prop · FX0367 · 1974-12-31 00:00:00 — Den tekniska utveckhngen på datorområdet ger successivtnya möjligheter lUl ändrad dalabehandling. På del område som alllid utgjort enmycket stor del av bearbetningen av det insamlade materialet gransknings- ochkodningsarbetet har möjhgheterna att använda dheklaccess i stället förmagnetband medfört att bUdskärmar kan kopplas direkt på datorn. För kodnings-och upprältningsarbetet bör denna teknik enhgt förslaget prövas inför enkommande folk- och bosladsräknuig. Resultaten från folk- och bostadsräkningen 1970 togs framdels som preliminärslalislik, dels som slutlig statistik. De definitivaresultaten erhölls dels i form av s.k. råtabeller (maskinlistor) i detordinarie labellprogrammel, dels i form av tryckta pubhkationer och dels i ettspecialprogram för kommuner. Det ordinarie programmet var anslags-finansieratmedan specialprogrammet uppdragsfinansieras genom ersättning från de kommunersom bestäUer delta program. Prehminärslalistikenutvidgades påtagligt vid folk- och bostadsräkningen 1970 jämfört medföregående räkning. Preliminära resultat avseende hushåU och lägenheter kundeäven pubhceras än vid tidigare folk- och bostadsräkningar.Även prehminära resultat avseende sysselsättning kunde för flertalet län pubhcerastidigare. Däremot pubhcerades de slutliga resultaten från blankettbearbetningengenomgående tidigare vid folk- och bostadsräkningen 1965 än vid folk- och bostadsräkningen 1970. Detta var framför allt betingatav de problem som uppstod då SCB skuUe utföra merparten av bearbetningarna påen annan maskintyp än den från början planerade. SkiUnaderna mellan preliminäroch slutlig stalistUc vid folk- och bostadsräkningen 1970 var mycket få. Därförföreslår SCB att det fortsatta utredningsarbetet inriktas på alt finna sådanabearbetnings- och lestmtiner att behovet av prehminärstatistik minskar. Ävenbehovet av och formerna för en snabbslalislik bör närmare utredas. Vidareföreslår SCB att en översyn av labeUprogrammets omfattning och form görs samlalt vid pubhceringen av resultat i görligaste män även något om kvaliteten idessa redovisas. Utöver del anslagsfinansierade tabellprogrammel torde bl.a.ett uppdrags-finansierat specialprogram för kommuner behöva utarbetas vid en folk-ochbostadsräkning 1975 i likhet med vad som skett vid tidigare räkningar. Med utgångspunkt i en reviderad plan för folk- ochbostadsräkningen 1970 beräknade statsmakterna SCBrs kostnader förräkningen liU 35 milj.kr. De pris- och koslnadsstegrmgar som hittUls förekommithar medfört en högre totalkostnad. Totalutgiften har av SCB beräknats tUl ca 41milj.kr., viUcel motsvarar ca 52 milj.kr. Kostnaden ärfördelad på åtta budgetår. 1 samband med folk- och bostadsräkningen 1970, hksom vidtidigare räkningar, åvUade en mängd arbetsuppgifter kommunerna. Någon meraingående beräkning av de kommunala utgifterna har inte varit möjlig men en grovuppskattning ger vid handen alt de torde ligga i storleksordningen 20 mUj.kr. (exkl.de kostnader för specialbearbelningar som kommunerna anser sig behöva). Delförslag tUl innehåU och bearbetning av en folk- och bostadsräkning som SCBframlägger innebär jämfört med folk- och bostadsräkningen 1970 en minskning avSCBrs kostnader om även kostnaderna räkning anges i 1973 årskostnadsläge. En grovt beräknad kostnad för en folk- och bostadsräkning 1975uppgår kostnadsläge tUl ca 42 mUj.kr. TiU detta kommer emellertid urSCBrs synpunkt nya kostnader i samband med den direktulsändning och dhektinlämningav blanketterna saml den ökade informationsverksamheten som centralbyrånfinner nödvändiga vid en kommande folk- och bostadsräkning. Detta medför att ca13 milj.kr. Kostnaden för dessa ändamål har tidigare åvilatkommuner, fastighetsägare och övriga uppgiflsskyldiga. Det nyadistributions-, insamhngs- och konlroUfö rf ärandet medför stora insamUngs-,bearbetnings- och kvalitetsmässiga fördelar men också minskade kostnader för bl.a.kommunerna. Som en direkt följd av dessa förändringar kan kommunernas kostnaderförväntas minska med några miljoner kr. utöver del minskade gransknings- ochkompletteringsarbete som bhr följden av minskat variabelinnehåll. 3.8 Försöksverksamhet och planering För all kunna utforma en detaljerad plan för en ny folk-och bostadsräkning behövs ett fortsatt utrednings- och planeringsarbete. Somväsentliga delar i detta ingår en provundersökning beträffande distributions-,insamUngs- och konlroUförfaranden samt behandlingen av materialet hos delokala granskningsorganen och SCB. Provundersökningen måsle genomföras under medverkan frånnågra kommuner. Utöver denna undersökning kan det visa sig behövligt med särskUdamindre blanketlprov. Kostnaden för provundersökningen, som bör genomförastidigt , beräknas till . För att kunna utveckla produktionstekniken föreslår SCBalt en ytterligare provundersökning utförs med utnyttjande av bildskärmar förkodnings- och upprältningsarbete. Även della prov måste för all ge nödvändigaerfarenheter för det fortsatta planeringsarbetet genomföras under början av år1974. Kostnaden har beräknats lUl . för /74. För erforderhg utrednings- och provverksamhet beräknar SCBsammanlagt 1,9 mUj.kr. för /74 och . för budgetåret1974/75. Datainspektionen, som yttrat sig över SCBrs förslag i vadavser föreslagna provundersökningar, konstaterar all SCBrs intervjuundersökningarger vid handen att allmänhetens inställning inte i och för sig utgör skäl altavstyrka de föreslagna provundersökningarna. HärtUl kommer att SCB föreslår ettväsenthgt förbättrat integritetsskydd jämfört med folk-och bostadsräkningen1970. Inspektionen utgår från att de frågor i bostads- och hushållsuppgiftensom förekom och föreslås utgå inte kommer att ingå iprovundersökningen. Beträffande de uppgifter som avses inhämtas från tiUgängligaregister finner inspektionen inte skäl till anlagande om risk för intrång i enskUdspersonliga integritet genom dessa samkörningar, men inspektionen erinrar om altuppgifterna endast bör användas för ändamål som överensstämmer med dem för vUkade ursprungUgen lämnats. Av de uppgifter som enligl SCBrs förslag skaU insamlasdirekt från hushåUen finner datainspektionen en fråga om orsaken liU att uppgiftslämnar;nej varit i förvärvsarbete höra lUl de känsligaste ur integritetssynpunkt.Inspektionen ser det som angeläget att uppgiftsskyldighet och registreringen pådenna punkt i görligaste mån begränsas. Detta synes inspektionen närmast varaen fråga om utformning av blankettexten. Beträffande del av SCB föreslagna nyainsamlingsförfarandet finner datainspektiorj.en del vara ell oeftergivligtkrav alt blanketterna i forisättningen inlämnas direkt tiU myndighet.Beträffande pubhceringen av statistiken fraimhåller inspektionen att lokalstatistik inte får omfatta så små grupper av individer att möjlighet gesatt identifiera enskUd person. Dalainspektionen anser vidareatt det behövs vissa förtydliganden i lagstiftningen för den händelse en nyfolk- och bostadsräkning skulle komma att genomföras samt framhåller vikten avväl utformad information till allmänheten om en ny folk- och bostadsräkning. De avdalainspektionen framförda synpunkterna rörande integritets-skydd tar i förstahand sikte på en ny folk- och bostadsräkning men gäller även de tilltänktaprovundersökningarna. De register som kommer att framställas vidprovundersökningarna bhr personregister i datalagens (1973r289) mening. Omprovundersökningarnas resultat endast bevaras och bara används av SCBger provundersökningarna enligt inspektionens mening utrymme för prövning avvissa öppna frågor utan risk för iniegritetsintrång. Någon särskUd lagstiftningbehöver självfaUet inte ske för provundersökningarna. Emellertid bör Kungl. Majrtenligt dalainspektionens uppfattning utfärda föreskrifter om ändamålet medregistret, vUka uppgifter som får hämtas ur befintliga register och om vUkauppgifter som får ingå i registret. Beträffande uppgiften om orsak till att uppgiftslämnarenej förvärvsarbetat bör därvid enhgt inspektionen föreskrivas att uppgiften intefår omfatta vissa i 4 § första och andra stycket datalagen (1973r289) angivna förhåUandenrörande samhäUsvård, sjukdom m. m. Datainspektionen har sammanfattningsvis ingen erinran motprovundersökningarna under förutsättning att de omgärdas av inlegritetsskydd iöverensstämmelse med de föreskrifter inspektionen föreslagit. Folk- och bostadsräkningar har normall ägt rum vart femteår. 1 regel har de räkningar som utförts vid slutet av varje tioårsperiod haft någolstörre omfattning än de som genomförts däremellan. FoUc- och bostadsräkningenår 1970, som var ett internationellt folk- och bostadsräkningsår, hade störreomfattning än tidigare räkningar. Materialet insamlas dels frånfastighetsägare, dels från hushållen. Uppgifterna från hushållen har i flerfamUjshusi regel inlämnats genom fastighetsägaren eller dennes ombud. Enhgt lagen (1970r74)om allmän folk- och bostadsräkning åhgger det kommunerna alt medverka viddistribution och insamling av blanketter saml vid granskning och rättelse avuppgifterna. Uppgifter tiU folk- och bostadsräkning är skyddade enhgt lagen(1937:249) om inskränkningar i rätlen att utbekomma allmänna handlingar,sekretesslagen. Materialetfrån folk- och bostadsräkningarna används för många olika ändamål och har sinsärskilda betydelse för planerings- och utredningsverksamheten på regional ochkommunal nivå. Resultaten är av stor betydelse föi flera pågående centralaplaneringsprojekt såsom den regionalpolitiska planeringen (länsplaneringen),den regionala trafikplaneringen och den fysiska riksplaneringen. Materialethar också använts för kontroU av folkbokföringens riktighet. () har på Kungl. Majrtsuppdrag gjort en aUsidig utvärdering av folk- och bostadsräkning ochdärvid särskUl prövat möjligheterna att erhålla motsvarande information påannat sätt än genom totalräkning. SCB framhåller i sin rapport att omfattandekontakter med nyttjarna av statistiken föregick räkning. Behovet av stalistUcom hushåU, bosläder, individernas yrke, sysselsättning och utbUdning samtpendling mellan bostad och arbete underslröks därvid starkt, och behovet av enutökad regional redovisning framhöUs särskUt. Förfarandet vid räkningen följdepraxis från tidigare räkningar och internationella rekommendationer. Kravet påredovisning på regional och nivå nödvändiggjorde en totalräkning. Ensådan var också nödvändig för att man skuUe kunna kontroUera folkbokföringen. Dennakontroll skedde genom manlalsuppgiflerna. lämnas inge;sådana uppgifter. SCB konstaterar i sin rapporf: att informationen kring1970 års folk-och bostadsräkning inte nådde fram till medborgarna i önskvärdutsträckning. Servicen vid distributionen av blanketterna varierade över landetoch arbetet för de kommunala granskningsorganen blev mera omfattande änberäknat. 1 den allmänna debatten kritiserades starkt sättet för insamhng avblanketterna för flerfamiljshus, hksom även vissa av frågorna i blanketten.Några brott mot gällande tystnadsplikt och sekretess har dock inle kunnatkonstateras. De preliminära resultaten från foUc- och bostadsräkningen år 1970kunde publiceras tidigare än vid föregående räkningar under det att de slutligaresultaten publicerades senare än vid folk- och bostadsräkningen 1965. SCBberäknar totalkostnaden för folk- och bostadsräkningen 1970 liU ca 52 milj.kr.i 1973 års kostnadsläge. SCB har vidare lagt fram ett principförslag till genomförandeav en folk- och bostadsräkning år 197 5. En omfattande enkät liU statistikens nyttjarehar föregått förslaget och överläggningar har hålUls med företrädare för såvälstatliga och kommunala som andra användare av StalistUc. Starka krav har därvidframkommit på underlag för planeringen fördelat på regionala enheter oehkommuner samt delar av kommuner. Även viklen av snabbhet i redovisningen harbetonats. En särskild undersökning har genomförts för alt belysa möjligheternaatt genom en urvalsräkning eUer genom utnyttjande av befinthga registeråstadkomma tiUfredsstäUande uppgifter avseende regional och lokal nivå. Enligtcentralbyrån är delta inle möjligt och SCB föreslår därför alt en folk- ochbostadsräkning genomförs som en tolalräkning . Denna räkning bör emeUertidomfatta elt mindre antal uppgifter än och bl. a. föreslår SCB attfrågorna om hyra, viss utmstnmg i lägenheten och UtbUdning skall utgå.Uppgifter bör i viss utsträckning hämtas dhekt ur befintliga register. Vidareföreslår SCB ell nytt system för distribution och insamling av blanketter samtför kontroU av uppgifterna. Enhgt förslaget skall blanketterna skicltas utdirekt liU hushåUen och insändas direkt av uppgiftslämnama i portofria svarskuvert. arbetet med kontroUäsning av blanketterna molfolkbokföringen föreslås ersatt med maskinell rutin. Centralbyrån föreslår att särskUdaprovundersökningar för att pröva detta nya system kommer till stånd våren 1974under medverkan av några kommuner. Centralbyrån har gjort en preliminärkostnadsberäkning för en folk- och bostadsräkning och därvid angettkostnaderna för planering, bearbetning och pubhcering tiU ca 42 milj.kr., fördistribution och insamhng till ca 11 milj.kr; och för information till ca 2 milj.kr.För erforderlig planerings- och provverksamhet beräknar centralbyrån utöveranvisade medel för innevarande budgetår 1,9 milj.kr. och för budgetåret1974/75 . Datainspektionen, som yttrat sig över SCB r s förslag ivad avser föreslagna provundersökningar, har ingen erinran mot dessa underförutsättning att de omgärdas av integritetsskydd i överensstämmelse medföreskrifter som inspektionen föreslagit. Beträffande insamlingsförfarandetanser inspektionen det vara elt oeftergivligt krav att blanketternafortsättningsvis inlämnas direkt liU myndighet. Såväl inlegritetsproblematiken som de höga kostnadernamotiverar enligl min mening en noggrann prövning av frågan om en ny folk- ochbostadsräkning bör genomföras. Den alltmer omfattande regionala och kommunalaplaneringsverksamheten har ell starkt behov av de uppgifter som framkommer uren folk-och bostadsräkning. Detta gäller bl. a. en kombination av data omsysselsättning, bostäder och befolkning. Dessa uppgifter är f. n. inte möjligaatt få fram på annat sätt än genom en totalräkning i folk- ochbostadsräkningens form. Det är sannolikt att en utebliven folk- och bostadsräkningskulle tvinga fram separata lokala statistiska undersökningar av samma typ menutan inbördes samordning. Sådana lokala undersökningar skuUe sannolikt i många faUge sämre skydd för uppgiflslämnarnas integritet. Mol denna bakgrund har jagkommit tUl uppfattnmgen att del är angelägel all en folk-: och bostadsräkninggenomförs . Som fömtsättningför en ny folk- och bostadsräkning bör emellertid gälla att den kan genomförasmed tilhäckligl skydd för uppgiflslämnarnas personliga integritet och med ettminimum av besvär för medborgarna. Debatten kring folk- och bostadsräkningen1970 kom att koncentreras kring frågorna om uppgiftsskyldighetens omfattning,sättet för blankettinsamling och sekretesskyddet för uppgiftslämnarira. Sedandenna räkning genomfördes har statsmakterna fallat beslut om en datalag och endatainspektion har inrättats. Datainspektionen, i vars slyrelse mgårrepresentanter för , bör självfallet yttra sig över SCBrs sluthgaförslag rörande en kommande folk- och bostadsräkning. SCBrs principförslag tillny folk- och bostadsräkning har också föregåtts av kontakter meddatainspektionen. 1 SCBr s principförslag har uppgiftsskyldigheten begränsatsjämfört med vad som gällde . Del föreslagna systemet med direklinsändningav blanketter innebär elt ökat skydd för uppgiftslämnama. En preUminärbedömning tyder på alt centralbyråns förslag, med av datainspektionen redan nuangivna modifikationer, bör kunna ligga tUl grund för en ny :Folk- och bostadsräkning. Genomförbarheten av det nya systemet bör enligtcentralbyrån undersökas genom att provverksamhet med en ny produktionsteknikoch en begränsad provundersökning rörande det nya insamlings- och distribu-lionsförfarandetgenomförs . Medel för denna försöksverksamhet och för fortsattplaneringsarbete rörande en folk- och bostadsräkning har inte anvisatsav . Jag anser att en sådan försöksverksamhet bör föregå ettdefinitivt ställningstagande tUl genomförandel av en ny folk- ochbostadsräkning. De av datainspektionen föreslagna föreskrifterna omintegritetsskydd bör gäUa för provundersökningarna. För ändamålet torde somjag förordat i prop. 1973r 1 (bU. 9 s. 23) - förslagsanslaget Statistiska centralbyrånrStatistik, register och prognoser för innevarande budgetår få merbelastas med erforderhgtbelopp. 1 avvaktan på sluthgt ställnmgslagande bör SCBr s förberedelserfortsätta som planerat. Jag föreslår alt ett särskilt anslag för ändamålet tasupp i riksstaten för nästa budgetår. Det bör uppdras åt SCB att på grundval av resultaten frånförsöksverksamheten återkomma tiU Kungl. Majr t med ett definitivt förslag.Jag utgår från all ett sådant förslag utformas så att resultaten kan pubhcerassnabbare oeh all kostnaden kan begränsas tiU en rimlig nivå. Om della förslagbedöms kunna ligga liU grund för ell beslut om en ny folk- och bostadsräkningavser jag att senare föreslå Kungl. Majrt all återkomma till ifrågan. I ett sådant sammanhang torde de närmare detaljerna kring en ny folk-och bostadsräkning få behandlas, hksom även frågan om ändringar och förtydUgandeni lagen (1970r74) om aUmän folk- och bostadsräkning. Fortsatt utveckhngsarbetefår ge vid handen om för samhällsplaneringen nödvändiga uppgifter i framtidenkommer att kunna tas fram ur befinthga register ulan att allmänheten belastasmed det besvär som en folk- och bostadsräkning medför. Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl.Majrt föreslår rUcsdagen att tUl Förberedelser för folk- och bostadsräkning 1975för budgetåret 1974/75 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Regentenatt till skaU avlålas proposition av den lydelse bUaga till detta protokoUulvisar. 1. Inledning 1 3.1 Behovet av en foUc-ochbostadsräkning 3 3.2 Totalräkningeller urvalsundersökning 5 3.3 Användnmg avregister och annan statistik 5 3.4 Distributions-och insamhngsförfarande 6 3.5 Uppgiftsskyldighet,integritet och information 8 3.6 Produktion och pubhceringav resultat 10 3.8 Försöksverksamhetoch planering 12