär raedvetna om att därest föreliggande rationaliseringseffekter ej utnyttjas eUerej slår igenom i prissättningen delta kan föranleda att SPK tUl Kungl. Majrt anraäleratt utvecklingen av prisnivån påkallar särskild åtgärd. Beslut om ändringar iprislistor, generella rabattsatser och allmänna försäljningsvUlkor för cementpå den svenska marknaden fattas av . Ceraentaäger icke i sin cementförsäljning alt ifråga ora pris, leve ranstid, leveransvillkor i övrigt eller på annat sätt diskriminera några 1974: 85 48 kundereller kategorier av kunder i . Delta innebär dock inte något förbud moten från Ceraentas synpunkt, fristående från i övrigt, påaffärsmässiga grunder motiverad differentiering av priserna. Cementa förbindersig att låta alla prislistor, generella rabattsatser och allmänna försäljningsvUlkorvara öppna och tillgängliga. För att möjliggörakonkurrens- och prisövervakande myndigheters kontroll att diskriminering ejsker förbinder sig Cementa att senast den 1 juli1975 upprätta ett sådant system för försäljningsslatistik att av vikelser från prislistor och i erforderlig orafattning övriga försäljnings villkor kan konstateras. På fakturorna skall fraktkostnaden separat an ges såvitt ej annan överenskoraraelse senare träffas på grund av änd rade förhållanden. Denstrukturrationalisering, sora utgör elt av syftena raed sara- manslagningen av Gullhögens och Ceraentas rörelser kan korama att innebära nedläggning av delar av existerande produktionskapacitet, som visar sig ej längre raolsvara rationella och ekonomiska krav. Dylika ned läggningar skall ske under vederbörligt hänsynslagande till de anställ das och samhällets intressen.