prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — 45 § inleder det avsnitt i hyreslagen som behandlarbesittningsskyddet för bostadshyresgäsl. 1 paragrafen meddelas beslämmelservarigenom vissa hyresförhållanden generellt las undan från besittningsskyddet.I förslaget har första stycket 1 jämkats så att det endast omfattar hyresavtalsom avser möbleratrum och lägenhet som hyrs ut för fritidsändamål. Upphör sådant hyresförhållandeinnan det har varat i följd, har hyresgästen inte någonkvarboenderält. I övriga fall är hyresförhållandets längd utan belydelse förfrågan om avtalet är förenat med besittningsskydd eller inte. Andra och tredjestyckena har i förslaget tagits upp utan ändring. Med uttrycket möblerat rum i 35 och 45 §§ avses,oberoende av rumsantalet varje bostad som hyrs ut i möblerat skick och sominte kan anses som bostadslägenhet i vedertagen mening, dvs. bostad inrymmande,förutom elt eller flera rum, kök eller kokvrå saml hygienutrymmen. Som exempelpå möblerat rum kan anföras vanligt hotell- eller pensionatsrum men ocksåhotellsvit, bestående av flera rum. För bostadslägenhet som hyrs ut i möbleratskick gäller således samma besiltningsskydd som vid förhyrning av omöbleradlägenhet. I dessa fall får hyresgästen, om lägenheten inte är uthyrd förfritidsändamål, besillningsskydd innan hyresförhållandet har varat i niomånader i följd. Också hyresgäst som hyr omöbleral rum som bostad åtnjuter iprincip besiltningsskydd. Del lorde ligga i sakens natur att vissa krav måsteställas upp i fråga om möbleringen för att niomåna-dersregeln i 45 § förstastyckel skall bli tillämplig. För att bostadsrummet skall kunna sägas vara hyrti möblerat skick bör del sålunda inte vara tillräckligt att del i rummet vidförhyrningen finns någon enslaka möbel eller möbler som närmast för anses varakasserade. I 46 § meddelas bestämmelser om i vilka fallhyresgästen inle har rätt till föriängning av hyresavtalet trots all della ioch för sig enligt 45 s är förenat med besittningsskydd. k.besittningsskyddsbrytande grunderna är angivna i första stycket under tiopunkter. Någon formell ändring i dem föreslås inte. Däremot kommer på grund avden förordade jämkningen i 45 § första siycket den under punkt 10 upptagnageneralklausulen i realiteten att fö ett i visst mån annat innehåll. C)en blirmed den ordning som jag har förordat sålunda tillämplig även på vissahyresförhållanden som upphör innan de har varat så länge som iföljd. Frågan huruvida hyresvärdens eller hyresgästernas intresse bör få vika idessa fall får bero av omständigheterna i det enskilda fallel. I vissa fall kandet stå klari att parterna redan från början tänkt sig ett tidsbegränsathyresförhållande, t. ex. om hyresgästen för utbildning eller omskolning ellerav liknande anledning hyrt en lägenhet under några månader.Är så fallet förofta hyresvärdens anspråk på att kunna disponera lägenheten efter den avtaladehyrestidens utgång anses väga över. Är silualionen däremol den alt parternatänkt sig eU mera varaktigt hyresförhållande men kontraktet av formella skälanger en hyrestid understigande , bör hyresvärden, om uppsägningsker till den första hyresperiodens utgång, inte kunna åberopa enbarihyresförhållandets korivarighet för att bli kvitt hyresgästen, 1 utrymmetmellan de nu angivna fallen finns del givetvis en rad gränsfall i vilkaavvägningen mellan parternas intressen är svårare alt göra. enuppgifi lör rättstillämpningen alt dra upp riktlinjerna för generalklausulenstillämpning i dessa fall. Jag vill här endast erinra om den möjlighet sombestämmelserna i 52 § första styckel hyreslagen om anstånd med avfiyttningerbjuder atl få till stånd en kompromiss mellan förlängning av hyresavtalet ochvägrad föriängning. Enligt 48 § andra stycket andra punkten hyreslagen(nuvarande lydelse) skall hyrestiden i en lörlängningssitualion normalt varaell år med tre månaders uppsägningstid. Den omständigheten att villkorsfråganenligt den föreslagna ordningen kan uppkomma innan hyresförhållandet har varatså länge föranleder enligt min mening inte till all denna lagregel jämkas. Vadsom har anförts gäller självfallet bara om i förlängningsärendet tvist uppkommerom hyresvillkoren. Påkallas inte ändring i dem, skall enligt 48 § tredjesiycket i den föreslagna lydelsen samma villkor som förut gälla. Enligl 3 första stycket hyreslagen skallhyresavtal som är träffal för bestämd lid alltid sägas upp - antingen avhyresvärden eller hyresgästen - lör att upphöra att gälla vid hyrestidensutgång, om hyresförhållandet har varat i följd. inte upp föriängs del automatiskt (jfr 3 § tredje stycket). Skeruppsägning, blir i stället besill-ningsskyddsbestämmelserna tillämpliganärdelär frågaom bostadslägenhet. Har hyresförhållandet varal kortare lid , gäller en annan ordning, 1 dessa fall upphör avtalet att gälla vidden avtalade hyrestidens utgång utan uppsägning, om avtalet inle innehållerbestämmelser om att uppsägning skall ske. Har emellertid hyresgästen suttitkvar i lägenheten en månad efier hyrestidens utgång utan att hyresvärden haranmanat honom att fiytta, anses avtalet enligt 4 § första styckel förlängt på obestämdtid. Tillsvidareavial måste alllid sägas upp för att upphöra alt gälla (4 §andra stycket). För alt hyresgästen skall ha rätt till förlängningav avtalet enligl bestämmelserna om direkt besittningsskydd förbostadshyresgäst förutsätts alt hyresvärden har sagl upp avtalet (46 § förstastycket). Dennes uppsägning utlöser således det direkta besittningsskyddet.Görs i enlighet med vad jag har förordat i det föregående bestämmelserna omdirekt besittningsskydd tillämpliga även pä vissa hyresförhållanden som varatkortare tid än i följd - och som alltså kan upphöra ulan uppsägning- måsle en jämkning vidtas i regelsystemet. Man kan då tänka sig antingen attinföra bestämmelser om obligatorisk uppsägning, i vari fall från hyresvärdenssida, vid de tidsbestämda korttidsavialen eller alt göra besittningsskyddsbestämmelsernatillämpliga också i de fall avtalet inte har sagts upp. Enligt min mening bör den först angivna lösningeninte väljas. 1 det alldeles övervägande antalet fall av korttidsförhyrninglorde båda parterna vara helt införstådda med alt hyresförhållandet skallupphöra när hyrestiden gått till ända. I de fall åter där den förstahyresperioden bestämls koriare än av formella skäl trots atlparterna har avsett alt etablera ettmera permanent hyresförhållande, torde avtalei i allmänhet innehålla förbehållom atl uppsägning skall ske för alt avtalet skall upphöra att gälla. Att införabestämmelser som generellt ålägger hyresvärden alt säga upp komidsavial kan pågrund av vad som har anförts inte gärna komma i fråga. I stället bör 46 §första stycket hyreslagen jämkas såatt bestämmelserna om direktbesittningsskydd blir tillämpliga också i de läll uppsägning inle erfordrasenligl nuvarande bestämmelser, 1 prakliken blirdet frågaom sådana fall därhyresgästen har ett tidsbestämt avtal utan (Örbehåll om uppsägning och sitterkvar i lägenheten efter hyrestidens utgång trots atl hyresvärden inom en månaddärefier har anmodat honom alt flytta, dvs, i sådana fall då s, k, tystförlängning enligt 4 § första stycket hyreslagen inle sker. Hur den av mig förordade ordningen är avsedd allfungera i praktisk lillämpning lorde enklasi kunna belysas med ett exempel. Somutgångspunkt kan väljas ett enligt förslaget besittningsskyddat hyresavtal somulan förbehåll om uppsägning är träffat /or viss lid, . Sitterhyresgästen kvar efter hyrestidens utgång och är därvid omständigheterna sådanasom anges i 4 § första styckel, omvandlas avtalet lill etl tillsvidareavial somenligl paragrafens andra stycke måsle sägas upp för alt upphöra. Det innebärall hyresgästen ålminslone t, v, är tryggad i sin besittning lill lägenheten.Säger hyresvärden sedan upp honom till avflyttning, blir beslämmelserna om detdirekta besittningsskyddet tillämpliga oavsett om hyresförhållandet vid dentidpunkt till vilken uppsägningen görs har varat i följd ellerinte. Anmodas däremol hyresgästen att flytta inom en månad efier hyrestidens utgång,är lägel ett annal. Någon lyst förlängning sker då inte. Hyresgästen haremellertid enligt den av mig förordade ordningen också i detta fall rält alt bokvar t. v. i lägenheten men på annan rättsgrund än som angetts förut. Med denjämkning av 46 § första stycket hyreslagen som jag föreslår utlöses i dettafall det direkta besittningsskyddet. Det innebär bl. a. att hyresgästen harrätt att sitta kvar i lägenheten till dess att förlängningstvisten avgjortsslutligt (jfr 50 § hyreslagen), 1 sammanhanget bortses från beslämmelserna omanstånd med avfiyttningen enligt 52 § första siycket. Enligt 49 § första styckel skall hyresvärdentillställa hyresgästen särskilt meddelande, s. k, avfiyttningsmeddelande,föratt bostadshyresgäsl med besittningsskyddat avtal skall bli skyldig attlämna lägenheten. Lämnas sådant meddelande, har hyresgästen att hänskjutatvisten lill hyresnämnden från delfåenclet. Annars förfallerhans rätt till föriängning, och skyldighet inträder då för honom atl flytta.Härvid bortses från alt hänskjutande kan ha skett med stöd av 54 § tredjestyckel hyreslagen (i nuvarande lydelse, jfr 49 § iredje stycket sistapunkten), Avflytiningsmed-delandet är rättsligt sett fristående i förhållandelill uppsiigningen och kan närmast betraktas som det fullföljande av dennavarigenom besiltnings-skyddsproceduren utläses. Också i de fall då enligt denföreslagna ordningen besitlningsskyddsreglernablir tillämpliga trots att hyresavtalet inte sagts upp bör självfalletskyldighet föreligga för hyresvärden att lämna hyresgästenavflytlningsmeddelande. Lämnas inte, i de läll uppsägning krävs, sådantmeddelande senast efier hyrestidens utgång, är enligt 49 §andra stycket hyreslagen uppsägningen utan verkan, om hyresgästen inte företremånadersfristens utgång har hänskjutit tvisten till hyresnämnden eller ändåhar fiyttal. Någon motsvarande påföljd lorde inle behövas, om hyresvärdenunderlåtit att sända avfiyttningsmeddelande i de fall skyldighet inleföreligger för honom all säga upp avtalet till upphörande, I dessa fall, somkännetecknas av att hyresgästen bor kvar i lägenheten trots atl hyresvärdenhar anmodat honom att flytta, ligger del nära lill hands att anse atlhyresvärden har tagit tillbaka sin anmodan, om han inle inom i slort settmotsvarande tidsfrist fullföljer saken genom all lämna avflytlningsmeddelande.Det skulle innebära att avtalei enligl 4 § första slyckel hyreslagen genom hyresvärdensunderlåtenhet förlängts . En konsekvens av den förordade ordningen är althyresgäst inte utan vidare kan avhysas från lägenheten i de fall den avtaladehyrestiden gått till ända trots alt hyresförhållandet varal koriare tid än niomånader. Även i dessa fall måste således undersökas, om hyresgästen har någonrättslig grund för sin vägran att lämna lägenheten. Åtskilliga bestämmelser i hyreslagen knyter an lillhyresförhållandets längd på så sätt atl en ordning gäller, om del har varatlängre än i följd, och en annan om hyresförhållandet har varalkoriare lid. 1 del föregående har en del av dessa beslämmelser behandlats,nämligen 3 § första slyckel, 4 § första stycket och 35 § andra slyckel 5. Andrabeslämmelser av det slag som har angetts är 3 § iredje siycket, 8 § förstasiycket, 45 § andra stycket, 54 § första och andra styckena och 56 § förstastyckel hyreslagen. Enligt 3 § tredje styckel anses tidsbestämthyresavtal förlängt på i lagrummet angiven lid, om del saknar bestämmelse omverkan av utebliven uppsägning och del inte sägs upp inom rätt tid (automatiskförlängning). Förlängningstiden är etl år, om hyrestiden överstiger niomånader och i annat fall tid som molsvarar hyrestiden. Bestämmelsen kanbehållas oförändrad, eftersom anknytningen till hyrestiden endast fyllerfunktionen all dra gränsen mellan å ena sidan de fall där den automatiskaföriängningen skall vara ell år och å andra sidan övriga föriängningsfall. Enligl 8 § första styckel skall uppsägning i principvara skrifilig, om hyresförhållandet har varat i följd.Bestämmelsen gäller både vid hyra av bostadslägenhet och ilokalhyresförhållanden. Önskemålet har varit atl ha ett skriftlighelskravbelräffande hyresavlal inom det direkta besittningsskyddets tillämpningsområde.Skrifilighetskravel sammanfaller dessutom med uppsägningsplikten förtidsbestämda avtal (prop. A s. 208). Uppenbariigen kan kravel på iprincip skrifilig form för upp- sägninginle upprätthållas över hela fältet. På ett eller annat sätt måste man kunnadra gränsen mellan de situationer i vilka uppsägningsförfarandet bör kunnagestaltas enklare och övriga situationer. Den utvidgning av bestämmelserna omdirekt besittningsskydd som jag har förordat kräver i och för sig inle någonjämkning av bestämmelserna om hur uppsägning skall göras. En utvidgning avskrifilighetskravel så att det läcker alla de situationer där besittningsskyddföreligger enligt departementsförslaget skulle medföra belydande prakiiskaolägenheter för hyresvärdarna och en ökad påfrestning pådelgivningsorganisationen. Den nuvarande förutsättningen för inträde avskrifilighetskravel bör därför behållas, I 45 § andra stycket hyreslagen anges under vilkaförutsättningar överenskommelse om avstående från besittningsskydd ärbindande. Har överenskommelsen träffats, innan hyresförhållandet varat längreän , gäller den endast om den har godkänts av hyresnämnden.Bestämmelsen tillgodoser närmast intresset av att besittningsskyddet inle skallkunna åsidosättas alltför lättvindigt (prop, 1968:91 Bih. A. s. 89). Denordning som jag har förordat innebär en utvidgning av besittningsskyddet.Enligt min mening saknas därför anledning att göra någon ändring ibestämmelserna, 56 § första stycket 1 hyreslagen, slutligen, ägertillämpning i lokalhyresförhållanden och påverkas till ingen del av denförordade jämkningen av besittningsskyddsbesiämmelserna. Inte hellerbeträffande 56 > första siycket föreslås därför någon ändring. Bestämmelsernai 54 § behandlas särskilt i del följande. Till 46 § har i förslaget vidare fogats ell nyltstycke av innehåll all, om hyresgäst avträder lägenhet eller del av lägenhetmed anledning av att huset skall undergå större ombyggnad, han om möjligt skallberedas tillfälle alt efier ombyggnaden hyra likvärdig lägenhet i huset.Avsikten är, som jag framhållit i den allmänna motiveringen, att dennabestämmelse skall tjäna som ledning vid den billighetsprövning som skall skenär genomgripande ombyggnad åberopas som grund för upplösning avhyresförhållande. I föriängningslvisl föranledd av föreslåendeombyggnad bör hyresnämnden ta upp frågan med parterna om möjlighet förhyresgästen atl efter ombyggnaden flytta tillbaka lill lägenheten. Det börnämnden göra alldeles oberoende av om hyresvärden anses böra ställaersättningslägenhet lill förfogande eller inle. Förklarar hyresgästen alt hani och för sig är intresserad av atl flytta tillbaka, bör hyresnämnden medverkalill alt hyresgästens möjlighet till återflyttning tryggas. Man kan därvidtänka sig olika former för hur del skall ske. Vilken lösning som skall väljasfår bero på omständigheterna i det särskilda fallet. En lösning är attparterna träffar avtal om att hyresgästen - mot befrielse atl betala hyra undertiden - skall utrymma lägenheten och ställa den lill faslighelsägarensdisposition . Företes ett avtal med sådant innehåll, börhyresnämnden kunna förlänga hyresavtalet. Eu annat sätt varigenomåierflyttningsrätten kantryggas är att parterna träffar nytt hyresavtal beträffande viss lägenhet i detombyggda huset. Denna utväg lorde emellertid stå öppen bara i de fall dåparterna i förväg kan enas om hyrans storlek efier ombyggnaden eller om atl dennya hyran skall bestämmas efier förhandlingar med hyresgästförening (jfr 19 a§ hyreslagen) och då återfiyttningsiidpunkten inte är alllför avlägsen, 1allmänhet bör del vara tillräckligt att hyresvärden i skrifilig handlingulfäsier sig att, innan han hyr ut lägenheten till annan, bereda hyresgästentillfälle att sluta nytt hyresavtal. 1 vissa fall kan det vara lämpligt atlutfästelsen säkerställs genom avtalsvite. Föratt tvist inte skall behövauppkomma , bör i handlingen anges bl. a. inom vilken tid hyresgästenefier delföendet av erbjudandel måste ha slutit det nya avtalet. Också andralösningar för alt trygga hyresgästens anspråk på att få fiytta tillbaka kanmöjligen tänkas, 1 de fall som angetts i del föregående börhyresvärdens åtaganden inte utesluta att han åläggs att tillhandahållahyresgästen ersättningslägenhet. Ställs sådan lägenhet till hyresgästensförfogande, ankommer det på hyresgästen att se till alt hyreskontraktetavseende ersättningslägenheten ges sådan utformning att hyresgästen iniebehöver betala dubbla hyror , om han vill fiytta tillbakatill sin gamla lägenhet. Vill i något fall hyresvärden inte medverka till atthyresgästen bereds möjlighet att, om han vill det, fiytta tillbaka, får hansvägran vägas samman med andra omsländigheler som är av betydelse ibillighetsprövningen. Därvid bör gälla all om hans vägran är obefogad, hyresavtaleti allmänhet bör förlängas vilkel i så fall leder till atl ombyggnaden inte kangenomföras. Vad som har anföris i det föregående har tagitsikte på de fall där ombyggnaden visserligen är så omfattande all hyresgästeninte lämpligen bör bokvar i lägenheten men inle medförnågon ändring i fråga om lägenheternas antal eller disposition. Fall kommernaturligtvis atl finnas där antalet lägenheter blir färre efter ombyggnaden,exempelvis därför atl flera små lägenheter slås samman lill en större ellervissa liigenheter tas i anspråk för lokaler, avsedda att användas gemensamt avde boende, t. ex. molionsrum eller tvättstuga. får man emellertid räknamed att inte alla de förutvarande hyresgästerna vill fiytta tillbaka och då lösersig i allmänhet problemen. Det ter sig därvid naturligt atl hyresgästerna lillde lägenheter som försvunnit lar möjlighet att fiytta in i de lägenheter somblivit lediga genom alt en förutvarande hyresgäst inte vill fiytta tillbaka. Är läget undantagsvis del atl flera hyresgästervill fiytta tillbaka än det finns lägenheter for efier ombyggnaden, talarmyckel för att man tillämpar principen att de som har bott längsi i huset gesföreträde. Går det inte att tillförsäkra en hyresgäst rätt att efter ombyggnadensslutförande flytta tillbaka till sin lägenhet, bör det vara möjligt atttillförsäkra honom rätl till lägenhet som blir ledig genom alt medhyresgästinte utnyttjar sin möjlighet atl flytta tillbaka, dvs, en åternyliningsrätt iandra hand. Frågan om återflyttning m. m. bör tas upp i ett såtidigt skede som möjligt, helst redan i samband med att fastighetsägareninformerar om det tillämnade ombyggnadsföretaget. Om möjligt bör erforderligaöverenskommelser-både om sättet att tillförsäkra hyresgästernaåterflytlningsrätt och, i förekommande fall, om fördelningen av de nyalägenheterna - föreligga, om och när själva förlängningsfrågan behandlas ihyresnämnden. Även om en förlängningstvist är att betrakta som en tvist mellanhyresvärden och den enskilde hyresgästen bör i ombyggnadsfallen nämnden företasamtliga förlängningsärenden i huset till gemensam handläggning, I annal fallsaknar nämnden möjlighet att göra den avvägning mellan hyresgästernas intressensom enligt vad som har sagts förul bli aktuell i en konkurrenssituation. Av den föreslagna bestämmelsen följer atl, omombyggnadsföretaget leder till all en del av hyresgästens lägenhet frångårhyresgästen, han har anspråk på att efter ombyggnaden få flytta tillbaka lägenhet i huset som är likvärdig med den han lämnade. Delta innebärexempelvis att, om hyresgästen förhyr en femrumslägenhet och lägenheten efterombyggnaden kommer atl innehålla endasl tre rum, hyresgästens önskemål alt hyraen annan femrumslägenhei i samma hus bör tillgodoses, om det är möjligt. Som jag har anfört bör hyresnämnden handläggade förlängningstvister som etl och samma ombyggnadsförelag aktualiserar gemensamt.Sådan gemensam handläggning lorde emellertid knappast kunna genomföras iöverinstansen. Innebär hyresnämndens beslut att endast vissa av hyresgäsiernages möjlighet att flytta tillbaka, är det bara de andra, dvs. de som inte fåttomedelbar återflytlningsrätt, som har intresse av att fullfölja talan iförlängningsdelen. Överinstansen kan då bara konstalera att de lägenheter somfinns i huset efter ombyggnaden sannolikt kommer att tas i anspråk av dem sominte är parier i målet och att någon ändring såviit gäller återfiyttningsmöjligheteninle kan göras i det överklagade beslutet. Med nuvarande principer förrättegången i högre instans, vilka föreslås gälla även i bostadsdomsiolen, kani överinstansen inte företas den sammanvägning av alla hyresgästernasintressen som för hyresnämndernas vidkommande förutsatts i det föregående.Eftersom den angivna konkurrenssituationen lorde uppkomma jämförelsevis sällanoch då möjlighet som nämnts bör finnas att uppställa krav på åternyliningsrätti andra hand, synes anledning saknas atl införa speciella processbestämmelserför dessa fall, I della sammanhang vill jag något beröra etl parandra frågor som har anknytning till bostadshyresgästs besillningsskydd. Enligt 46 § första stycket 5 hyreslagen fårhyresgästernas besittningsskydd vika, om lägenheten inle vidare skall användasför bostadsändamål och det inte är obilligl mol hyresgästen althyresförhållandet upphör. Normalt behöver någon utredning om behovel förfastighetsägaren att genomföra omläggningen av brukningsändamålet inleförebringas men sker omläggningen väsentligen i syfte alt sätta hyresgästensbesittningsskydd ur spel, 32 1974 1 saml Nr 150 börden anses vara obillig mot hyresgästen. På så sätt kan skälen till fastighetsägarensönskan atl disponera lägenheten för annat ändamål få viss betydelse (prop,1968:91 Bih, A s, 92). Det är möjligt att vissa hyresvärdar kommer attförsöka att kringgå de bestämmelser om bestämmanderätt för hyresgäsierna somhar föreslagits i del föregående genom atl lägga om lägenheternasbrukningsändamål. På de orier där del alltjämt råder viss brist påbostadslägenheter får hyresvärden enligt lagen (1973:189) med särskildahyresbesiämmelser för vissa orter emelleriid inte utan hyresnämndens tillståndhyra ut eller själv ta i bruk bl, a bostadslägenhet för väsentligen annaländamål Of"" kungörelsen, 1973:198, om lillämpning av lagen,1973:189, med särskilda hyresbesiämmelser för vissa orter). På sådana ortertorde risken för omläggning av brukningsändamålet vara lilen. På andra ortertorde i viss utsträckning byggnadslagstiftningen lägga hinder i vägen för altanvända bostadshus för annat än bostadsändamål. Sålunda förekommer det isannolikl inte så liten utsträckning all stadsplane-ellerbyggnadsplanebestämmelserna lägger fast hur bygg-nadskvarieren skall användas,t.ex. En omläggning av brukningsändamålet på sådana orterkan inte ske utan planändring eller dispens. Tillräckliga garantier motillojalt förfarande från hyresvärdens sida lorde därmed föreligga. Skulle molen omläggning inle möta hinder av del slag som har antytts, blir delhyresnämndens sak atl ta ställning till frågan i samband med prövning avförlängningstvist. Nämnden bör därvid ha sin uppmärksamhet riktad på alt denplanerade omläggningen kan ha det illojala syftet att kringgå bestämmelserna omökat boendeinfiytande. Med hänsyn härtill torde hyresnämnden inte kunnaframdeles undandra sig uppgiften alt granska hyresvärdens skäl för omläggningen.Kan det därvid antas att hyresvärden försöker urholka boendeinfiytandet börobillighels-prövning utfalla till hyresgäsiernas förmån. Del bör ankomma påhyresvärden att visa att han har sakliga skäl att disponera lägenheten påannat sätt. Under hänvisning till vad som har anföris kan detinte anses påkallat att ändra de nuvarande reglerna om hyresgästensbesittningsskydd vid omläggning av brukningsändamålet. I de säkeriigenfåtaliga fall där frågan uppkommer torde de rättstillämpande myndigheterna medstöd av de nuvarande bestämmelserna kunna förhindra att orättvisor sker.