prop · FX0314 · 1974-12-31 00:00:00 — Inuvarande 6 kap. 2 § finns bestämmelser om återkrav av studiestöd i sambandmed studieavbrott. Dessa bestämmelser bör nu kompletteras med föreskrifterangående studieavbrott på grund av sjukdom. SjälvfaUet skall understöd somenligt 3 kap. 1319 §§ eller 4 kap. 28 35 §§ utgått för sjukperiod inteåterkrävas. I fråga om återkrav vid sjukdomav studiebidrag jämte tillägg i studiehjälpsystemet bör ingen ändring ske inuvarande praxis. Denna praxis har redovisats i den allmänna motiveringen. för tillämpningen av bestämmelserna om sjukförsäkring förstudeamde bör få meddelas av . allmänna motiveringen har jag förordat att konvertering av studielån bör fåske enligt de gmnder som arbetsgmppen föreslagit. Detta föranleder dels etttillägg tlU punkt 6 i övergångsbestämmelsema till studiestödslagen, dels vissanya övergångsbestämmelser till samma lag. Det torde vara lämpligt att införadessa nya bestämmelser efter punkten 6 under beteckningen 6 a6 e. Arbetsgmppensförslag innebär följande. Ifråga om möjligheterna tlU konvertering delar arbetsgruppen in studielåntagarnai fyra olika grupper. Den första av dessa omfattar de studielåntagare som intehar fått studiemedel (punkt 6 a), medan de tre senare omfattar de låntagare somäven har fått studiemedel (punkterna 6 b6 d). Gmpp 2 avser studielåntagare somskall debiteras avgifter (punkt 6 b). Låntagare för vilka skyldighetatt återbetala studiemedel inträder ingår i grupp 3 (punkt 6 c).Grupp 4 omfattar sådana studielåntagare som i och för sig har rätt tillkonvertering enligt reglema för grupp 3, men för vilka möjlighet tillkonvertering bör medges än som följer av reglerna förgrupp 3 (punkt 6d). Arbetsgruppen har nämligen ansett att alla studielåntagare,som i övrigt uppfyUer de krav som skall gäUa för rätt till konvertering, bör hamöjlighet att begära konvertering under ettvart av de tre första år under vilkakonverteringen skall kunna ske. För grupperna 1 och 2 samt i den månkonverteringsrätt inte följer av reglerna för grupperna 13 för grupp 4skall således konvertering kunna ske per , 1977 resp. 1978.För studielåntagare som hör till grupp 3 gäller att konvertering fär ske perden året närmast efter , för vilket han beviljatsstudiemedel. Om för hans del skyldighet att börja återbetala uppbumastudiemedel inträder , skall han ansöka om konvertering per den1 . Denu angivna reglerna innebär t. ex. att den som beviljas studiemedel sistagången 1981 har rätt att ansöka om konvertering, om han bevUjas studiemedelunder , med stöd av bestämmelserna för gmpp 4per , 1977 eller 1978 och med stöd av bestämmelserna förgrupp 3 per . bärhan däremot första gången studiemedel , kan han begära konverteringper endast enligt bestämmelserna för grupp 1. Ansökan omkonvertering skall alltid ske året närmast före resp.konverteringsår. I sistnämnda exempel skall alltså ansökan inges senast den 31augusti 1975. Enligtarbetsgruppens förslag gäller vidare att vid konverteringstill-fället alltidskall återstå tre amorteringsår för studielånet samt, för gruppema 24, minsttre avgiftsår för återbetalning av uppburna studiemedel. Om denstudielåntagare, som i det nämnda exemplet antas uppbära studiemedel under1976, då får ett så litet belopp i studiemedel att detta skall återbetalasimder mindre än tre avgiftsår, kan han inte få konvertering per den 1 januari1977. Kvarståendeamorteringsbelopp och ränteannuitet samt, för grupperna 24, kvarståendeåterbetalningsbelopp skall enligt arbetsgruppens förslag vid utgången av åretnärmast före konverterlngsdagen uppgå till, för grupp 1 minst tre fjärdedelsbasbelopp och för övriga grupper till minst ett basbelopp. Basbeloppet vidingången av året närmast före konverterlngsdagen skall därvid gälla. Vidareskall enligt arbetsgruppens förslag studiemedelssystemets återbetalningsregler,så som dessa föreslås gäUa , tillämpas. Årsbeloppet för det förstaåret skall dock motsvara lägst det belopp som skulle ha utgått i amortering ochränteannuitet för studielånet om konvertering inte skett. Storleken av dettabelopp kommer därmed också att vara bestämmande årsbeloppenligt bestämmelserna i 5 kap. 24 § och även påverka årsbeloppets storlek, omden återbetalningsskyldige efter konverteringen lyfter studiemedel enligt 5kap. 25 29 §§. I fråga om det årsbelopp som då skaU faststäUas för åretnärmast efter det att studiemedlen uppburits, gäller nämligen bl. a. att detinte får understiga det belopp som skulle ha utgått, om dessa studiemedel Inteuppburits. Isitt remissyttrande över arbetsgruppens förslag har CSN angett, attminimibeloppet för rätt till konvertering enligt nämndens mening är för högt.CSN anser också att studiemedelssystemets återbetalningsregler helt bör följas.Hänsyn bör således vid fastställande av årsbeloppet för intetagas tiU det belopp som studielåntagaren skulle ha betalt för året iamortering och ränteannuitet, om konverteringen inte skett. Arbetsgruppensförslag är enligt min mening i alla delar väl avvägda. Skäl saknas därför att ide avseenden CSN angett ändra de föreslagna bestämmelsema. 2.Till den nu föreslagna lydelsen av studiestödslagen Punkt1 Förhöjningen av det behovsprövade tillägget skall liksom de ändrade reglema för bamtiUägg och hänsynstagande till makesförmögenhet träda i kraft . Från samma tidpunkt skall detförhöjda studiebidraget utgå. Som jag har anfört skall de nya bestämmelsernamed anledning av den nya sjukförsäkringen träda i kraft .Ifråga om studiemedelssystemets återbetalningsregler skall, som framgår avpunkt 5, de nya bestämmelserna om avgiftsunderlag, avgiftsgräns, avskrivningoch uppskov med återbetalning samt om premie vid frivillig återbetalning gällafrån . Som jag angett i den allmänna motiveringen skallövriga regler om återbetalningen träda i kraft . Rätt till konvertering av studielån som beviljats enligtstudiehjälpsreglementet föreligger i princip fr. o. m. den 1 januari 1976.Ansökan om konvertering bör emellertid kunna göras . Punkterna 6och 6 a6e skaU därför träda i kraft . De nya bestämmelserna om rätten tiU barntUlägg i 4 kap. 14§ tredje stycket bör gälla endast om den studerande när han närmast föregåendegång beviljades barntiUägg för barnet var medveten om att han är skyldig attöverlämna barntillägget tUl värdnadshavaren eller att medge att beloppetbetalas ut till denne (4 kap. 40 §). Detta innebär att de nya reglerna i 4 kap.14 § tredje stycket kan tillämpas endast om det närmast föregåendebarntUlägget bevUjats först efter den 1 juh 1974. De som före beviljas studiebidrag fär studiebidrag enligt nuvarande regler och således med ettlägre belopp än det som jag har föreslagit skall utgå fr. o. m. den 1 juli1974. Dessa studiemedelstagare bör, som jag har angett i den allmänna motiveringen,kompenseras genom en schabloniserad nedskrivning av sina återbetalningspliktigastudiemedel för . Denna nedskrivning bör motsvara ett beloppom . om det förut beviljade studiebidraget uppgår tilllägst . Har det förut bevUjade studiebidraget utgått med lägre belopp börnedskrivningen ske med ett belopp om . För studerande som endast uppbärstudiebidrag och således inte återbetalningspliktiga studiemedel för höstterminen1974 på grund av beslut enligt de äldre bestämmelserna, bör motsvarande beloppbetalas ut tUl den studerande utan återbetalningsskyldighet. Utbetalningen börske på sätt oeh tid som Kungl. Maj:t eller, efter Kungl. Maj:ts bemyndigande,CSN bestämmer. I fråga om avgifter som avser ellertidigare avgiftsår skall de äldre bestämmelserna i 5 kap. fortfarande gälla.Har beslut om debitering av avgift för avgiftsäret 1974 eller tidigareavgiftsår förfallit, gäller dock särskilda bestämmelser för beräkning av extraavgift enligt pumkt 16. Att vissa av de nya bestämmelserna i 5 kap. bör gällaredan fr. o. m. har angetts i den allmänna motiveringen samti samband med redogörelsen för när de olika nya bestämmelserna i studiestödslagenskall träda i kraft (punkt 1). I övrigt skall nuvarande regler gälla . Beräkning av avgifter skall dock ske enhgt punkterna8 och 9. skall vidare gälla ett antaget basbelopp om 8 400 kr.Dessutom skall jämförelseräntan utgöra i stället för avnormalräntan. Denna ränta om skall, som jag angett i den allmännamotiveringen, tiUämpas frän ' 1974 för dem som inte äravgiftsskyldiga eller som första gången skall erlägga avgift under1975 samt för övriga återbetalningsskyldiga frän . Den kommeratt få betydelse för den äterbetalningsskyldige vars återbetalningsskyldighetupphör tidigast . Dessutom kommer den att kunna påverka bl. a.storleken av aterbetalningsbeloppet för sådan återbetalningsskyldig som avses ipunkt 11. Punkterna 8 och 9 I fråga om dessa punkter får jag hänvisa till vad jagföreslagit i den allmänna motiveringen om fastställande av avgifter . Som framgått av vad jag har anfört i den allmännamotiveringen skall regleringstal första gången fastställts . För att ett årsbelopp och därmed preliminär och slutligavgift skall kunna beräknas måste ett återbetalningsbelopp enligt denya bestämmelserna fastställas vid utgången av 1975. Detta återbetalningsbeloppskall motsvara produkten av regleringstalet enligt punkt 10 och det belopp somden återbetalningsskyldige skulle ha behövt erlägga, om han vid 1975 års utgångfrivilligt velat återbetala allt vad han då var skyldig. Någon premie enligtnuvarande 5 kap. 13 § andra stycket skall dock inte tiUgodoräknas honom vid fastställandeav det angivna beloppet. Eftersom återbetalningsbeloppet erhålls först eftermultiplikation med regleringstalet enligt punkt 10, skall inte heller vidtiUämpning av jämförelseräntemetoden någon ränta beräknas . SkuUe detske, skulle nämligen den återbetalningsskyldige komma att påföras såväl räntasom förhöjnmg med regleringstalet . Om den återbetalningsskyldige uppburitåterbetalnings- pliktiga studiemedd, skall nyssnämnda multiplikation i vadavser dessa studiemedel ske inte med utan med ett jämkatregleringstal. Vid bestämmande av det jämkade regleringstalet skall 5 kap. 17§ de nya bestämmelserna äga motsvarande tillämpning. Avgiftersom debiterats den återbetalningsskyldige för eller tidigareavgiftsår skall inte beaktas vid fastställande av återbetalningsbeloppet vid1975 års utgång. Dessa avgifter skall som framgår av punkt 5 erläggas enhgt deäldre bestämmelserna. Om beslutet om debitering av sådan avgift helt ellerdelvis skulle förfalla enligt 5 kap. 30 § de äldre bestämmelserna, fåråterbetalningsbeloppet räknas om. Detsamma gäller om den återbetalningsskyldigeefter ingången av 1976 enligt 5 kap. 38 § första eller andra stycket eller 39 §de äldre bestämmelserna återfår för mycket erlagd preliminär eller kvarståendeavgift. Det gäller även om beslut fattas efter ingången av 1976 om återkravenligt 6 kap. 2 § som avser studiemedel som har uppburits ellertidigare år. Om sådan omräkning ges särskilda bestämmelser i punkt 12 resp.punkt 13. Omräkning av aterbetalningsbeloppet skall även ske om kvarståendeavgift enligt de äldre bestämmelsema debiteras efter ingången av 1975 (punkt14). Det enligtpunkt 11 fastställda aterbetalningsbeloppet vid utgången av 1975 får räknas omi de fall som jag angett i specialmotiveringen till punkt 11. Sådanomräkning skaU dock ske endast om något av de angivna fallen inträffarefter ingång. Den skall göras vid utgången av det avgiftsår dåbeslutet förfallit, återbäring skett, kvarstående avgift debiterats ellerbeslutet om återkrav fattats. Därvid skall först det belopp beräknas med vilketåterbetalningsbeloppet skulle ha ökats resp. minskats, omavgiften (beloppet) i fråga redan då skuUe ha påverkat dettaåterbetalningsbelopp. Vid denna beräkning skall bestämmelserna i punkt 11 ägamotsvarande tillämpning. Det belopp som därvid erhålls, skall därefter omräknasmed tillämpning av bestämmelserna i 5 kap. 19 § andra stycket eller 21 § ideras nya lydelser. Det omräknade återbetalningsbeloppet skall beaktas vidberäkning av årsbelopp och avgifter först fr. o. m. avgiftsåret efter det vidvars utgång omräkning skett (punkt 12 tredje stycket). I punkt 15ges vissa regler som skall hgga till grund för avgåiftsdebite-ringen för sådanaåterbetalningsskyldiga, för vilka återbetalningstiden börjat före den 1 januari1976, dvs. enligt äldre bestämmelser. I punkten ges nämligen regler omårsbeloppet för återbetalningsskyldig för vilken avgiftskvotfastställts enligt äldre bestämmelser. Enligt arbetsgruppens förslag skall detavgörande för årsbeloppets storlek i första hand vara antalet återståendeavgiftsår för den återbetalningsskyldige vidutgången av 1975.. Detta antal skall beräknas enligt följande. Från det antalår som beaktades, då avgiftskvot senast fastställdes för denåterbetalningsskyldige enligt 5 kap. 68 §§ de äldre bestämmelserna, dragés detantal år som förflutit fr. o. m. ingången av det år, då avgiftskvotenfastställdes, t. o. m. är 1975. Har den återbetalningsskyldige återfåttpreliminär eller kvarstående avgift enligt 5 kap. 38 § första eller andrastycket eller 39 § de äldre bestämmelserna, skall antalet avgiftsår ökas meddet antal år som skulle ha krävts för att de angivna avgifterna skulle hakunnat erläggas. Detsamma skall ske, om beslut om debitering av avgift enligt 5kap. 30 § de äldre bestämmelserna förfallit helt eller delvis. Har denåterbetalningsskyldige frivilligt återbetalt visst belopp skall å andra sidanmotsvarande minskning av antalet avgiftsår ske. Minskning skall även ske om denåterbetalningsskyldige på grund av återkrav enligt 6 kap. 2 § återbetalt visstbelopp. Ökning eUer minskning skall dock ske endast om avgiften (beloppet) ifråga, uttryckt i basbelopp och därvid med tiUämpning av det basbelopp somgällde vid ingången av det år, för vilket avgiften debiterats resp. återbetalningenskedde motsvarar lägst den avgiftskvot som senast fastställts för denäterbetalningsskyldige. Arbetsgruppensförslag innebär att det totala antal återbetalningsår som ursprungligen lågtill grund för beräkning av avgiftskvoten i princip kommer att ligga tUl grundäven för beräkning av återbetalningsskyldigheten enligt de nya reglerna.Undantag från denna princip kommer enligt arbetsgruppens förslag att gälla ide fall då, enligt vad jag angett, antalet avgiftsår ökats eller minskatsnämligen vid återbäring, frivillig återbetalning, uraktiåtenhet att erläggaviss avgift eUer del därav eller återbetalning på grund av återkrav. Däremotgör arbetsgruppen inte undantag från nämnda princip för de fall då antaletåterbetalningsår enligt äldre bestämmelser minskat därför att återbetalningenökat på grund av att basbeloppet höjts i sådan utsträckning att återbetalningsskyldighetenenligt den s. k. jämförelseräntemetoden skulle komma att upphöra tidigare änenligt basbeloppsmetoden. Vissauppgifter om återburna avgifter, avgifter i fråga om vilka beslutet omdebitering förfallit m. m., krävs för att arbetsgruppens metod att fastställaårsbeloppet skall kunna tillämpas. CSN har angett att alla dessa uppgifter intefmns tUlgängliga hos CSN i maskinläsbar form. Enhgt CSN:s mening kommer manemellertid till samma resultat som det arbetsgruppen ville uppnå med de regler,som gruppen föreslog, även genom en annan beräkning. Denna bör enligt CSN skeenligt följande. Återbetalningsbeloppetenligt punkt 11 vid utgången av 1975 divideras med det antal år som då skulleha återstått enligt enbart basbeloppsmetoden och alltså utan beaktande avjämförelseräntemetoden. Detta antal år motsvarar det tal som erhålls genom attåterbetalningsbeloppet räknat i basbelopp vid utgången av 1975 divideras medden senast fast- Summan i basbelopp vid utgången av 1975 motsvarar deåterbetalningspliktiga studiemedd som den återbetalningsskyldige uppburitminus summan av dels sådan avgift som debiterats den återbetalningsskyldige ochi fråga om vilken varken beslutet om debitering förfallit eller återbäringskett, dels sådant belopp som den återbetalningsskyldige betalt frivilligt,förhöjning som avses i 5 kap. 13 § andra stycket de äldre bestämmelsernamedräknad, och dels sådant belopp, i fråga om vilket beslut om återkravfattats. Samtiiga senast angivna belopp skall härvid omräknas i de basbeloppsom följer av nuvarande bestämmelser i 5 kap. Denav CSN föreslagna metoden att beräkna årsbeloppet bör användas. Liksom enligtarbetsgruppens förslag kommer härmed den kvarståendeåterbetalningsskyldigheten att spridas över det antal år som skulle hakvarstått vid utgången av 1975 enligt den beräkning som legat till grund förbestämningen av avgiftskvoten enligt hittillsvarande regler, dvs. normalt tidenfram t. o. m. det år då den återbetalningsskyldige fyUer . Liksom enligtåterbetalningsreglerna i 5 kap. i dess nya lydelse bör årsbeloppet förden nu aktuella gruppen av återbetalningsskyldiga inte få understiga entiondels basbelopp. Deregler som jag har föreslagit leder tUl att den förkortning avaterbetalningstiden som höjningarna av basbeloppet föranlett undanröjs för ettstort antal återbetalningsskyldiga. Härigenom får dessa förmånligareåterbetalningsvillkor. Haravgiftskvot inte fastställts för den återbetalningsskyldige beräknas årsbeloppoch därmed också avgifter helt enligt de nya bestämmelserna. Ipunkt 16 behandlas beräkning av extra avgift i fall dä denna avgift skall utgåpä grund av att den äterbetalningsskyldige inte erlagt preliminär ellerkvarstående avgift för eller tidigare avgif tsar. Ävenden som är sjuk under hela bör kunna beviljas och uppbärastudiemedel. Som förutsättning bör dock krävas att han bedrivit studier och att han i anledning av dessa studier erhållit eUer kunnaterhåUa studiehjälp eUer studiemedel. Iövrigt behövs inga särskilda övergångsbestämmelser i anledning av de nyabestämmelserna om studiestöd under sjukdom i 3 kap. 13 19 §§, 4 kap. 2835 §§och 5 kap. 7780, 88 och 89 §§. Detta inntfbär att karenstid enligt 5 kap. 78 §inte kan börja räknas förrän under terminstid som infaller . Sjukdomsom infaller tidigare kan således inte beaktas vid tillämpningen av de nyabestämmelserna. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagenatt antaga förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1973: 349). 10 Anslagsberäkningar för /75 Studiebidrag m. m. 1972/73 Utgift 507 525 107 1973/74 Anslag 544 000 0001974/75 Förslag 579 000 000 Från anslaget bestrids utgifter för studiehjälp, förlängtbarnbidrag och studiebidrag jämte tiUägg enligt studiestödslagen (1973: 349,ändrad 1973: 923). Av anslaget disponeras dessutom medel förbrevskolc-stipendier samt medel för särskilt studiestöd till uUandssvenskaelever. () föreslår cn ökning avdetta anslag med 26 milj. kr. för nästa budgetår. Under /73 har i studiehjälp enligtstudiehjälpsreg lementet och förordningen om förlängt barnbidrag utbetalats 350,5 milj. kr. Härav hänför sig 20,4 milj. kr. till studiebidrag till studerande inom vuxenutbUdning. Utbetalning av brevskolestipendier uppgick till . och utbetalning av särskilt studiestöd till utlandssvenska elever tUl . För innevarande budgetår har medelsbehovet beräknats till 318 milj. kr. Minskningen i förhållande till föregående år är en följd av att äldre elever i gymnasial utbildning förts över till studiemedels systemet. Vid oförändrade regler och bidragsbelopp beräknar CSN me delsbehovet för /75 till 318 milj. kr. CSN föreslår en förstärkning av studiehjälpen i olikaavseenden. Beloppen för resetillägg bör enligt nämndens mening höjas till 75,105, 135 och . för avstånd om 6, 15, . Mer-utgiftenhärför beräknas till 8 milj. kr. Vidare föreslås en ökning av mä-nadsbeloppenför inkomstprövat tillägg från nuvarande belopp av högst 75 och lägst 20 kr.till belopp av högst 125 och lägst . Dessutom förordas en höjning avinkomstgränserna för inkomstprövat tiUägg med . Nämnden föreslår ocksåen förstärkning av beloppet för behovsprövat tillägg . Slutligen föreslås en justering av de av nämnden fastställda reglernaavseende bruttoinkomst-och förmögenhetsgränser för behovsprövat tillägg.Kostnaderna för dessa åtgärder beträffande inkomst- och behovsprövat tUläggberäknas till 22 milj. kr. De sammanlagda reformkostnaderna för studiehjälpuppgår sålunda till 30 milj. kr. Under /73 har i studiebidrag enligtstudiemedels- förordningen utbetalats 157,1 milj. kr. För /74 har me- delsbehovetberäknats till 209 milj. kr. I detta belopp ingår även medel för äldre elever igymnasial utbUdning, vilka fr. o. m. erhåller studiemedel.Medelsbehovet /75 har beräknats till 50 milj. kr. för äldre elever igymnasial utbildning och till 165 milj. kr. för studerande i eftergymnasialutbildning eller sammanlagt 215 milj. kr. () har fört fram flera förslag om förstärkningar påstudiehjälpens område. Som jag föreslagit i det föregående bör resetilläggethöjas frän 65, 85, 110 och . till 75, 95, 125 och . föravstånd om 6, 15, . Merutgiften härför beräknas till 7 milj. kr.Vidare bör det behovsprövade tillägget höjas frän högst . till högst 110kr. Merutgiften härför har beräknats till 2 milj. kr. Jag är f. n.inte beredd att tillstyrka en ändring av beloppen eller inkomstgränserna för inkomstprövattUlägg. För yngre elevers studiehjälp och förlängt barnbidrag har jag beräknatdet totala medelsbehovet till 354 milj. kr. Jagräknar med en minskning av antalet studerande med studiemedel jämfört medtidigare prognoser. Med hänsyn tagen till de överförda grupperna som fr. o. m.1973/74 fär studiemedel samt den höjning av studiebidraget som jag förordat idet föregående har jag beräknat de totala utgifterna för studiebidrag förstuderande med studiemedel till 225 milj. kr. Anslagetbör föras upp med 579 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. Maj:t föreslår att tiU Studiebidrag m. m. /75 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73Utgifti 495 000 000 1973/74 Anslag 455 000 000 1974/75 Förslag 447 000 000 'Innefattar ej allmänna studielåncfonden. Urfonden utgår aterbetalningspliktiga studiemedel bevUjade enligtstudiestödslagen (1973: 349, ändrad 1973: 923). () föreslår att anslaget till studiemedelsfonden försupp med ett belopp av 538 milj. kr., vilket innebär en ökning med 83 milj. kr.i förhållande till innevarande budgetår. /73 utbetalades aterbetalningspliktiga studiemedel tiU omkring 76000 studerande i eftergymnasial utbUdning. Utbetalningarna urstudiemedelsfonden uppgick till 622,3 milj. kr. ett genomsnittsbelopp perår och studiemedelstagare av ca . /73 har nämnden beviljat 31 550 studidån till elever i gymnasialutbildning. Utbetalningarna ur aUmänna studielånefonden uppgick till 155 milj.kr. Under1974/75 beräknas 81000 studerande vid eftergymnasiala utbildningar beviljasåterbetalningsphktiga studiemedel. CSN har vid sina beräkningar utgått frånbasbeloppet . Medelsbehovet vid oförändrade regler utgör 753 milj. kr. Förelever i gymnasial utbildning beräknas medelsåtgången /75 uppgå tUl183 milj. kr. vid oförändrade regler, varav 13 milj. kr. avser yngre elever och170 milj. kr. avser äldre elever. Detsammanlagda medelsbehovet för återbetalningspliktiga studiemedel uppgårsålunda tiU 936 milj. kr. Härifrån avgår en beräknad medelsreservation av 194milj. och beräknade inflytande studiemedelsavgifter, frivilligaåterbetalningar och inflytande amorteringar på bevUjade län ur allmännastudielånefonden till 398 milj. kr. Det totala medelsbehovet utgör därför 538milj. Vidanslagsberäkningen för /75 har jag tagit hänsyn tiU de i detföregående föreslagna förändringarna när det gäller studiemedelssystemetsåterbetalningsregler samt den föreslagna höjningen av studiebidraget. Jag har iföljande sammanställning även beaktat beräknade prisförändringar och därjämtevissa förändringar i studerandeantalet. Anslagsberäkning(1 OOO-tal kr.) Avgifter m. m. /74 Anslag 1974/75 (förslag) 1 735 000 000 1 735 000 000 Jaghemställer att Kungl. atttill Studiemedelsfonden för /75 på kapitalbudgeten understatens utlåningsfondér anvisa ett investeringsanslag av . Medbifall av vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. 2 Gällande bestämmelser om studiestöd 57 Teknisköversyn av studiemedelssystemet 60 3.1 Vissagemensamma frågor 60