prop · FX03130 · 1974-12-31 00:00:00 — Vidare erinrades om alt arbetsgivare, somanslutit sig lill AGE-sysiemet, kan få gottgörelse från fonden i form avkostnadsbidrag för för-lidspensionenng av AGE-berättigad arbetstagare och atlsådant kostnads-bidrag utgör skattepliktig intäkt i arbetsgivarens rörelse medavdragsrätl för utbetald förtidspension eller inbetalning tillpensionsstiftelse eller försäkringsanstalt. Vidare framhölls att ersättningensom utbetalas av stiftelse för till arbetstagare utgör skattepliktigersättning för mottagaren, eftersom ersättningen utgår på grund av förutvarandetjänst och avser atl kompensera bortfall av lön i tjänsten. Vad som sålundaanfördes i prop. 1971:162 angående skattskyldighet för belopp som ulgår frånAGE-fond lorde i tilllämpliga delar få gälla även för belopp ur trygghetsfond. Den lagändring som jag föreslagit i det föregåendebör träda i krafi möjligt. De nya bestämmelserna bör tillämpas redanvid taxering förstiftelser som redan bildats. som taxerats för bördärför ges rätt att anföra besvär i särskild ordning. Dispensärenden angående utländsk pensionsförsäkring Pensionsförsäkringar (P-försäkringar) ochkapilalförsäkringar (K-försäk-ringar) behandlas olika i skattehänseende.Premier för P-försäkringar är avdragsgilla och utfallande beloppskattepliktiga. För K-försäkringar är förhållandet i princip det motsatta.Avdrag fdrpremiekosinad för K-försäkringar medges dock inom ramen för det s, k.försäkringsavdragel, som är högsl , lör ogift och högsl 500 kr.tillsammans för makar. gäller emellertid att livförsäkring,som tecknats utomlands, är alt anse som K-försäkring, om inle riksskatteverketförklarar att den skall hänföras till P-försäkring. Sådan förklaring fårmeddelas endast efter ansökan av antingen utländsk medborgare som tecknatförsäkringen före eller under bosättningen här i landet eller svensk medborgaresom bosätter sig här i landet efter att under i följd inte varitbosalt här i landet och under denna (id tecknat försäkringen. I prop, 1969:162 framhölls (s, 30) atl det förbifall till ansökan om dispens bör fordras att särskilda skäl föreligger.Sådana skäl borde i fråga om utländsk medborgare anses föreligga, ombosättningen i kan bedömas bli av mera begränsad varaktighet. Vidareborde krävas att det framstår som naturligt att försäkringen inte tecknas i enhär i landet verksam försäkringsrörelse, I fråga om svensk medborgare bordesom en förutsättning för dispens gälla bl.a. atl en försäknng i utländskförsäknngsrörelse framstår som den naturliga lösningen av försäkringstagarenspensioneringsfråga. Av prakiiska skäl ansågs det vidare motiverat meden tidsfrist för ansökningsförfarandet. 1971 av dennatidsfrist gäller således numera atl ansökningen skall,om försäkringen tecknatsföre bosättning här i landet, göras tredje året efterbosättningsåret eller, om bosättningen skett före är ulgång, senastden . Har försäkringen tecknats under tid då försäkringstagarenär bosatt här i landet, skall ansökningen göras tredjeåret under vilket försäkringen tecknats. har i skrivelse till Kungl. Maj:tframhållit att ett stort antal ansökningar om dispens kommit in försent trotsatt ansökningstiderna förlängts. Orsakerna härtill varierar. I en del fallsynes den skallskyldige ha saknat information om dispensmöjligheter. I andrafall har under en följd av år avdrag medgetts såsom för premie förP-försäkring, trots att det framgått av uppgifterna i skattskyldigs deklarationatt försäkringen tecknats i utomlands bedriven försäkringsrörelse. När feletså småningom upptäckts har tiden för dispensansökan redan gått ul, är förhållandena sådana att ytteriigare åtgärder behövs. synesdel verkel vara att låta bestämmelserna om ansökningstid utgå. En sådan lösninghar biträtts även av försäkringsinspektionen. Av framställning framgår alt denuvarande reglerna om lidsfrist för dispensansökan för livförsäkring, somtecknats hos utländsk försäkringsgivare, kan leda till rälisförlusler. Del rör sig dessutom om omständigheter över vilkade skattskyldiga i många läll inte själva synes kunna råda. Tidsfristernafyller i första hand den prakiiska funktionen att begränsa riksskatteverketsarbetsbörda. Någon risk för skaiteHykl eller liknande förfarande torde inteuppkomma, om tidsfristerna avskaffas. Jag föreslår således att så sker. Avskaffandet av tidsfristerna bör ske med omedelbarverkan, Inga särskilda övergångsbestämmelser behövs. Den nya lagstiftningenbör sålunda lillämpas även på dispensansökningar, som gjorts hos riksskatteverketföre ikrafilrädandet. De ärenden, som redan avvisats på grund av alt ansökningshandlingenkommit in försent kan tas upp på nytt om den skattskyldige kommer in med nyansökan. Jag vill här erinra om att beslämmelserna i sistastycket av punkt 3 av övergångsbestämmelserna lill gällande lagstiftningmöjliggör för skattskyldig, som erhållit dispens, att i särskild ordninganföra besvär över inkomsttaxering, som berörs av dispensbeslutet, om beslutetmeddelas vid sådan lidpunki all den skattskyldige inte kan få till stånd enändring av sin taxering genoin ordinarie besvär. Slutligen avser jag att ta upp en fråga somsammanhänger med den sänkning av myndighetsåldern från 20 till sombeslutats av vårriksdag (prop. 1974:44, LU 1974:12, rskr 1974:169,SFS 1974:236). Propositionsförslaget byggde på en promemoria, som upprättatsinom (Ds Ju 1973:11). Under remissbehandlingen av dennapromemoria väcktes en fråga rörande inkomstskatielagstiftningen. Enligt 46>; 2 mom. första siycket 2) KL får avdrag göras bl. a. för eriagda premierför pensionsförsäkring, som ägs av den skattskyldiges omyndiga barn. Enligllörsta slyckel 3) samma lagrum lar vidare avdrag göras för bl. a. eriagda premierför försäkringar av följande slag som ägs av den skaltskyldiges omyndiga barn,nämligen kapilalförsäkring, arbetslöshetsförsäkring samt sådan sjuk- ellerolycksfallsförsäkring, därunder inbegripen avgift lill sjukkassa förbegravningshjälp, som inte är lagen i samband med tjänst och som inte utgörsjukförsäkring enligt 2-4 kap. lagen (1962:381) om allmän för-.säkring.Avdraget för kapitalförsäkringspremier m. ra. får dock av skattskyldigåtnjutas med högst , eller, för gifta som levt tillsammans underbeskattningsåret, med högst . Det högre avdraget på högst . åtnjutsäven av ogift skattskyldig (varmed jämställs änka, änkling eller frånskildlomhanden beskattningsåret haft hemmavarande barn (46 >2 mom. fjärde stycket KL). En sänkning av myn- dighetsålderntill medför automatiskt en begränsning av avdragsrätten för föromyndigt barns försäkring enligl 46 S 2 mom. första styckel 2) och 3) KL, framhöll isitt remissvar över nyssnämnda promemoria att ingreppet i avdragsrätten förpremier för barns försäkringar inte kunde anses obetydligt. Med hänsyn härtilloch då livförsäkringens skattefrågor är föremål för utredning inomlivförsäkringsskat-tekommitlén (Fi 1971:07) hemställde riksförbundet altavdragsrätten tills vidare skulle behållas i oförändrad omfattning genom att enuttrycklig åldersgräns skulle införas i KL, Föredragande statsrådetansåg sig i prop, 1974:44 inte kunna biträda denna hemställan. Redan vid 1969års sänkning av myndighetsåldern framhölls att den omständigheten att en personslutit ett långtidsavtal under förutsättning att avtalet skulle medföra vissagynnsamma verkningar för honom i skattehänseende inte kan betraktas som etttillräckligt motiv för atl vid en ändring i civilrältslig lagstiftning, somåterverkar på skattereglerna, ändå låta honom åtnjuta de sålunda beräknadefördelarna. Föredragande statsrådet ansåg därför att avdragsrättens anknytningtill myndighetsåldern borde bestå men fann efter samråd med mig att en åldersgräns borde gälla. Jag ansluter mig helt till synpunkten altavdragsrätlens anknytning lill myndighetsåldern bör bestå men delar samtidigtuppfattningen att särskild hänsyn bör las till . Frågan ombarns ålder bedöms efter förhållandena under beskattningsåret(65 >; KL). En sänkning av myndighetsåldern innebär alltså, ombeskattningsreglerna bibehålls oförändrade, att avdrag vid taxeringinte kan åtnjutas för barns ifrågavarande försäkringar, om barnet den 1november 1974 uppnått även om premien eriagts före ikraftträdandet den Ijuli 1974 av bestämmelserna om sänkningen av myndighetsåldern och om barnetvid erläggandet av premien varit t. ex. . Jag anser att denna effekt börmotverkas. Någon anledning att göra skillnad mellan de fallatt premien erläggs före eller efter den fmns inte. Avdragsrätt förpremier för barns försäkring bör alltså vid taxering medges underförutsättning att barnet inte fyllt . Den begränsningav avdragsrätlen för för kapitalförsäkringar m. m, som framgår av 46 *!2 mom. fjärde stycket KL skall härvid givetvis gälla. Vad jag här föreslagit kommer som fraingått endastatt gälla beträflände taxering. Anledning föreligger därför alt intetynga KL med dessa bestämraelser, 46 >; 2 mom. KL har ändrats senast genomlagstiftning (prop. 1973:181, SkU 1973:68, rskr 1973:387, SFS1973:1113), vilken lagstiftning trätt i kraft men med visstundantag skall tillämpas första gången vid taxering. Enligt min meningär det således lämpligast att till övergångsbestämmelserna till lagen(1973:1113) om ändring i KL foga beslämmelser av den innebörd jag härföreslagil. Under åberopande av det anförda hemsläller jag attKungl. attantaga inom finansdepartemenlei upprättade förslag lill 1, lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2, lag om ändring i lagen (1969:754) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 3, lag om ändring i lagen (1973:1113) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen atl lill skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detla protokoll utvisar.