prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:t att riksdag lägga fram särskild propositionangående vissa läromedelsfrågor. I avvaktan härpå bör i riksstatförslagetunder detta anslag tas upp ett preliminärt belopp av . Jaghemställer att Kungl. att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till Stöd för produktion av läromedel /75 beräkna ett reservationsanslag av . 1973/74 Anslag 1000 000 1974/75 Förslag 312000 Från anslagetutgår medel för utveckhng av det studielämphghets-prov som planeras äga rum isamband med införandet av de nya reglerna om rillträde till högre utbildning(prop. 1972:84, UbU 1972:31, rskr 1972: 240). Löneomräkning12 , varav hela beloppet avser höjt lönekostnadspålägg. () beräknar de sammanlagda kostnaderna under nästa budgetår till 850 000 kr.Härav beräknas . för verksamheten vid den pedagogiska institutioneni , . för utpröv-ning av prov och . för SÖ:s kostnader.Med hänsyn till en beräknad reservation vid utgången av /74föreslår SÖ att . anvisas under förevarande anslag. 1974:1 Bilaga 10 123 Jag biträder förslag. Jag hemställer att Kungl. att till Utveckling av studielämplighetsprov för /75 anvisa ett reservationsanslag av 312 000kr. 1972/73 Utgift 320 000 1973/74Anslag 500 000 1974/75Förslag 580 000 Från anslagetutgår bidrag till vissa elevorganisationer enligt Kungl. Bidragutgår under /74 med . till elevers centralorganisation (), . tillSveriges folkhögskolelevers förbund (SFEF), . till Vuxenstuderandes riksorganisation (VRO).Dessutom finns . () anmäler att önskemål ombidrag har inkommit från samriiga de organisationer som har bidragsamt från Sjöbefälsskolornas elevorganisation och . SÖ anser sig nu inte böra tillstyrka bidrag tillnågra elevorganisationer utöver dem som får bidrag. Anslaget bör höjas med25 . En nedräkningenligt O-alternativet innebär en sänkning av anslaget med . Det ärenligt SÖ helt klart att elevorganisationerna har mycket svårt att klara sinfortsatta existens vid en bidragsminskning. Elevorganisationernahar under en följd av år erhållit bidrag till årsstämmor, kongresser o. d.från anslaget Extra utgifter. Medel för detta ändamål bör för nästa budgetårberäknas under förevarande anslag. Förinnevarande budgetår anvisades . Anslaget bör minskasmed detta belopp. Det ankommer på Kungl. Maj:t att fördela medlen. Jag hemställer att Kungl. att tillBidrag till vissa elevorganisationer för /75 anvisa ett anslagav . 1974:1 Bilaga 10 124 1972/73 Utgift 230 000 1973/74Anslag 255 000 1974/75 Förslag 355000 Från anslagetersätts kostnader för bidrag till vissa föräldraorganisationer enligt Kungl.Maj:ts beslut. Bidrag utgår under /74med . riU och Skola (RHS), med 18 000 kr.till och med . () framhåller att behovet av samverkan mellan hemmen och skolan är större ivåra dagar än det någonsin varit. Det är viktigt att i det behövligainformationsarbetet på ett bättre och effektivare sätt utnyttja arbetet inomHem och Skola-föreningarna. En kraftig insats är enligt SÖ nödvändig om RHSskall kunna bibehålla den nuvarande omfattningen av sin verksamhet. SÖföreslår en höjning av bidraget med . bör enligt SÖ höjas med . ochbidraget till föräldraföreningen vid med . Den sammanlagda begärdaanslagshöjningen är således . Ettgenomförande av O-alternativet skulle leda till en inskränkning av verksamhetenför RHS. Jag delarskolöverstyrelsens uppfattning att behovet av samverkan mellan hem och skola ärmycket stort. Föräldraorganisationerna bör kunna spela en viktig roll iinformationsutbytet mellan hem och skola. Organisationemas verksamhet bördärför stödjas. Jag anser att anslaget bör räknas upp med . Detankommer på Kungl. Maj:t att fördela medlen. Jag hemställer att Kungl. att till Bidrag till vissa föräldraorganisationer för /75 anvisa ettanslag av . b) jpedagogiskt utvecklingsarbete 1972/73 Utgift 21775 551 Reservation 1973/74Anslag 23 125 000 1974/75Förslag 26 625 000 Exkl.särskilt anvisade medel för produktionsstöd 1 milj. kr. Från dettaanslag bestrids kostnader för bl. a. olika former av pedagogiska ochpsykologiska undersökningar och försök inom skolans område samt utveckling ochutprövning av läromedel. Tillskolöverstyrelsen (SÖ) är knuten en pedagogisk nämnd som har till uppgift attsom rådgivande organ bereda frågor om pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete, däri inbegripet utvärdering avutbildningsverksamheten. Nämnden har deltagit i behandlingen av SÖ:sförslag till anslagsframställning för /75. Beräknad ändring 1974/75 -f 480 000 -f 350 000 -fl 887 000 -fl 350 000 -f 2 180 000 -fl 500 000 -f 1025 000 -f 500 000 Planering, uppföljning och -fl 103 000 -f 500 000 Bidrag för utgivande av peda- -fS 875 000 -f 3 500 000 IO-alternativet räknar SÖ med en nedskärning av anslaget med . Dettaskulle innebära att verksamheten i flera pågående projekt måste senareläggasoch att endast ett fåtal nya projekt kan påbörjas. SÖ:s förslaginnebär bl. a. att forsknings- och utvecklingsarbetet (FoU-arbetet) inomförskolans område nästa läsår skulle öka , inom gymnasieskolans område samt inom vuxenutbildningensområde . Vidare innebär förslaget att informationen om FoU-arbetetsresultat kraftigt skulle intensifieras. 1974:1 Bilaga 10 126 SÖ uppger genom starka beskärningar av pågående projekt har kunnat bereda utrymme förnya projekt till en kostnad av drygt 5 milj. kr. Fördelningen mellan pågåendeoch nya projekt framgår av följande sammanställning (1 OOO-tal kr. Projekten kangrupperas efter de institutioner m. m. som utför FoU-arbetet. SÖ föreslår att12,2 milj. kr. tilldelas olika forskningsinstitutioner, därav vidlärarhögskolorna. För FoU-arbete genom kommunala utvecklingsblock ochregionskollegier föreslår SÖ , medan 12,8 milj. kr., i huvudsakunder sakbyråernas omedelbara ledning, utnyttjas för arbetsgrupper ochexperter inom SÖ. Bland projektenunder denna rubrik nämner SÖ Socialisationsproces-sen i förskolan och Samverkanförskolagrundskola. Dessa projekt kommer att avslutas under /75.Samtidigt planerar SÖ att nya projekt kommer att ägnas barn med särskildabehov, förskolebarn i förort samt en summering av erfarenheterna av barnsutveckling i åldrarna kring skolstarten. SÖ uppger atttyngdpunkten av FoU-arbetet avseende ligger på undervisningsfrågor,på läroplansarbete samt på organisations-och elevfrågor. Drygt 600 000 kr.ägnas kontinuerligt utvecklingsarbete, framför allt läroplansutveckling. Avåterstående projekt kommer elva av tjugofem att slutföras under nästa läsår. SÖuppger vidare att det genom starka beskärningar av pågående verksamhet blivitmöjligt att bereda utrymme för två nya projekt, nämhgen utvärdering av verksamhetenvid skolor med öppen lokalutformning resp. rörelsehindrades skolsituation. FoU-arbetetavseende gymnasieskolan ägnas huvudsakligen åt läroplansarbete samt åtframställning av elevinstruktioner och underlag för 1974:1 Bilaga 10 127 Mindreän en femtedel äv medlen avser FoU vid forskningsinstitutioner. SÖ uppger attca en tredjedel av de föreslagna medlen för denna sektor avser nya projekt. 'Dessa skall behandla mål för vuxenutbildningen, läroplaner ochundervisningsmetoder, svenska för invandrare, samverkan mellan studieförbundoch folkhögskolor samt utvärdering av ohka insatser inomvuxenutbildningsområdet. Enligt SÖ skallhuvudparten av FoU-arbetet för lärarutbildning inriktas på utformning avundervisningen samt utvärdering av utbildningen. De nya projekten avserpraktikhandledning, lärarutbildning för yrkes- och arbetsmarknadsutbildning,lärarkandidaternas erfarenheter under den första tjänstgöringen, utvärderingav försöks- och demonstrationsskolorna samt försöksverksamhet med samverkansformeri läramtbildningen. Flera nyaprojekt anknyter till en tidigare etapp av projektet förskolväsendet. Kartläggning och förstudier bör enligt SÖ göras beträffandeFoU-arbetet inom det praktisk-estetiska området och i fråga om integrering avutvecklingsarbete rörande skolanläggningaroch övrigt pedagogiskt utvecklingsarbete. Åtskilliga stora och principielltviktiga projekt kommer att avslutas under /75, däribland pedagogiska undersökningar rörandesynskadades studiesituation, den s. k. Västmanlandsundersökningen, modellerför hänsynstagande tih individuella differenser samt ett projekt omkönsroller. Jag vill försterinra om vad jag i det föregående anfört vid min anmälan av vissa gemensammafrågor inom skolväsendet m. m. Inriktningen av detpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet bör även fortsättningsvis följade riktlinjer min företrädare drog upp i prop. 1972: 1 (bil. 10 s. 186 f.) ochsom lämnades utan erinran av (UbU 1972: 2, rskr 1972: 68).Utvecklingsarbetet har en väsendig roll att fylla när det gäller att finnametoder för att förverkliga de mål som formulerats i läroplanerna. Det ärdärför viktigt att utvecklingsarbetet sker i nära anknytning till skolansvardag och till de problem man där upplever. Det är vidare angeläget attenskilda skolor ges möjlighet att delta i olika projekt ochförsöksverksamheter. Information om resultaten av det pedagogiska forsknings-och utvecklingsarbetet måste också förmedlas rill en bredare pubhk så att debattenkring utbildningsforskningen stimuleras. 1974:1 Bilaga 10 128 SÖ har föreslagitatt forsknings- och utvecklingsarbetet nästa budgetår kraftigt förstärks inomförskolans, gymnasieskolans och vuxenutbildningens område. Som framgår avsammanställningen har jag i stort sett följt SÖ:s prioritering. Jag vill ocksåerinra om att SÖ genom starka beskärningar av pågående projekt underinnevarande budgetår kunnat bereda utrymme för nya projekt till en kostnad avdrygt 5 milj. kr. Innevarandebudgetår har för produktionsstöd anvisats 1 milj. kr. under förevarande anslag. Dessa medel bör nästa budgetår anvisas under anslagetStöd för produktion av läromedel. Jag föreslår en höjning av medelsanvisningenför de övriga ändamålen under förevarande anslag med 3,5 milj. kr. SÖ har sedan någraår erhållit kompensation för sådana lönehöjningar som följer av centraltträffade avtal från anslaget Täckning av merkostnader för löner och pensionerm. m. under sjunde huvudtiteln. Då den verksamhet som bestrids från förevarandeanslag varierar och någon fast personalorganisation ej finns är det intemöjligt att på ett tillfredsställande sätt beräkna personalkostnader. Detnämnda täckningsanslaget bör därför inte tas i anspråk för ifrågavarandeändamål. Förevarande anslag har beräknats med hänsyn härtill. Jag hemställer att Kungl. att tillPedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet för /75 anvisaett reservationsanslag av . 1974:1 Bilaga 10 129 c) det obligatoriska skolväsendet m. m. Bidrag till driften av grundskolor m. m. 1972/73Utgift 3 762 934 525 1973/74 Anslag 4 011 000 000 1974/75 Förslag 4 260 000 000 Enligtkungörelsen (1958: 665) om statsbidrag till driftkostnader för det allmännaskolväsendet (omtryckt : 356, ändrad ) utgårallmänt driftbidrag till kommunernas kostnader för . I kungörelsenregleras också statsbidragen till kostnaderna för avlöning av skoldirektör ochbiträdande skoldirektör. Bidragsunderlagetför de aUmänna driftbidragen och för statsbidraget till kostnaderna föravlöning av skoldirektör och biträdande skoldirektör beräknas enligt vissa schematiska regler och utgörs i huvudsak av årslönebeloppenför tjänster som inrättats i föreskriven ordning. Det allmänna driftbidragetför motsvarar bidragsunderlaget efter avdrag av en mindrekommunandel. Statsbidrag för avlöning av skoldirektör utgår avbidragsunderlaget. Ur förevarande anslagbestrids i första hand kostnaderna för driftbidrag till ochpraktisk lärarutbildning vid med undantag för vissatjänstgöringstillägg. Vidare ersätts kostnaderna för avlöning av skoldirektörur detta anslag. Anslaget belastas vidare medvissa kostnader för reseersättningar m. m. samt med kostnader för statsbidragtill avgifter till försäkring för tilläggspension (ATP) och allmänarbetsgivaravgift. Slutligen utgår ur anslaget bidrag till vissa enskildaskolor. Totala antaletelever i uppgick /73 till 989 145. /74beräknas antalet elever till ca 1 007 000 och /75 rill ca 1025 000.Skolöverstyrelsen (SÖ) har därvid räknat med en årlig nettoimmigrarion av 20000 personer. Den genomsnittligaklasstorleken i har varit betydligt lägre än vad skolberedningenräknade med, vilket medfört ökat behov av lokaler och lärare. SÖ har medanledning härav (senast i mars1973) utfärdat anvisningar om elevernas fördelning på klasser i . De vidtagnaåtgärderna har lett till att skolberedningens riktvärden för klassmedeltal ihuvudsak kunnat uppnås. Alltjämt gäller dock att de faktiska medeltalen liggernågot under skolberedningens beräkningar. För lågstadiet var /73den genomsnittliga klasstorleken 21, Prop.1974:1 Bilaga 10 130 förmellanstadiet 24 och för högstadiet 27 elever. Delningstalen för de olikastadierna är resp. 25, 30 och 30 elever, vilket betyder att samtliga årskursermen särskilt då mellanstadiet uppvisar klasstorlekar som ligger väsentligtunder delningstalen. Den nya läroplanen för , som successivtinfördes i med början /71, var helt genomförd i ochmed /73. 1973/74 Beräknad ändring 1974/75 Anslag 4 011000 000 -f269 000 000 -f249 000 000 Den av SÖ föreslagna uppräkningen hänför sig tillföljande ändamål. Anvisatför 1973/74 Förändring till Lärarlönebidrag m. m. 3 682 347 000 -|-246 748 000 Lönekostnadspålägg 325 700 000 -f- 19 144 000 ochresor 300 000 -f 3 200 000 Bidrag till estniska grundskolor 461000 -f- 13 000 Bidrag till iStockholm 1 825 000 -f 53 000 Bidrag till iStockholm 367 000 -f 23 000 4 011 000 000 4-269181 000 AvSÖ:s framställning inhämtas bl. Lärarlönebidrag m. m. Posten kommer enligtgällande bidragsregler att under /75 belastas med delsslutreglering av lärarlönebidraget avseende /74, delsförskott på bidraget 1974/75, vilket senare motsvarar av lärarlönebidragetför 1973/74. I posten ingår även kostnåderna för statsbidrag till ATP-avgifteroch allmän arbetsgivaravgift. Kostnaderna för slutregleringen för /74är lika med skillnaden mellan det slutligt beräknade statsbidraget för dettabudgetår och det belopp, som utbetalats i förskott. Detta senarebelopp motsvarar i sin tur av lärarlönebidraget avseende redovisningsåret1972/73. För beräkningen av anslagsbehovet för budgetåret1974/75 måste en uppskattning göras av lärarlönebidraget /74 på grundval av de senast kända faktiskabidragskostnaderna, nämligen för /73. Enligt frånlänsskolnämnderna inhämtade uppgifter uppgick lärarlönebidraget inkl. statsbidraget till Prop.1974:1 Bilaga 10 131 skoldirektöreravseende /73 rill 3 203,3 milj. kr. Ärslönebeloppet förmotsvarande ändamål uppgick enligt samma uppgifter till 3 232,2 milj. kr. förredovisningsäret 1972/73. Sö:s beräkningar av årslönebelopp och lärarlönebidragframgår av följande sammanställning. Beloppen anges i milj. kr. (1973/74års lön) Löneomräkning(frän 1972/lön Löneomräkningav Up-tjänstcr m. fl. 1972/73års lön till 1973) Lönegradsuppflyttning,lärare 1719, U14 till U 15 Med utgångspunkt i de sålunda beräknade årslönebeloppenoch lärar-lönebidragen samt med beaktande av kostnader för statsbidrag tiUATP-avgifter och allmän arbetsgivaravgift samt för lönekostnadspålägg, beräknarSÖ medelsbehovet under punkterna 1 och 2 enligt följande. Beloppen anges imilj. Förskottpå lärarlönebidrag 2 986,7 Slutregleringav bidraget /74 435,5 Statsbidragtill ATP-avgifter (8,av årslönebeloppet 1973/74) 287,9 Allmänarbetsgivaravgift (av det allmänna driftbidraget 1973/74) 132,7 Socialförsäkringsavgift tillfolkpensionering (1,av det allmänna driftbidraget1973/74) 49,8 Lönekostnadspålägg(10,av årslönebeloppet 1973/74) 344,8 Statsbidrag till undervisning pågrundskolenivå för vuxna, personell assistansåt handikappade elever m. m. Övrigakostnader för undervisning av invandrarbarn 3,4 Jämkningav studiegången i årskurs 9 5,0 Det ökade medelsbehovet till lärarlönebidrag m. m.enligt sammanställningen uppgår alltså till (4 274,1 008,2=) 265,9 milj. kr. anordnas i ett antal av de tvåspråkigakommunerna i lekskolekurser för finskspråkiga barn. Kurserna och är avsedda för barn som skall börja igrundskolan påföljande höst. Medelsbehovet beräknas vara oförändrat. utgår också bidrag till kommuner i medfinskspråkiga barn för anskaffande av speciella hjälpmedel för att överbryggaspråksvårigheterna. SÖ räknar med oförändrat medelsbehov. Ur anslaget bekostas vidare undervisning pågrundskolenivå av ungdomar och vuxna som fått ofullständig eller ingenskolundervisning. 1974:1 Bilaga 10 i 132 t Ur detta anslag bekostas även undervisning avvuxna zigenare vad avser lärarlöner, elevtransporter samt i vissa fallutrustning av lokaler och anskaffning av läromedel. Maj:t har den 11 maj1973 meddelat bestämmelser rörande sådan utbildning. Enligt dessa skall den nuvarandegrundskoleundervisningen successivt avvecklas och eleverna föras över till enyrkesinriktad utbildning. SÖ beräknar oförändrat 1,5 milj. kr. för /75. Från anslagspostenfår vidare enligt bestämmelser Kungl. Maj:t meddelat bestridas kostnader för personell assi stans åt handikappade elever i obligatoriska skolor. SÖ räknar med en ökning av medelsbehovet från 1,9 milj. kr. till 3 milj. kr. Stödundervisningåt icke-svenskspråkiga elever kan f. n. utgå med högst . SÖfinner denna resurs otillräcklig och föreslår en utökning med fyra lärartimmarper undervisningsgrupp i vardera årskursema 7, 8 och 9. Denna förmån skulle kommasådana invandrarelever till godo som har ringa eller inga kunskaper i svenskaoch som på grund av kortare skolgång i hemlandet eller av andra skäl harsvårigheter att inordna sig i den svenska skolans studiegång. Förstärkningenskulle i första hand utnyttjas för undervisningsinsatser av s. k. tvåspråkigastödundervisningslärare. SÖ beräknar det ökade medelsbehovet till 2,5 milj.kr. SÖ beräknar ävenmedel för en förstärkt regional organisation för samordning och planering avutbildningen för invandrarbarn, främst genom konsulenttjänster knutna rilllänsskolnämnder. Dessa tjänstemän skulle bl. a. ha till uppgift att gekommunerna service |i frågor rörande rekrytering av lärare förinvandramndervisning, anskaffning av läromedel etc. Medelsbehovet beräknas till732 . för /75. Detta motsvarar tolv tjänster, vilka börfördelas på de län som har särskilt behov av denna förstärkning. Enligt anmärkning 12till timplanen för högstadiet enligt läroplan för får förenskild elev studiegången jämkas i årskurs 9. Maj:t har den 2 juni 1972bemyndigat SÖ att utfärda anvisningar för sådan jämkad studiegång, vilkaanvisningar sedan utfärdats av SÖ och den 19 juh 1973 (seAktuellt från , 1973/74:10). SÖ beräknar medelsbehovet för /75 tiU oförändrat 5milj. får bestridas kostnader för undervisning i brandförsvar ocholycksfallsvård. Särskilda instruktörer får anlitas för undervisningen. SÖ,som föreslår en höjning av arvodet till dessa instruktörer, beräknar dettotala medelsbehovet till . SÖ har gjort enöversyn av delningsbestämmelserna för antalet elever per undervisningsgrupp iämnet slöjd på låg-) och mellan- 1974:1 Bilaga 10 133 stadium och därvid funnit attdessa borde ändras. SÖ framför emellertid inte,med hänsyn till det ekonomiska läget, något förslag i frågan. Slöjdlärarnai kommun har i särskild skrivelse föreslagit att delningstalet islöjd ändras till 12 elever per grupp med absolut maximum 16. har i särskild skrivelse pekat på en rad olika åtgärder somkommittén anser nödvändiga att genomföra för att i utbildningshänseende minskaklyftan mellan handikappade och andra medborgare. Bl.a. framhåller manangelägenheten av att medlen till personell assistans i ochgymnasieskolan förstärks. En utveckling av den regionala organisationen förpedagogiskt stöd åt synskadade elever anses också önskvärd. Specialskolan börenligt kommittén tillföras ökade resurser, bl. a. på läromedelssidan. Kommittén tillstyrker också SÖ:s förslag omutökade medel för den samordnade specialundervisningen i gymnasieskolan. Vuxenstuderandes riksorganisation (VRO) har i enskrivelse vänt sig mot de av Kungl.Maj:t utfärdade bestämmelserna om vuxna zigenaresskolundervisning. VRO menar att dennagmpp där många är analfabeter, kanske mer än andra invandrare har behov av undervisning på grundskolenivå. Genom att de nuhänvisas till enbart yrkestefcniska linjer går de miste om enallmänutbildning, vilket medför en stor fara för individen, framhåller VRO.Organisationen menar att alla oavsett medborgarskap bör erhålla sammagrundutbildning för att inga grupper skall bli eftersatta. Riksförbundet Finska föreningar i (RFFS)har i en särskild skrivelseföreslagit vissa åtgärder angående stödundervisning åt invandrarelever m.m. RFFS gerinledningsvis uttryck åt sin tillfredsställelse över att de finskainvandrarbarnens möjligheter, att efter sina förutsättningar och anlag skaffasig utbildning i det svenska skolväsendet, avsevärtförbättrats. Möjligheter har öppnats för att undervisning i modersmålet kan gesinvandrarbarn på skolans alla stadier. Vidare framhåller RFFS har olikastödundervisningsformer prövats och utvecklats och de praktiskafömtsättningama för att meddela stödundervisning har successivt förbättrats. RFFS anser dock attåtgärderna för att underlätta invandrarbarnens skolsituation skallvidareutvecklas både kvalitativt och kvantitativt. Sammanfattningsvis föreslår RFFSföljande. Möjlighet tillstödundervisning för invandrarelever i gymnasieskolan skall ges enligt samma grunder som i . Försöksverksamhetpå gymnasieskolenivå för invandrarelever bör fortsätta efter olika modeller ochverksamhetens omfattning vidgas. Frågan om finskaspråket som tillvalsämne på högstadium bör prövas i samband medutvärdering av läroplanen. 1974:1 Bilaga 10 134 Försöksverksamhetenmed förskola för invandrarbarn bör fortsätta dels efter en modell därfinskspråkiga barn placeras i klasser där flertalet barn är svensktalandevarvid träning i finska språket skall ingå i programmet, dels försök medklasser för enbart finsktalande barn där språkträning i svenska ingår iprogrammet. Stödåtgärderför finska invandrarbarn i bör utformas så att i kommuner med ettstörre antal finska barn eleverna bereds möjligheter att börja sin skolgång iförberedelseklass. Ämnes-undervisningen skall ske på elevens modersmål ochsvenska undervisas som främmande språk. Eleverna bör vistas i sådan klass tillsdess deras förmåga att läsa och skriva finska har stabiliserats. Äldreskolpliktiga elever som kommer tillsvenska skolan bör placeras i särskilda inskolningsklasser därämnesundervisning förutom i övningsämnen sker på elevernas modersmål. Ävenstödundervisning i svenska bör kunna ges. I kommuner därantalet finska barn inte är tillräckligt för den skisserade modellen börantalet veckotimmar per undervisningsgrupp för stödundervisning höjas från sextill tio och större delen av stödundervisningen ges på elevens hemspråk. Beträffande tvåspråkiglärarutbildning framhåller RFFS att fortbildning i finska språket förtvåspråkiga lärare kraftigt bör utbyggas både kvalitativt och kvantitativt.Intagningen av lärarkandidater i finska bör dessutom utökas. RFFS anser det varaangeläget att det inom SÖ finns tvåspråkiga tjänstemän som behärskar finskaspråket och som har till uppdrag att handlägga de finska invandrarnas frågor. Över skrivelsenhar finsk-svenska utbildningsrådet, SÖ och avgett yttrande;har begränsat sitt yttrande till att avse förskoleverksamheten. Bådefinsk-svenska utbilditingsrådet och SÖ ställer sig i princip positiva tillsärskilda resurser för stödundervisning åt invandrarelever i gymnasieskolansamt fortsatt försöksverksamhet med invandrarklasser på tvåårig social linje i gymnasieskolan. Beträffande tvåspråkig yrkesutbildningpå gymnasial nivå är SÖ ännu inte beredd att ta ställning till om det försöksom f.n. pågår i , kan rekommenderas för generell tillämpning.Finsk-svenska utbildningsrådet påpekar vikten av att försöksverksamheten med ensärskild hnje för finsktalande elever vid vissa folkhögskolor får fortsätta ochatt den även bör utvidgas. Socialstyrelsenframhåller att RFFS' uttalande om vikten av att finskspråkiga barn placeras iförskola där flertalet barn är svensktalande ochdär det finns till såväl finsk- som svenskspråkig personal, sammanfallerhelt med uppfattning.