prop · FX0314 · 1974-12-31 00:00:00 — Utredningen är emeUertid inte beredd attföreslå ett fullständigt slopande av prövningen mot makes förmögenhet.Utredningen föreslår därför att underlaget för prövningen mot förmögenhet skallutgöras av summan av den egna skattepliktiga förmögenheten plus hälften avmakens skattephktiga förmögenhet. Samma fribeloppsgräns och reduceringsgrad somf. n. gäller, dvs. sex basbelopp och reduktion med en femtedel av den dd av denpå så sätt framräknade förmögenheten som överstiger fribdoppet, föreslås gällaäven i fortsättningen. Utredningen föreslår att den skattepliktigaförmögenheten skall ligga till grund för prövning av rätt tiU studiemedel. Enkonsekvens av detta förslag blir att återbetalningspliktiga studiemedel kommeratt få avräknas från den studerandes förmögenhet i likhet med övriga skulder. 3.5 Formerna för utbetalning av barntillägget tidigare betänkande (SOU 1971: 87) Reformer inomstudiemedelssystemet föreslogs att vid tillämpningen av behovsprövningsreglernaför rätt till studiemedel borde med gift studerande jämställas den som, utanatt vara gift, lever tiUsammans med person med vilken han tidigare varit gifteller med vUken han har eller har haft barn. Denna jämställdhet föreslårutredningen skall utsträckas till att gälla även rätten till barntillägg.Utredningen föreslår att begränsningen om att endast ett barntillägg utgår förett och samma barn tUl gifta föräldrar som båda är berättigade till studiemedelendast skall gäUa i de fall där makarna sammanbor. Föratt förhindra ett oberättigat utnyttjande av barntillägg föreslår utredningenatt underhållsskyldig, som ansöker om barntillägg, skall visa att tidigareuppburet barntillägg kommit det underhållsberättigade barnet till del, innanfortsatt barntillägg kan beviljas. Kan han inte visa att så har skett, skallbarntillägg bevUjas endast om den studerande medger att barntillägget fårutbetalas direkt till barnets vårdnadshavare. Beträffandebarntillägg för barn bosatt utanför föreslår utredningen strängare kravän som gäller för barn bosatt i . För studerande som ansöker om barntilläggför barn bosatt utanför skall gälla utöver vad som generellt stadgasbeträffande barntillägg att han vid varje ansökningstillfälle, på sätt CSNförordnar, visar att fömtsättningama för rätt till barntillägg föreligger. 3.6 Maximitid för studiemedel Nuvaranderegler om en preciserad maximitid för rätt tiU studiemedel anknyter tiUstudiesociala utredningens målsättning att alla som uppfyller vissa angivnavillkor skall vara berättigade till studiemedel. Reglerna om maximitid angeratt de studerande skall ha rätt till studiemedel , omförutsättningarna för rätten till studiemedel i övrigt är uppfyllda.Maximitiden är f. n. 16 terminer (= kalenderhalvår). Studiemedelsutredningenhar funnit att en viss minskning av maximitiden bör göras. Bakgrunden härtUlär att utbUdningstiden för flera av de utbildningar, vilka utgjordeutgångspunkten för studiesociala utredningens förslag om maximitid, harförkortats och att studietidseftersläpningen inom många utbildningslinjer intelängre är så stor. Ett behov av studiemedel som 16 terminerföreligger därför endast för ett mindre antal studerande. Vid bestämmandet av annanmaximitid måste man hksom hittUls tolerera en viss eftersläpning i studiernai förhållande till normalstudietiden, eftersom studiemedelssystemets reglermåste vara uppbyggda så att det övervägande flertalet studerande skall kunnaslutföra sina studier med studiemedel. Det kan då enligt utredningens meningnärmast gälla om maximitiden i fortsättningen skall sättas till 13 eller 14terminer. Utredningen har kommit till den slutsatsen att 13 terminer kan varaen lämplig avvägning. bör de flesta grundutbildningar inkl. entolerabel eftersläpning i förhållande till normalstudietiden kunna klarasav. Dessutom bör studerande med en studietid för grundexamen (sex åtta terminer) hinna komplettera sin utbildning. Utredningen anser att denföreslagna 13-terminsgränsen inte bör gälla utan undantag. Sålunda börstudiemedel utgå för mer än 13 terminer om särskilda skäl föreligger. Har denstuderande tidigare uppburit studiemedel för gymnasiala studier, bör dettaregelmässigt utgöra särskilt skäl för rätt till studiemedel under tUlsammansmer än 13 terminer. Andra särskilda skäl för undantag från maximiregeln ärforskarutbildning. Undantag bör vidare medges för att möjUggöra för studerandeatt slutföra en påbörjad grundutbildning, även om antalet terminer kommer attöverstiga maximitiden med en eller annan termin. framhålleri en reservation att maximitiden för studiemedel borde sättas till 14terminer. a. skulle studerande vid läkarutbildning tämligen regelmässigtbli föremål för undantag och prövning efter särskilda skäl eftersom denutbildningen med accepterad eftersläpning överstiger 13 terminer. 3.7 Terminsbegreppet och studielämplighetsprövningen Studiemedelsutredningenskulle, som tidigare nämnts (se s. 56), överväga en samordning av studieterminoch studiemedelstermin. Utredningen har inte funnit det lämpligt att föreslåen tidsmässig samordning. Enligt utredningens mening är det inte nödvändigtmed en samordning för att lösa frågan om vilken tidsenhets studieresultat somskall ligga till grund för prövningen av studielämpligheten för rätten tillstudiemedel för studier vid filosofisk fakultet. EnligtgäUande regler skall, för rätt till fortsatta studiemedel efter två terminersstudier vid filosofisk fakultet, 20 poäng vara uppnådda senast den 30 juniresp. Har den studerande inte uppnått dessa poäng, men istället resp. uppnått 25 poäng skaU hanfå studiemedel för en tredje termin. Utredningsuppdragethar sin bakgrund i en framställan tUl Kungl. Maj:t från SFS. Organisationen harvänt sig mot de tillämpningsregler som CSN meddelat i fråga omstudietidsberäkningen för krav på uppnådda studieresultat för rätt tillfortsatta studiemedel efter två terminers studier. SFS hävdar att bestämmelserna,såsom CSN anser de skall tiUämpas i fråga om beräkning av studietid, inte kangälla de studerande som påbörjar studierna en vårtermin, eftersom studietidsberäkningenanknyter till studiemedelstermin (1.130.6, 1.731.12) och inte lästermin(20.130.6, 1.919.1). Detta medför enhgt SFS att de studerande inte kan fåstudieresultaten för samtiiga delkurser under de två första lästerminernainräknade i studiemedelsbedömningen. CSN,som utfärdat tillämpningsföreskrifter på grundval av vad studiemedelsutredningenföreslagit i ett tidigare betänkande, menar emellertid att det är den totalatiden under vilken studiemedel utgår som bör vara avgörande för beräkningen avstudieresultaten. Oavsett om studierna påbörjas en vår- eller en höstterminerhåller den studerande studiemedel för tio månaders studier under tvåkalenderhalvår. Det är därför naturligt att man vid beräkning avstudieresultaten utgår från studiemedelsterminernas indelning för att efter tvåterminers studier få samma tidsberäkning oberoende av vilken termin studiernapåbörjas. Anvisningarna medger den studerande en studietid föratt uppnå 20 poäng. Kravet på 20 poäng måste därför uppställas vid utgången avandra studiemedelsterminen, menar CSN. CSN finner det inte motiverat med enändring av tillämpningsföreskrifterna. Utredningenhar funnit att det finns skäl för bl. a. mot bakgrund av den rådandeolikheten mellan lästermin och studiemedelstermin att så långt möjligt bortsefrån den tidsindelning som gäller för studie- medlensutbetalning när meritkrav för rätten till studiemedel skall fastställas. Isjälva prognosbedömningen ligger nämhgen att studielämpligheten prövas pågrundval av de för ansökningen uppnådda studieresultaten.Meritkraven bör i enlighet härmed sättas i relation till den användastudietiden och de studieresultat som varit möjliga att uppnå under samma tid.Själva studieprognosen får grundas på sannohkheten att den studerande på grundav dessa studieresultat i fortsättningen kommer att kunna studera i normaltakt. Utredningen finner det lämpligt att lästerminernas avgränsning iframtiden bör bilda utgångspunkten för de meritkrav, som bör gälla för rätttill fortsatta studiemedel efter två terminers studier. Föratt uppnå denna anpassning föreslår utredningen att vid prövningen avstudielämpligheten för rätt tiU studiemedel efter två terminers studier börtillämpas endast ett poängkrav och då ett som gäUer vid ingången av tredjeterminen. Därigenom blir studieresultatsberäkningen lika för alla oberoende avom tredje lästerminen är en höst-dier vårtermin. Ennaturlig utgångspunkt för ställningstagandet beträffande de poängkrav, som börgälla vid ingången av tredje lästerminen, är att detta krav måste utgå frånsannohkheten för att den studerande på tre terminer uppnår 40 poäng.Utredningen anser att 20 poäng vid ingången av tredje terminen är ett för lågtkrav. a. tyder CSN:s undersökning om studieresultatens fördelning inomvissa poängintervall efter två resp. tre terminers studier för ett antalstudiekurser på detta liksom UKÄ:s årliga resultatredovisning. Utredningenanser att ett poängkrav på 25 poäng vid ingången av tredje terminen bör gäUaför rätt till studiemedel för denna termin. För att bli beviljad studiemedelför två terminer bör den studerande ha uppnått 30 poäng . Utredningensförslag innebär en viss höjning av poängkraven i förhällande till nuvaranderegler, eftersom det tidigare poängkravet 20 poäng vid utgången av andraterminen föreslås utgå. Poängkravet vid ingången av tredje terminen äremellertid detsamma som gäller f. n. Utredningen understryker att de föreslagnameritkraven ligger klart under de genomsnittliga studieresultaten och betydligtunder den ideala studietakten. Densom vid ingången av tredje terminen endast uppnått 2024 poäng bör enhgtutredningen kunna beviljas studiemedel, om det efter särskild utredning visarsig att det kan anses sannolikt att den studerande under tredje terminenuppnår 40 poäng. Det kan t. ex. gäUa en studerande som på grund av någotgodtagbart studiehinder inte kunnat delta i en tentamen och därigenom irussaten större poängkurs. Utredningenföreslår dessutom att nuvarande regel att den studerande, förutom att hauppnått vissa poäng, även måste ha deltagit i undervisningen för ytterligarekurser om 20 resp. 15 poäng utgår ur 191 A: IA lA föreskrifterna.Det har nämligen i den praktiska tiUämpningen visat sig vara svårt för denstuderande att få sådana uppgifter bestyrkta. För studiemeddsnämndernaföreligger dessutom svårigheter att kontrollera denna typ av uppgifter. bör de här föreslagna ändringama i meritvärderingsreglerna förheltidsstuderande också medföra motsvarande ändringar för fortsatta studiemedelför deltidsstudier. Således bör poängkravet för fortsatta deltidsstudiemedelsättas till 13 poäng vid ingången av tredje terminen. 3.8Stodiemedelsnämndernas sammansättning och arbetsformer Studiemedelsutredningenhar utrett möjligheten att ge de studerande ökat medinflytande istudiemedelsnämndernas arbete genom att låta de studerande få fullvärdigrepresentation i studiemedelsnämnderna. Med hänsyn härtill föreslår utredningenatt antalet ledamöter i studiemedelsnämnderna ökas från fem till minst sex ledamöter.Utredningen framhåller att det dessutom kan finnas skäl att studiemedelsnämndskall kunna utökas med ytterligare högst två ledamöter. Därigenom nås enbättre täckning av ohka utbildningsinriktningar och geografiska delar inomnämndens verksamhetsområde. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att besluta om enutvidgning av antalet ledamöter. Vid sammansättningen avstudiemedelsnämnderna bör beaktas behovet av kontakter mellan olika organ ioch utanför utbildningsväsendet. Utredningen föreslår därför följanderiktpunkt för studiemedelsnämndernas sammansättning. Två av de sex ledamöternabör företräda aUmänintresset. Två bör ha speciell erfarenhet av deneftergymnasiala utbildningen inom studiemedelsnämndens verksamhetsområde. Enbör företräda yrkeslivet med särskild anknytning till arbetsmarknadsmyndighet.Slutligen bör en ledamot ha särskUd kännedom om de studerandes speciella situation.Det kan därför vara lämpligt om tillsättandet av denna föregås av kontakter medstuderandeorganisationer inom nämndens verksamhetsområde. med ytterligare högst två ledamöter bör dessa i första handrepresentera utbildnings- resp. studerandeintressen. Föratt tillgodose kravet på en smidig och enkel handläggning avstudiemedelsärenden som fordrar en kollegial behandling, föreslår utredningenatt studiemedelsnämnd får möjlighet att inrätta delegationer. Ärenden som intekan bifallas av nämndens ordförande, vice ordförande, sekreterare eller annanbefattningshavare vid studiemeddsnämnd får enhgt förslaget hänskjutas tUl sådandelegation för avgörande. I delegation skall ingå minst en ledamot av nämndenoch/eller nämndens sekreterare samt en lärare och en studerande somrepresenterar ifrågavarande utbildning. Vidberäkning av den inkomst som skall läggas till grund för behovsprövningen avstudiemedel får den studerande vid en strikt tillämpning av nuvarande reglerinte göra avdrag för kostnader för intäkternas förvärvande och bibehållande.Detta leder till att det nuvarande inkomstbegreppet i vissa fall utgör ettmissvisande mått på den studerandes faktiska ekonomiska situation under denperiod för vilken studiemedel söks. Särskilt tydligt är detta i de fall därkostnaderna uppgår till relativt stora belopp i förhållande tiU intäkterna. Enligt utredningens meningbör det inkomstbegrepp som skall utgöra underlaget för behovsprövningen avstudiemedel så nära som möjligt spegla den studerandes ekonomiskaförutsättningar. Utredningen föreslår därför att det inom skattesystemetanvända begreppet sammanräknad inkomst läggs till grund för behovsprövningen.Härigenom tas hänsyn till kostnader för intäkternas förvärvande och bibehållande.Däremot inverkar inte de s. k. aUmänna avdragen. Med den sammanräknadeinkomsten som underlag för behovsprövningen möjliggörs också detinformationsutbyte för kontroll av inkomstuppgifter som förutsätts i det nyssbeskrivna ADB-baserade kontrollsystemet i studiemedelssystemet. Uppgift om densammanräknade inkomsten finns nämligen att tillgå i länsstyrelsernasskatteband. Utredningens förslaginnebär ingen förändring i det avseendet att den studerande vidansökningstillfället anger sin beräknade inkomst under den tidstudiemedelsansökan avser. Studiemedelsutredningensförslag om ett nytt registrerings-och utbetalningssystem för studiemedeltillstyrks av övervägande delen av antalet remissinstanser. Statskontoretförordar ett fortsatt utvecklingsarbete i syfte att utveckla ADB-baserade rutinerför registrering och utbetalning av studiemedel. Statskontoret förutsätter attsamordningsmöjligheter mellan det nu föreslagna systemet och andra ADB-systemnärmare klarläggs vid det fortsatta utredningsarbetet. RRV framhåller attprinciplösningen i det föreslagna registrerings- och utbetalningssystemettillgodoser flera av RRV tidigare ställda krav. Genom att utnyttja ADB föruppgifter av rutinkaraktär bör behandlingsgången kunna förenklas ochbehandlingstiden förkortas. En fördel är enligt RRV att datatekniken medgerintegration mellan utbetalningsdel och återbetalningsdel samt möjliggörstatistikproduktion och informationsutbyte med andra myndigheter. Underförutsättning att de av arbetsgruppen beräknade kostnaderna för utveckling,genomförande och drift är realistiska förordar RRV att systemarbetet förs vidareså snart principbeslut fattats och kraven för de olika funktionernaspecificerats. CSN tillstyrker förslaget om införande av ett nyttregistrerings- och utbetalningssystem för studiemedel. Det är enligt CSNännu angelägnare nu med hänsyn till att gruppen äldre studerande i gymnasialutbildning förts över till studiemedelssystemet samt även på grund avinförandet av en obligatorisk sjukförsäkring för studerande. somtillstyrker den föreslagna omläggningen till ADB-system, framhåller att SÖfömtsätter att den väntade datalagen ger garantier beträffande enskildsintegritet. AMS anser att ett centralt register över studiemedelsverksamhetenmed hjälp av ADB skulle innebära en avsevärd rationahseringsvinst och förbättrakontrollen av de studerandes studieaktivitet och ekonomiska förhållanden.Genom informationsutbyte med AMS' informationssystem om utbetalning avutbildningsbidrag skulle man kunna förbättra kontrollen att personer intesamtidigt söker eller uppbär utbildningsbidrag och studiemedel.Datainspektionen skall till skydd för otiUbörUgt intrång i den personligaintegriteten före inrättande av personregister meddela föreskrift om delsändamålet med registret, dels vUka personuppgifter som får ingå i detta. Enhgtdatainspektionen medför förslaget i förhållande tiU nuvarande mtiner ökad riskför intrång i den personhga integriteten. Datainspektionen anser det angelägetmed ytterhgare klarhet i den berörda sekretessfrågan, både beträffandebetydelsen av studiestödets formella utformning och rörande sekretessen mellanmyndigheterna. Det av studiemedelsutredningen lagda principförslaget behöverkompletteras innan datainspektionen anser sig kunna ta principiell stäUningtill registret i integritetshänseende. , TCO och VRO tiUstyrker förslaget.SAF framhåller att registrerings- och utbetalningssystemets funktion ochuppbyggnad mycket starkt kommer att påverkas av valet av registervårdande myndighet.Så länge man inte har bestämt vilken denna skall vara är, enligt SAF,förslaget alltför outvecklat för att man skall kunna yttra sig över det.Svenska bankföreningen anför med anledning av att det föreslagnautbetalningssystemet innebär att studiemedel alltid skall utbetalas viapostgiro att man bestämt viU motsätta sig att nuvarande möjlighet att dirigerastudiemedel till bank slopas. framhåller att ett genomförandeav förslaget skulle innebära att servicen åt en stor grupp av bankernas kunderutan några bärande skäl väsentligt skulle försämras. Inte heller tiUstyrker förslaget när det gäller utbetalning avstudiemedel. förordar utredrungens principförslag till nyttutbetalningssystem. Återstående tekniska och andra frågor i samband medförslaget torde enhgt postverket kunna lösas i samarbete mellan CSN ochpostverket. SFS kräver att få bh representerade i den fortsatta utredningen beträffandenytt registrerings- och utbetalningssystem. Ett fritt informationsflöde mellanolika myndigheter kan enligt SFS ha administrativa fördelar,men hänsynen till den personliga integriteten borde enligt SFS' mening vägatyngre. SFS förutsätter beträffande registrering att ett ADB-system inte införsförrän det definitivt avgjorts hur sekretessbestämmelserna skaU utformas. Närdet gäller utbetalningen anser SFS det som en försämring med utbetalning viaposten. ansluter sig till SFS' uppfattning beträffande ett eventueUtinförande av data-rutiner. Reftec accepterar förslaget om centralt ADB-systemom bl. a. den personliga integriteten garanteras. Fråganom terminsbegreppet tas upp av några remissinstanser. UKÄ instämmer medstudiemedelsutredningen att det är lämpligt att införa ett enhetligtterminsbegrepp och tillstyrker förslaget att använda ingången av tredjeterminen som bedömningsgrund. Däremot viU UKÄ inte acceptera den skärpning avkravet på resultat som studiemedelsutredningens förslag innebär. UKÄ föreslåren poänggräns på 20 poäng vid ingången av tredje terminen. CSN anser i likhetmed utredningen att man bör ändra meritvärderingsreglerna för studerande vidfUosofisk fakultet så att den som vid tredje terminen uppnått lägst 25 poängoch högst 29 poäng bevUjas studiemedel för den tredje terminen. SÖ tillstyrkerutredningens förslag om ändring tiU kalenderhalvår liksom beviljningsperiodersom följer kalenderhalvår. Enligt bör begreppet utgången av andra terminenslopas som gräns för meritkrav och endast en gräns vid ingången av den följandetredje terminen bör bibehåUas. anser de föreslagna poängkraven acceptabla.Kravet på 25 poäng vid ingången av tredje terminen bör dock enligt integälla utan undantag. SFS accepterar att den ekonomiska prövningen grundas påkalenderhalvår. Däremot instämmer SFS inte i utredningens förslag om 25 poängvid ingången av tredje terminen i stället för 20 poäng vid utgången av andraterminen. SFS instämmer i reservantens yttrande i frågan. Utredningenhar behandlat frågan om beviljningsperioder och utbetalning av studiemedel ochföreslår bl. a. ett nytt utbetalningssystem där studiemedlen skall betalas utkvartalsvis. UKÄ anför att man inom rektorsämbetet vid universitetoch vid bibhotekshögskolan liksom vid flera av utbildningsnämnderna vid Göteborgsuniversitet är tveksamma till förslaget om kvartalsvis utbetalning, då det bl.a. kan innebära en risk för försening av utbetalningen och en försämradmöjlighet för de studerande att själva planera sin ekonomi . CSN anser hksom utredningen att studiemedel som regel börbeviljas för ett läsår. CSN, SÖ, och tiUstyrker förslaget attutbetalning av studiemedel sker . Även TCO tillstyrker attstudiemedlen knyts tUl ett aktuellt basbelopp. Svenska bankföreningenifrågasätter förslaget om utbetalning varje kvartal främst vad gäller storlekenav första utbetalningen varje kalenderhalvår. föreningenställer sig tveksam till förslaget. framhåller när det gäller denkvartalsvisa utbetalningen att det innebär en större påfrestning på postensdistributions- och utbetalningsapparat. Verket förutsätter ocksåkostnadstäckande ersättning för åtagandet med det föreslagna nyautbetalningssystemet. SFS anser att kvartalsutbetalningen är OtiUfredsstäUandefrån den synpunkten att man inte med säkerhet kan förutsätta en sådankostnadsfördelning över terminen för den studerande som de procentsatserutredningen anger för resp. kvartal. SFS vill behålla det nuvarande systemetmed två utbetalningar per läsår. Om studiemedlen skall utbetalas fyra gånger omåret anser SFS att bör utbetalas första och tredje kvartalet medan 20 %bör utbetalas andra och fjärde kvartalet. instämmer i SFS' uppfattning idenna fråga. VRO påpekar det orimliga i att vuxenstuderande inte kan fåstudiemedel beviljade för mer än en termin i sänder. Reftec anser att övergångtill kvartalsvis utbetalning endast är positiv om basbeloppet för kvartaletsförsta månad utgör grund för utbetalningens storlek. När det gäller frågan omstudiekontroll tillstyrker flera remissinstanser förslaget om attstudieintyget ersätts av en studiekontroll-handling. Till dem som tillstyrkerhör UKÄ, CSN, , SAF och VRO. SFS anser inte att kontrollen är etthuvudsakligt medel utan informationen om studiemedelssystemet bör förbättrasoch den sociala tryggheten förstärkas. Reftec tillstyrker utredningens förslagtill studiekontrollsystem utom i den del att läroanstalten skall delta istudiekontrollen. Utredningen föreslår nyaregler i fråga om omprövning av studiemedel. Förslaget som bl. a. innebär attstudiemedel skall kunna omprövas vid varje utbetalningstillfälle anses av RRVkunna medföra en förbättring. CSN delar utredningens uppfattning att det är denfaktiska ekonomiska situationen som skall varautgångspunkt för en eventuell ändring av redan bevUjade studiemedel och intetidpunkten för den inträffade ekonomiska förändringen. CSN anser att ettsystem med avräkning är den bästa lösningen. Vad som utgått för mycket istudiemedel dras från det belopp som skall utgå från denkommande perioden liksom studiemedlen ökas om den tidigare uppgivna inkomsteninte kommer att uppnås. Vid avbrott i studier bör, liksomutredningen föreslår, återkrav ske. SÖ viU inte uttala sig beträffande omprövningi avvaktan på nya regler om återbetalning. menar att den studerandesekonomiska situation under pågående termin bör vara avgörande för om omprövningskall ske. De föreslagna reglerna om avräkning och återkrav bör enligt SACOses över ytterligare innan de definitivt kan fastställas. SAF har inget atterinra mot de föreslagna reglerna för omprövning av studiemedel. Om erforderligastudiesociala hänsyn tas viU SFS inte motsätta sig att studiemedlen omräknasmed SFS ställer sig tveksam till den av utredningen föreslagna gränsenför omräkning. Reftec anser förändringen av reglerna för omprövning avstudiemedel vara befogad.