prop · FX03168 · 1974-12-31 00:00:00 — Kungl.Majrts proposition nr 1974 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag tiU lag om kreditpolitiska medel, m. m.; givenden . Maj:t vUI härraed, under åberopande avbilagda utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden och lagrådetsprotokoll, föreslå att bifalla de förslag om vars avlåtande tillriksdagen föredragande departementschefen hemställt. Propositionen innehåller förslag till lag omkreditpolitiska medel och tiU vissa följdändringar i bl. a. banklagstiftningen. Lagen om kreditpolitiska raedel föreslås ersätta denuvarande kreditpolitiska lagama , dvs. likviditets- ochkassakvotslagen, placeringskvotslagen och ränteregleringslagen. Den nya lagenskall liksora dessa ha karaktär av fullraaktslag. För tillämpning av lagenkrävs förordnande av regeringen. På framställning av fullmäktige i riksbankenkan förordnande om kreditpolitiskt medel meddelas, om det behövs för att uppnåde mål som fastställts för penningpolitiska verksarahet. Den gällande kreditpolitiska lagstiftningen utmärksav en långt gående detaljreglering i fråga om de olika kreditpolitiska medlen.I den föreslagna lagen anges i princip endast ramar och riktiinjer för lagenstilllämpning. I övrigt överlåts det på att utfärda behövligaföreskrifter. Den föreslagna lagen upptar kreditpolitiska raedelsora svarar raot dera som ingår i den nuvarande lagstiftningen, dvs.likviditets- och kassakrav, placeringsplikt, emissionskontroll ochräntereglering. Ytterligare två instrument föreslås ingå bland de lagregleradekreditpolitiska medlen, nämligen utlånuigsreglering för kontroll avbankmstitutens utiåning och särskild placeringsplikt för tryggande avbostadsbyggandets försörjning med byggnadskrediter. Mot bakgrund av den genomförda samordningenav bankinstitulens rörelseregler har den föreslagna lagen i princip utformats enhetligtför de olika bankinstitutsgrupperna. Den nuvarande särskilda regeln förSparbankemas Bank och vid tillämpning av likviditetskravföreslås dock bli överförd till den nya lagen. Vidare finns liksora hittillsmöjlighet för att i olika hänseenden differentiera föreskrifter, omdet är motiverat av hänsyn lill skillnader raellan olika instituts verksamhet. De nuvarande kreditpolitiska lagarna ärtidsbegränsade. Efter beslut av vårriksdag gäller de tills vidare,dock längst till utgången av . Den nya lagen föreslås gälla utantidsbegränsning och träda i kraft . Härigenomförordnas som följer. 1 § Kreditpolitiska raedel enligtdenna lag är likviditetskrav, kassakrav, utiåningsreglering,emissionskontroll, allmän placeringsplikt, särskild placeringsplikt ochräntereglering. 2 § I denna lag förstås med 1. bankinstitut: bankaktiebolag,sparbank och centralkassa för jordbrukskredit, 2. försäkringsinslilul: aUmännapensionsfonden och försäkringsföretag raed svensk koncession, 3. kredUinstilut: bankinstitut,jordbrukskassa, kreditaktiebolag, försäkringsinstitut, landshypoteks- ochstadshypoteksinstitutionerna. 3 §Ora det behövs för att uppnå de mål som fastställts för riks bankens penningpolitiska verksamhet, kan regeringen på framställning av fullmäktige i förordna att får använda kredit- politiskt raedel. Förordnande ora utlåningsreglering, placeringsplikteller räntereglering får m.eddelas endast om synnerliga skäl föreligger. 4 §Förordnande kan avse ett eller flera slag av bankinstitut, för säkringsinstitut eller annat kreditinstitut och, i fråga om emissionskon troll och räntereglering, även annan. Förordnande om utlåningsreglering ellerräntereglering skall begränsas till , högst . Förordnande oraannat kredhpolitiskt raedel gäller tills vidare, högst . Det kan dockbestäramas att gälla , likaledes högst . 5 § Har förordnande omkreditpolitiskt raedel givits, meddelar de föreskrifter som behövsför användningen av sådant medel. 6 § 1 fråga om likviditetskrav,kassakrav, utlåningsreglering, placeringsplikt eller räntereglering fårriksbanken 1. begränsa användningen till etteller flera slag av institut, 2. undantaga visst institut, omsärskUda skäl föreligger, 3. utfärda olika föreskrifter förskilda institut. 7 § Förordnande omlikviditetskrav kan avse bankinstitul. 8 § Med likviditetskrav avses attbankinstituts likvida medel skall uppgå till ett belopp somsvarar mot viss andel, högst femtio proceni, av institutets förbindelser med deavdrag och undantag som anger enligt 9 § 4 och 5. 1. den tidpunkt då likviditetskravskall vara uppfyllt (beräkningstidpunkt), 2. det procenttal som skall gällaför likviditetskravet, 3. vilka tillgångar som får räknassom likvida medel, 4. vilka skulder som skallavdragas från summan av tillgångarna enUgt 3, 5. i vad mån undantag frånförbindelserna får göras. Som likvida medel skall alltid räknasskattkammarväxlar, obligationer och andra förbindelser som utfärdats av statensamt obligationer som utfärdats av sladshypolekskassa,eller aUmänna hypoteksbank eller avkreditaktiebolag och som avser bostadskrediigivning. 10 §1 fråga om bankaktiebolag, vars förbindelser huvudsakligen ut göres av inlåning från en särskUd grupp av bankinstitut, gäller att sådan inlåning avdrages från summan av de likvida medlen endast i den mån tillgodohavande hos institut i gruppen upptagits som likvida medel. Beträffande bankaktiebolag på vilket första stycketäger tillämpning får föreskriva högre procenttal än som anges i 8 §. 11 § Förordnande om kassakravkan avse bankinstitut. 12 § Med kassakrav avses attbankinstituts medel, som innestår på checkräkning i , ökade medinneliggande kassa i den mån denna enligt 13 § får raedräknas, vid visstidpunkt skall uppgå tUl ett belopp som svarar mot viss andel, högst femtonprocent, av institutets förbindelser med de undanlag som angerenligt 13 § 4. 1. den tidpunkt då kassakrav skallvara uppfyllt (beräkningstidpunkt), 2. det procenttal som skall gällaför kassakravet, 3. i vad mån inneliggande kassafår medräknas för uppfyllande av kassakrav, 4. i vad mån undantag frånförbindelserna får göras. 14 § Förordnande omutlåningsreglering kan avse banldnstitut. 15 § Med utlåningsreglering avsesatt ett högsta belopp (maximibelopp) fastställes för 1. utlämnade lån, 2. beviljade men ej utlämnade lån,eller för 3. garantiförbindelser som ärknutna tiU kredilgivning. 16 §Riksbanken fastställer för viss tidpunkt (beräkningstidpunkt) el ler (beräkningsperiod) maxiraibelopp enligt 15 § i förhåUande tiU lånens eller garantiförbindelsernas storlek punkt eller på annat sätt. Därvid får ge skilda regler för utlåning eller garantiförbindelser avseende ohka ändamål. 17 § Med emissionskontroll avsesatl obligationer, förlagsbevis eller andra för den aUmänna rörelsen avseddaskuldebrev ej får utan tillstånd av utges av annan änriksgäldskontoret och alt andra skuldebrev, som ej avser inlåning på räkningfrån allmänheten, ej får ulan sådant tillstånd utges av kreditinstitut. 18 § anger vUka slag avvärdepapper som ej får utges utan tillstånd enligt 17 § och från vilkentidpunkt emissionskontrollen cäller. 19 § Förordnande om allmänplaceringsplikt kan meddelas för att tillgodose behovet av långfristig kreditåt staten eller för bostadsbyggandet. Sådant förordnande kan avse bankinstituteller försäkrings-institut. 20 § Med allmän placeringspUktavses att ökningen (beräkningsperiod) av bankinstitutseller försäkringsinstituts prioriterade placeringar skall utgöra antingen enviss andel av ökningen av institutets totala placeringar eller, i fråga ombankinstitut, en viss andel av institutets totala placeringar. 21 § anger vilkaplaceringar sora är priorherade och hur underlaget för beräkningen avplaceringsplikten skall bestämraas. 22 §Förordnande om särskild placeringspUkt kan meddelas för att tillgodose behovet för bostadsbyggandet av kredit under byggnadstid (byggnadskredit). Sådant förordnande kan avse bankinstitut. 23 § Med särskild placeringspliktavses skyldighet för bankinstitut att lämna byggnadskredit för särskilt angivetbyggnadsföretag, för vilket statligt bostadslån utgår eller komraer att utgåoch för vilket borgen föreligger. 24 § anger vilket ellervUka bankinstitut som skall lämna byggnadskredit för visst byggnadsföretag. 25 § Förordnande om ränteregleringkan avse kreditinstitut och, i fråga om inlåning, även annan som driverinlåning på räkning av det slag bank allmänneUgen begagnar. 26 § Med räntereglering avses atthögsta eller lägsta ränta fastställes för inlåning eller att högsta räntafastställes för utlåning av pengar. Sådan reglering orafattar ej ränta sorafastställts i särskild ordning eller som beräknas enligt särskildabestämraelser. Med ränta likställes varje annan gottgörelse, sorautgör ersättning vid lån av pengar. 27 §Riksbanken får bestämma olika räntor för skilda slag av in- eller utlåning. 28 §Kreditinstitut skall efter anmodan av lämna de upp gifter som anser nödvändiga för att bedöma om kreditpoli tiskt medel behöver användas eller för att tillämpa meddelat förord nande. Uppgiftsskyldighet sora sagts nu åligger även annan sora kan omfattas av förordnande enligt 25 §. får föreskriva att uppgift omränteändring skall lämnas senast före ändringen. skyldighet att hålla vissa uppgifter hemligafinns bestämmelser i lagen (1934: 437) för riksbank. 29 §Kreditinstitut eller annan, som åsidosätter föreskrift som med delats med stöd av förordnande enligt denna lag, skall till statsverket erlägga särskild avgift. Frågaom särskild avgift prövas av . 30 §Särskild avgift skall utgöra, vid åsidosättande av föreskrift i frå ga om 1. likviditets- eller kassakrav,ett belopp som svarar mot ränta på underskottet för tiden från föregåendeberäkningstidpunkt eller, om tidigare beräkning ej skett, från det föreskriftenträtt i tUlämpning, varvid räntesatsen för år får i fråga om likviditetskravöverstiga diskonto med högst och i fråga omkassakrav uppgå till högst två gånger diskontot, 2. utlåningsreglering, elt beloppsom för tiden från föregående beräkningstidpunkt eller, om tidigare beräkningej skett, från det föreskriften trätt i tillämpning eller för beräkningsperiodsvarar mot ränta på det belopp med vilket utlåningen överskridit fastställdgräns, varvid räntesatsen för år får med högst översligariksbankens diskonto, 3. emissionskontroll, högst tvåprocent av hela lånesumman av den för lånet bestämda längstalöptiden, 4. allmän placeringsplikt, ettbelopp som för beräkningsperiod svarar mot ränta på den del av ålagdplaceringsplikt för perioden eller för perioden och tidigareberäkningsperioder sammantagna som ej uppfyllts, varvid räntesatsen för år fårmed högst överstiga diskonto, 5. särskUd placeringsplikt, av den del av ålagd placeringsplikt som ej uppfyllts, 6. räntereglering, två gånger detbelopp med vilket räntan avvikit från den ränta som skolat utgå enligtfaststäUd räntesats. Vid tillämpning av första stycket 1 får utjämningske mellan överskott och underskott under två eller flera perioder och räntanberäknas på det genomsnittliga underskottet, 31§ Föreligger särskUda skäl får särskild avgift nedsättas eller efterges. 32 §Den som uppsåtiigen eller av grov oaktsarahet lämnar oriktig uppgift i saraband raed fullgörande av skyldighet enligt 28 § första stycket döraes till böter, om gämingen ej är belagd raed straff i brotts balken. Iringa fall döraes ej till ansvar. 33 § Mot beslut enligt denna lag får talan ej föras. Dennalag träder i kraft . 1. likviditets- ochkassakvotslagen (1962: 256), 2. placeringskvotslagen (1962:257) och 3. ränteregleringslagen (1962:258), De upphävda lagarna gäller dock i fråga oraförhållande, sora hänför sig till tiden före , Den nya lagen gäller redan före nämnda dag i frågaom åtgärd, som behövs för tillärapningen därefter. Lagom ändring i lagen (1934: 437) för riksbank Härigenom förordnas att 35 § lagen (1934: 437) förSveriges riksbank skall ha nedan angivna lydelse. 35 §1 Följande ärenden i skola hållashemliga: kredilärenden och sådana ärenden, som omförmälas i 1416 §§, ävensomandra ärenden, som röra kunders förhåUanden till rUcsbanken eller annan kreditinrättning;ärenden av penningpolitisk natur beträffande vUka fullmäktige finna, alt derasoffentliggörande kunde medföra skada för ; frågor om tUlverkning ochkontroll av banksedlar samt om vården av behållningar. Utöver vad som följer av förslå stycket skolaärenden enligt lagen (1974:000) om kreditpolitiska medel hållas hemliga, såvittavser uppgifter om kreditinstituts eller annan uppgiftsskyldigs affärs- eUerdriftförhållanden, dock endast i den mån uppgifternas offentliggörande kunnavara till skada för den uppgiftsskyldige. 1Senaste lydelse 1970: 280. Överläggningar och beslut i sådana frågor skolaupptagas i särskUt protokoll, vars innehåll ej må yppas förrän efterprotokollets datum, där ej finansutskott, dess revisorer ellerfullmäktige i anse sådant tidigare kunna ske utan skada förriksbanken. Överläggningar och beslut i frågor, som avses iförsta eller andra stycket, skola upptagas i särskilt protokoU, vars innehållej må yppas förrän efter protokollets datum, där ej resdagensfinansutskott, dess revisorer eller fullmäktige i anse sådanttidigare kunna ske utan skada för eller för uppgiftsskyldig somavses i andra stycket. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten att utbekommaallmänna handlingar Härigenomförordnas att 31 § lagen (1937: 249) om inskränkningar i rätten att utbekommaallmänna handlingar skall ha nedan angivna lydelse. Handlingari ärenden, om vilkas hemlighållande stadgas i lagen för riksbank, raåej utan tillstånd av fullraäktige i eller av finansutskotteller revisorer utlämnas tidigare än efter handlingens datum. Handlingari ärende eller del av ärende, om vars hemlighållande stadgas i lagen (1934:437) för riksbank, må ej utan tillstånd av fullraäktige i riksbankeneller av finansutskott eller revisorer utiämnas tidigare än femtioår efter handlingens datum. Dennalag träder i kraft . Lagenomtryckt 1971: 203. Lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse Härigenom förordnas att 91 § lagen(1955: 183) om bankrörelse skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 91 § Jämte vad i bokföringslagen ärstadgat skola i avseende å bankaktiebolags inventarium, balansräkning samtvinst- och förlusträkning gälla följande bestämraelser. 1 mom.Tillgångarna raå, såframt ej nedan annorlunda stadgas, icke upptagas vare sigöver verkliga värdet eller till högre belopp än det vartill kostnadema för derasanskaffning uppgått. 2 mom. AndratUlgångar än sådana, som äro avsedda till stadigvarande bmk för bankbolaget,må, såframt upplysning om förhåUandet läranas i förvaltningsberättelsen,upptagas till högre belopp än som motsvarar kostnaderna för deras anskaffning,dock ej över verkliga värdet. Räntebärande obligation som avses i57 § första slyckel A 2 eUer B 1 må upptagas till ett värde (medeltalsvärde)som grundas pä medelräntan på obligationer utfärdadeav staten, sladshypolekskassa och allmäiinahypoteksbank. Medel-tahvärdet faslställes av tilhyns-inyndigheten. Hava under räkenskapsåretkostnader nedlagts för förbätt ring å tillgång avsedd till stadigvarande bruk för bankbolaget eller hava sådana kostnader balanserats från tidigare räkenskapsår, må de inräk nas i anskaffningskostnaderna. TUlgång varom nu sagts må ej eljestupptagas till högre belopp än det vartill den var uppförd i närmast föregåendebalansräkning. Dock må tillgång, vUken måste anses äga ett bestående värdeväsentligt överstigande nämnda belopp, upptagas till högst detta värde,såframt tillsynsmyndigheten medgivit uppskrivningen. 1 fråga om fast egendommå ej i något fall uppskrivning ske över senast fastställda taxeringsvärdet. 4 mom. Osäkrafordringar skola upptagas högst till det belopp varmed de beräknas komma attinflyta. Värdelösa fordringar må icke upptagas såsom tiUgång. 5 mom. Kostnaderför bolagsbildningen eller för ökning av aktiekapitalet, så ock förvaltningskostnadermå icke upptagas såsom tillgång. Denna lag träder i kraft den 1januari 1975 och tiUämpas första gången vid bokslutet för . Lag om ändring i lagen (1955: 416) om sparbanker Härigenom förordnas att 48 § lagen(1955: 416) om sparbanker skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydehe Föreslagen lydelse 48 §1 Jämte vad i bokföringslagenär stadgat skall i fråga om sparbanks balansräkning gälla: Tillgångar, avsedda tillstadigvarande bruk för , må ej i vidare mån än som betingas av förbättringar, som nedlagts å desam ma, i balansräkningen , varunder de förvärvats, upptagas till högre värde än som motsvarar kostnaderna för deras förvärvande och därefter till högre värde än det, vartiU de varit uppförda i närmast föregående balansräkning. Är det verkliga värdet lägre än det belopp, vartill dylik tillgång sålunda upptagits, skall å tillgången av skrivas vad som motsvarar dess av ålder och nyttjande eller annan där med järaförlig orsak uppkorana värdeminskning. Utan hinder av vad nu sagts må fastegendom, avsedd till stadigvarande bruk för , eller tomträtt tillfastighet, avsedd för sådant ändamål, för täckande av förlust å sparbankensrörelse uppskrivas högst till det bestående värde, tillgången i fråga måsteanses äga, såframt tiUsynsmyndigheten m.edgivit uppskrivningen. 1 intet fal! mådock uppskrivning ske över senast fastställda taxeringsvärdet å den fasta egendomeneller, vad gäller tomträtt, å byggnad eller byggnader, som utgöra tUlbehör tilltomträtten. Vad sålunda stadgats skall äga moisvarande tillämpning å aktie, somomförmäles i 24 § första stycket 2. Beträffande andra tillgångar änsom nämnts under 1 gäller att de ej må upptagas över verkliga värdet. För fordran, som förfaller eller kan av uppsägas tUl betalning först än , må värdet icke sättas högre än att avkastning erhålles efter en ränte fot, som svarar mot det allmänna ränteläget. Närm.are föreskrifter om värderingen av här avsedda fordringar meddelas av tiUsyns myndigheten. Osäkra fordringar skola upptagas högst till det belopp, varmed de beräknas komma att inflyta. Värdelösa fordringar må icke upptagas såsom tillgång. Utan hinder av vad nu sagl:, måräntebärande obligation som avses i 26 § första stycket A 2 eller B 1 upptagastill ett värde (inedeltalsvärdc) som grundas på medelräntan på obligationer utfärdade av stålen, Sverigessladshypolekskassa och ' Senaste lydelse 1968: 602. Medeltalsvärdet fastställes av tillsynsmyndigheten. 1 stället för avskrivning åtillgångs värde må motsvarande belopp kunna uppföras å särskiltvärdeminskningskonto. Minskning av värdeminskningskonto är medgiven, däravskrivning raed samma belopp sker å motsvarande tillgång, så ock i den raån,enligt vad fömt i denna paragraf är sagt, hinder ej raöter för uppskrivning avtillgång samt minskning av värdeminskningskonto sker i stället för sådanuppskrivning. Avskrivning skaU avse visstillgång eller gmpp av tillgångar av likartad beskaffenhet. De belopp, till vilkasparbankens särskUda fonder uppgå, skola vart för sig i balansräkningenuppföras bland skulderna. Benämningen fond raå endast användas för grundfond,reservfond och garantifond. Organisations- ellerförvaltningskostnader må ej uppföras såsom tillgång. Inom linjen skall anmärkassammanlagda beloppet av ansvarsförbindelser, i den mån de ickeupptagits bland skuldema. TiUika skall inom linjen upptagas av sparbankenställda panters sammanlagda bokförda värde. Inom linjen skola ock anmärkas depensionsåtaganden, som ej upptagits bland skulderna. Ytterligare skall inomlinjen uppföras ränta å garantifond eller gmndfond, som tUl följd av reglerna i19 § icke kunnat utbetalas. Vad i bokföringslagen stadgas ora balansräkningsinförande i inventariebok skall såvitt angår sparbanks balansräkning i ställetavse dess införande i huvudbok. Balansräkningen skall vara uppställdi lämpliga huvudposter, till vilka specifikationer skola finnas i handelsbokeller bilaga. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid bokslutet för . Lagom ändring i lagen (1956: 216) om jordbrukskasserörelsen Härigenom förordnas att 44 § lagen (1956: 216) omjordbrukskasserörelsen skall ha nedan angivna lydelse. 44 § Kreditkassas tillgångar må, såframt ej nedanannorlunda stadgas, icke upptagas vare sig över verkliga värdet eUer tiU högrebelopp än det vartill kostnaderna för deras anskaffning uppgått. Andratillgångar än sådana, som Andra tillgångar än sådana, som äroavsedda till stadigvarande bruk äro avsedda till stadigvarande bruk förkassan, må, såframt upplys- för kassan, må, såframt upplys- ning om förhållandet lämnas i förvaltningsberättelsen, upptagas lill högre belopp än som motsvarar kostnaderna för deras anskaffning, dock ej över verkliga värdet. ning om förhåUandet lämnas i förvaltningsberättelsen,upptagas till högre belopp än som motsvarar kostnaderna för deras anskaffning,dock ej över verkliga värdet. Räntebärande obligation som avses i 34 § förstastycket A 2 eller B I må dock upptagas till ett värde (medeltahvärde) somgrundas på medclränlan på obligationer utfärdade avSlalen, siadshy poiekskassa och allmännahypoteksbank. Medeltalsvärdet fastställes av tUlsynsmyndigheten. Hava under räkenskapsåret kostnadernedlagts för förbätlring på tillgång avsedd till stadigvarande bmk för kassaneller hava sådana kostnader balanserats från tidigare räkenskapsår, må deinräknas i anskaffningskostnaderna. Tillgång varom nu sagts må ej eljestupptagas till högre belopp än det vartill den var uppförd i närmast föregåendebalansräkning. Dock må tUlgång, vilken måste anses äga ett bestående värdeväsentligt överstigande nämnda belopp, upptagas till högst detta värde, såframttillsynsmyndigheten medgivit uppskrivningen. I fråga ora fast egendora raå ej inågot fall uppskrivning ske över senast fastställda taxeringsvärdet. Osäkra fordringar skola upptagashögst till det belopp varraed de beräknas komma att inflyta. Värdelösafordringar raå icke upptagas såsora tiUgång. Förvaltningskostnader må icke upptagas såsora tUlgång. Denna lag träder i kraft den 1januari 1975 och tUlämpas första gången vid bokslutet för . Utdragav protokollet över finansärenden hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådetden . Närvarande:statsministern , statsråden , , , ,, , , , , , , ,. Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om «ylagstiftning om kredit politiska medel och anför. Dengällande kreditpolitiska lagstiftningen fick sin huvudsakliga utforraning år1962. Den består av likviditets- och kassakvotslagen (1962: 256),placeringskvotslagen (1962: 257) och ränteregleringslagen (1962: 258). Lagarna är tidsbegränsade. Genora lagar (1965:210212),(1968:261263), (1971:180182), (1974:301303) har giltighetstiden för dennämnda lagstiftningen dock förlängts. Lagarnafår tillämpas först sedan Kungl. Maj:t prövat nödvändigheten av att sätta lagamai kraft. Förordnande om likviditets- eller kassakvot kan meddelas, om det ansesoundgängligen nödvändigt för att uppnå det mål som fastställts för riksbankenspenningpolitiska verksamhet. Förordnande om placeringskvot kan meddelas, omdet på grund av utomordentliga omständigheter bedöras nödvändigt för atttUlgodose behovet av långfristig kredit åt staten eller för bostadsbyggande.Förordnande om vissa befogenheter för rUcsbanken beträffande ränteregleringeller emissionskontroll kan meddelas, om det på gmnd av utomordentligaomständigheter anses nödvändigt för att uppnå det mål som fastställts förriksbankens penningpolitiska verksamhet. Förordnanden enligt de tre lagarna fårske först efter framställning av fullmäktige i . Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 30 juni1971 tiUkallade jag sararaa år tre sakkunniga med uppdrag attse över den kreditpolitiska lagstiftningen. I direktiven angav jag bl. a. attutredningen borde företa en allmän översyn av den kreditpolitiskaberedskapslagstiftningen och föreslå de ändringar och åtgärder sora kunde ansesraotiverade raed hänsyn till UtveckUngen på kredit- raarknadenoch inora bostadspolitiken och till vunna erfarenheter i fråga ora tillämpningav lagarna och överenskommelser med kreditinstituten av liknande innebörd. Utredningen om den kreditpolitiska lagstiftningenhar avgelt betänkandet (Ds Fi 1974: 2) Kreditpolitiskamedel.i Betänkandet innehåUer bl.