prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Sänkningen av vattenfallsverkets belastningsprognos innebärsåledes en anpassning till samma bakgrundsmaterial som energiprognosutredningentidigare har använt. Vad gäller vattenfallsverkets förslag beträffandefinansiering av rörelsemedelsbehov tillstyrker attanslagsmedel tillskjuts för finansiering av stadigvarande innehav av maskiner,inventarier och lager och att utnyttjandet av rörlig kredit begränsas till attavse fluktuationer i rörelsemedelsbehovet. möjligheter attutnyttja överskottsmedel för finansiering av omsättningstUlgångar bör enligtriksrevisionsverkets mening däremot begränsas. Detta kan ske genom atttidpunkten för slutlig inleverans av överskottsmedel preciseras, förslagsvistill . Med den härföreslagna ändringen måste medel för finansiering av kundfordringar m. m.ställas till förfogande på annat sätt. rekommenderarhärvid att rörlig kredit används för att täcka kundfordringarnas säsongmässigavariationer, under det att medel för stadigvarande behov anvisas fråninvesteringsanslaget. behov av anslagsmedel och rörligkredit bör i enlighet härmed räknas om. Sverigesförsörjning med elektrisk energi är alltjämt till större delen baserad påinhemska vattenkrafttillgångar. Produktionen av vattenkraft under budgetåret1972/73 uppgick till 57 900 GWhi, vilket motsvarar av den totalaelproduktionen i landet. I övrigt producerades 8 100 GWh i oljekondensverk, 5700 GWh i mottrycksverk, 2 000 GWh i kämkraftverk och 100 GWh i gasturbinverk.Importen uppgick tUl 5 700 GWh och bestod huvudsakligen av vattenkraft frånNorge. Exporten av elektrisk energi till våra nordiska grannländer i förstahand till utgjorde 4 700 GWh exkl. överföringsförluster. Den totalaförbrukningen av elektrisk energi i landet exkl. förbrukning i elpannor ökadeunder /73 tUl 73 900 GWh eUer * 1GWh (gigawattimme) = 1 milj. kilowattimmar. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 200 mot under budgetåret1970/71 och under /72. svarade för45,av elleve-ranserna. långsiktiga prognos förbelastningsutvecklingen konsumtion inkl. överföringsförluster inomverkets distributionsområde har i stort sett varit oförändrad sedan 1970.Prognosen har setts över och skrivits fram . Enligt verket kan detnu vara motiverat att räkna med en något lägre förbrukningstillväxt än somförutsågs i förra årets prognos. Verket pekar bl. a. på att vissa industrierhar skurit ner eller senarelagt sina tidigare preliminära utbyggnadsplaner ochatt en betydligt långsammare utveckling numera förutses i fråga om bostadsbyggandeoch offentliga investeringar jämfört med vad som angavs långtidsutredning.Dessutom kan överföringsförlusterna på kraftnätet antas bh lägre än tidigareberoende på att tyngdpunkten i verkets kraftproduktion successivt förskjutsmot södra och , dvs. Den nya prognosen avser som vanligtelförbrukningen vid medelårsförhållanden i fråga om vattentUlgång ochtemperatur och utgår från att vattenfallsverket kommeratt svara för av landets kraftproduktion. Prognosen tar däremot integenerellt hänsyn till att användningen av elektrisk energi kan komma att ökatill följd av en fortgående höjning av oljepriserna. Verket har inte hellerkunnat beakta effekten av en eventuell ändring av prispolitiken påenergiområdet. Enligtprognosen beräknas förbrukningen av elektrisk energi inom vattenfallsverketsdistributionsområde bli 48 800 GWh och 71 900 GWh . Detta svararmot en åriig belastningsökning med i genomsnitt under perioden 19721982.I förra årets prognos, som avsåg perioden 19711981, beräknades ökningen bli8,. Den lägre tillväxttakten i årets prognos betyder att den väntadebelastningsnivån /81 kan sänkas med 2 300 GWh. (I 1972:03) har inte haft något att erinra mot vattenfallsverkets prognos.Utredningen framhåUer att sänkningen avverkets belastningsprognos innebär en anpassning till samma bakgrundsmaterialsoiu utredningen har använt vid utarbetandet av prognoser för helaenergiområdet i samband med avstämningen och framskrivningen tiU av1970 års långtidsutredning (SOU 1973: 21). Även jag ansluter mig tUl uppfattningen att deninformation om utvecklingstendenserna i den svenska ekonomin m. m. somvattenfallsverket har grundat sig på i prognosarbetet motiverar en vissjustering av tidigare antagna belastningsnivåer. Elkonsumtionens utvecklingfram till måste emellertid bedömas mot bakgrund av utvecklingeninom hela energisektorn. Jag anser det för tidigt att nudra några bestämda slutsatser beräffan- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 201 de utvecklingen på längre sikt.Detta är en fråga inte enbart om konsumtionens tillväxt och fördelning påolika energiformer utan också om konsekvenserav och möjligheter att tillhandahåUa energi i dess skUda former. Ett intensivtutrednings- och planeringsarbete pågår f. n. på energiområdet i syfte att tafram underlag för utformningen av ett långsiktigtenergipolitiskt handlingsprogram. Jag vUl i förevarande sammanhang särskiltnämna energiprognosutredningen, som har tUl uppgift bl. a. att utarbetaalternativa prognoser för hela energisektorn och" analysera de olika alternativens samhällsekonomiska ochmUjömässiga effekter. Utredningen lade för fram enlägesrapport (Ds I 1973: 2) med material rörande sannolika energitillgångar ivärlden och deras betydelse för . Rapporten diskuterar ocksåmöjlighetema att minska konsumtionen av energi och visar med ett räkneexempelhur besparingsåtgärder av skUda slag kan tänkas påverka den totala energibalanseni vårt land. avser att lägga framsitt slutbetänkande . Material från andrapågående utredningar och studier med anknytning till energiområdet väntas ocksåbli redovisat . Ett omfattande underlag för att utforma ett samlatenergipolitiskt handlingsprogram på längresikt torde således successivt bli tillgängligt . Jagräknar därför med att förslag tUl ett sådant program skall kunna läggas framnästa år. I avvaktan härpå anser jag att vattenfallsverkets antagandenbeträffande belastningsutvecklingen t. v. bör godtas och förordar, attprognosen läggs till grund för bedömningen av verkets resursbehov /75. har jag inhämtat uppgifter om hur försörjning med elektrisk energi med beaktandeav kravet på leveranssäkerhet väntas gestalta sig budgetåren 1975/761980/81 med hänsyn till denbelastningsutveckling som förutses och de utbyggnader som verket, kommuner ochenskilda kraftföretag planerar att genomföra . De energi- ocheffektbalanser som verket därvid harredovisat baserar sig på den prognos för belastningsutvecklingen under1970-talet som lades fram av kraftföretagens . En nyprognos omfattande tiden fram är f. n. under utarbetande ochväntas föreligga . Balanserna,som således utvisar belastningen enligt en tidigare prognos, produktion ochinstallerad maskineffekt i landet enligt senast kända utbyggnadsprogram samtkraftutbytet med de nordiska grannländerna, redovisas i följandesammanställningar. Eftersom utbyggnadstakten kan påverkas såväl av företagensegna åtgärder som av yttre omständigheter är det emellertid inte säkert attproduktions- och effekt-tillskotten kommer vid här förutsatta tidpunkter. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 202 Torrårsbalanserför hela landet budgetåren 1975/761980/81 (i 1 000 GWh) 1975/76 1976/7: ' 1977/78 Effektbalanser för hela landet budgetåren -1980/81 (i MWi) Installerad effekt: Vattenkraft inkl. 12 940 10 700 13 190 11 120 14 230 13 900 14 880 16 030 D:o i % av prima 11 MW (megawatt) = Som framgår av sammanställningarna ärenergibalanserna med det använda beräkningsunderlaget inte helttUlfredsställande i händelse av år med extrem torka. Det är vidare tveksamt omden beräknade effektreserven skall anses uppfylla rimliga krav påleveranssäkerhet. Jag vill emellertid erinra om att den sänkning avbelastningsprognosen som har företagits inom vattenfallsverkets område inte harbeaktats i siffermaterialet. Uppgifter från arbetet med den nya CDL-prognosentyder på att också den kommunala och enskUda sektorn förutser en något lägre belastningsutveckling än som har antagits.Kraftbalansbristerna enligt den här lämnade redovisningen behöverdärför enligt min mening inte föranleda några åtgärder från statsmakternassida. Vattenfallsverkethar redovisat energi- och effektbalanser för det statliga kraftsystemet undersamma period (s. 188). 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 203 nadsprogram som verket harföreslagit kan den väntade efterfrågan på elektrisk energi täckas även videxceptionella torrårsförhållanden utom under budgetåret1976/77, då viss brist kan uppstå. Denna bör dock kunna kompenseras genom köpfrån andra kraftföretag. Något beslut attbygga ut kärnkraften ytterligare behöver inte fattas . Effektbalanserna bedöms tillfredsställande t. o.m. De effekttillskott som behövs för tiden därefterkräver inte anslag under /75. I verkets preliminärautbyggnadsplaner ingår ett antal gasturbiner, som kan färdigstäUas till slutetav . Verket har också anmält att diskussioner f. n. pågår med vissakommuner om samarbete i fråga om uppförande och drift av kraftvärmeanläggningar. Det tidigare beslutade utbyggnadsprogrammet förproduktionsarUägg-ningar bör enligt vattenfallsverket utökas med ettfjärde aggregat i Harsprångets kraftstation i . Med hänvisnuigtUl Kungl. Maj:ts beslut om fortsatt utredning av vissavattenkraftprojekt i övre har verket vidare redovisat 'ett förslagtUl utbyggnader i älvsträckan VolgsjönHällby i . För budgetåret1973/74 har från investeringsanslaget Kraftstationer m. m. anvisats 1 379 mUj. kr., varav 61 mUj. på tUläggsstat I(prop. 1973:170, NU 1973: 71, rskr 1973: 384). Investermgsramen uppgårtill 1 339 mUj. Jag kommer senare denna dag att hemställa att Kungl. Maj:tföreslår att tiU Kraftstationer m.m. på till-läggsstat tUl riksstaten för /74 anvisa ettinvesteringsanslag av 39 milj. kr. för förvärv av samthga aktier iViskans kraft AB. Investeringsramen för iimevarande budgetår skulle därmeduppgå till 1 378 mUj. För att på kortsikt öka sysselsättningen har Kungl. Maj:t genom skilda beslut förra åretföreskrivit att verket skall tidigarelägga vissa byggnads- ochanläggningsarbeten. Erforderliga medel, varav 9,1 milj. kr. avses bli förbmkade under /74, har stäUts tiU förfogandefrån den anslagsreserv som har beräknats under förevarande investeringsanslag.Verkets totala förbmkning av medel under iimevarande budgetår skulle därmedkomma att uppgå till 1 387,1 mUj. För nästabudgetår förordar jag en investeringsram av 1 480 milj. kr. Av följande sammanställning framgår hurvattenfaUsverkets medelsförbmkning ungefärligen torde komma att fördelasig på olika objektsgrupper /75. För jämförelse redovisas ocksåutfallet /73 och den beräknade medelsförbmkningen /74 (imUj. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet Medelsförbrukningenför vattenkraftanläggningar beräknarjag till sammanlagt 232,4 milj. kr. Ett bifall tUl mitt förslag skulle betydaatt vattenfallsverket under nästa budgetår kan färdigställa kraftstationernavid Vittjärv och 57,9 milj. kr. och.fortsätta arbetena vid ,, Ritsem och Juktan 131,6 nulj. I beloppet ingår vidare 2,6milj. för kapitaltillskott tUl Rebnis kraft AB och 14,3 milj. kr. avseendeefterarbeten och skaderegleringar för idrifttagna kraftanläggningar samtkapitalinsatser för ersättningskraft. I vattenfallsverkets långsiktiga utbyggnadsplaneringår att öka maskin-effekten i befintliga kraftstationer i Luleälven.Detta ger bUliga tUlskott av toppeffekt och bättre regleringsmöjligheter iälven. Installation av nya aggregat harplanerats med sikte på gynnsammast möjliga sysselsättningsutveckling iområdet. Harsprångets kraftstation är förberedd för ett fjärde aggregat. Detavsedda aggregatet, som ger ett effekttillskott av 148 MW, bör enligt verketfärdigställas tUl /79. I sysselsätter vattenfallsverket f. n.omkring 900 byggnadsarbetare. Denna arbetsstyrka kommer successivt attminska fram efter hand som tidigare beslutade utbyggnader i älvenblir färdiga. Från kraftekonomisk synpunkt borde berörda effekttillskott kommanågot senare än verket nu har planerat. Äv sysselsättningsmässiga skäl finnerjag det emellertid angeläget att effektutbyggnaderna i genomförs inära anslutning till pågående utbyggnader. Jag förordar därför att verket redannästa vår får påbörja installationen av ett fjärde aggregat i Harsprångetskraftstation och att erforderliga medel härför 1 milj. kr. av de totalt 40milj. som projektet beräknas kosta ställs till verkets förfogande /75. Sedanregeringen beslutat att inte föreslå någon utbyggnad avVindelälven uppdrogs åt att inkomma med enredogörelse för staten tillhöriga outnyttjade vattenkrafttillgångar i övreNorrland, vilka skulle kunna ersätta utbygg- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 205 nådenav med avseende på såväl sysselsättning som energiproduktion.Sedan redogörelsen remissbehandlats uppdrog Kungl. Maj:t åt verket attfortsätta förberedelserna för utbyggnad av ett antal fallsträckor och efterhand understäUa projekten statsmakternas prövning. Verket har f. n. fleravattenkraftstationer under uppförande, som med hänsyn till sysselsättningen iberörda områden har ansetts böra komma tillstånd, trots att de inte väntas ge den avkastning som normalt krävs för verketsinvesteringar. De tidigare nämnda kraftstationerna vid Vittjärv, Juktanoch Rebnisjaure hör alla tUl denna kategori. Även Stenkullaforseni ingår bland de utbyggnader som vattenfallsverket har haft iuppdrag att förbereda. Projekteringen har bedrivits i samarbete med övrigainnehavare av större fallhöjder i området, eftersom det underutredningsarbetets gång visat sig att en rationell utbyggnad bör omfatta ännuoutnyttjad del av fallhöjden uppströms och nedströms Stenkullaforsen. En samordnadutbyggnad av hela älvsträckan mellan och Hällby skulle omfattakraftstationer vid Volgsjöfors, Stenkullaforsen och . Större delen av fallhöjden vid Volgsjöfors ägs av . Staten är ensam ägare.vid Stenkullaforsen och majoritetsägare vid ,där även har stora fallhöjdsinnehav. föreslår attutbyggnaderna i den berörda älvsträckan för verkets del skall omfatta bådeStenkullaforsen och . Kraftstationenvid Stenkullaforsen får maskineffekten 50 MW och en energiproduktion av220 GWh . får maskineffekten 25 MW och enenergiproduktion av 110 GWh . Den ordningsföljd i vilken utbyggnadernaskall ske bör enligt verket avgöras först närbyggnadstillstånd har meddelats och bestämmas med hänsyn tUl vad som då visar sig lämpligt från tekniska ocharbetsmässiga synpunkter. Projekten ger tillsanuiTans sysselsättning åti medeltal 220 personer . Inte någon av de båda stationerna uppfyllerverkets normala avkastningskrav för nya anläggningar. Som framgått av min redogörelse harsysselsättningspolitiska synpunkter ibland spelat en avgörande roll förställningstagandena till vissa av vattenfallsverkets utbyggnader. Omanläggningarna inte ger normal avkastning på investerat kapital kan verketkompenseras härför genom särskUdaavskrivningsanslag. Vattenkraftutbyggnadernas betydelse isysselsättningshänseende får ses i belysningen av att våra outnytt jadevattenkrafttillgångar ofta är belägna i områden, där det råder påfallandebrist på arbetstilifäUen och där förutsättningarna att finna annansysselsättningsskapande verksamhet är mindre goda. Härtill kommer attutbyggnader av vattenkraft antingen det gäller effektökningar i befintiigakraftstationer eller uppförande av nya anläggningar genom sin driftsäkerhet och goda reglerbarhet gerpålitliga och betydelsefulla tillskott till landets kraftförsörjning. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 206 Förutsättningarnaför produktion av elektrisk energi i vattenkraftstationer är bättre i vårtland än på många andra håU i världen. Enligt min mening bör dessaenergiresurser tas till vara, där detta inte kommer i allvarlig konflikt med andra viktiga samhällsintressen. Väsentiiga undantaghar redan gjorts med hänsyn till mUjö- och naturvårdsintressen. Jag vill idetta sammanhang erinra om att förutsättningarna för och konsekvenserna avytterligare vattenkraftutbyggnader i , , Ljusnan, ochIndalsälven med biflöden f. n. studeras av ensärskUd utredning (C 1972: 02). Vidare har jag erfarit att Svenska kraftverksföreningenoch CDL avser att göra en inventering av vatten-krafttUlgångarna norr omIndalsälven. Jag torde få anledning att återkomma till detta i annatsammanhang. Vad gäller de nu aktuella projekten iÅngermanälven anser jag mot bakgrund av vad jag har anfört detangeläget att dessa kommer till utförande. Härigenom skulle beredassysselsättning åt ca 220 personer i fyra eller beroende på om ävenutbyggnaden av Volgsjöfors kommer tUl stånd. Jag förordar således attkraftproduktionsanläggningarna vid Åseleoch Stenkullaforsen, där staten äger huvuddelen av fallhöjden, byggs utoch att erforderliga medel anvisas härför. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t attavgöra i vilken ordningsföljd utbyggnaderna bör ske. Anläggningskostnaden för har beräknats till sammanlagt 155 milj. kr., varav25 milj. kr. faller på /75. Som jag har framhållit väntasanläggningarna inte ge den avkastning som normalt krävs för verketsinvesteringar. Verket bör därför anvisas medel från avskrivningsanslag förprojekten. Ävskrivningsbeloppen, som med nu kända kostnader för alternativkraftproduktion uppskattas tUl 50 milj. kr., bör slutgiltigt fastställas näranläggningama är färdiga att tas i drift. Medelsförbrukningen för värmekraftanläggningar beräknarjag till sammanlagt 852,6 milj. kr. Större delen av beloppet 599,7 milj.kr. avser pågående utbyggnad av fyra kärnkraftaggregat i . Detförsta aggregatet är försenat och väntas nu i likhet med det andraaggregatet bli taget i drift nästa budgetår. Vidare ingår 137,2 milj. kr. förbeslutade gasturbiner i , Gunnarsbo, Lahall och Stallbacka, 12,9 mUj. för ombyggnaden av kämkraftstationtill oljeeldat kondenskraftverk, 88 milj. kr. för kapitaltillskott tillForsmarks kraftgrupp AB samt 3,5 milj. kr. för kapitaltillskott tillStockholms kraftgrupp AB och AB Kärnkraftutbildning. Vid beräkningen avmedelsbehovet har jag tagit hänsyn till att tidigare lämnade kapitaltillskotttill Bråvallakraft ÄB och kan återbetalas med 1,7 milj. kr.under /75. Genom tidigareriksdagsbeslut har anvisats medel för ytterligare två oljebaseradekondenskraftaggregat (prop. 1971:1, NU 1971:26, rskr 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 207 1971:226, prop. 1972: 1, NU 1972: 15, rskr 1972: 90 och prop. 1973: 1, NU1973: 49, rskr 1973: 184). Det skulle ankomma på Kungl. Maj:t att ta ställningtill lokaliseringen härav. har föreslagit att de bådaaggregaten uppförs i i anslutning till ombyggnaden av där befintliganläggning. Vid min anmälan av förevarande anslag i prop. 1972: 1 (bU. 15 s. 124) framhöU jag att jag inte var beredd attta ställning till huruvida utbyggnaden av de båda aggregaten skulle ske iMarviken. a. borde avvaktas remissbehandlingen av den då offentliggjordarapporten (SOU 1971: 75) angående fysisk riksplanering. När jag i prop. 1973: 1(bU. 15 s. 142) på nytt tog upp frågan, uttalade jag med hänvisning till de riktlinjer för den fysiska riksplaneringen somstatsmakterna hade fastslagit, att instaUation av oljebaserade kondenskraftaggregati utöver pågående ombyggnad om möjligt borde undvikas. Planeringenfick i stället främst inriktas på områden som enligt nämnda riktlinjerbör reserveras för mUjöstörande industri. Det ena av de härberörda aggregaten, vilket skulle ha tagits i drift under /76,har ersatts med gasturbiner. Det andra aggregatet har planerats föridrifttagning under /77, men kan enligt vattenfallsverketsnuvarande bedömning senareläggas till följd av att verket har dragit ner sin belastningsprognos. Inget av de bådaaggregaten ingår således f. n. i verkets aktuella utbyggnadsprogram. De medel somhar reserverats för utbyggnaden 40 milj. kr. kommer därför inte att bliutnyttjade under innevarande budgetår. Vattenfallsverketräknar nu med att ett kondenskraftaggregat eldat med fossUt bränsle behövs /81. Verket har förhandlat med RederiÄB Nordstiernan om bl. a. köp och upplåtelse av mark för ett sådant aggregat ochgasturbiner i Nynäshamnsområdet. Förhandlingarna har resulterat i ett förslagtill ramavtal, som blir giltigt under förutsättning att för lokaliseringenerforderliga tillstånd föreligger efter avtalets undertecknande.Kungl. Maj:t torde senare få pröva frågan om lokalisering av dessaanläggningar. Maj:t härvid finnerden tilltänkta lokaliseringen lämplig, bör verket ha medel till sitt förfogandeför anskaffningen av mark. Jag har räknat med att verket kan behöva ca 13 milj.kr. för detta ändamål imder /75. Medelsbehovetför kärnbränsle under budgetåret1974/75 har av vattenfallsverket beräknats till 25 milj. kr. och avserförskottsbetalningar i samband medupphandling av urananrikningstjänster för bränsle till såväl vissa underbyggnad varande som tre ännu inte beslutade kärnkraftaggregat. Behovethar uppkommit på grund av att har skärptvillkoren för försäljning av sådana tjänster. Köpare som vill försäkra sig omanrikningstjänster frän måste således numera teckna bindandekontrakt före leverans av anrikat uran till den förstabränslesatsen i en reaktor och därtUI betala viss del av kostnaden i förskott. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 208 Vattenfallsverkethar med hänvisning tUl de nya upphandlingsvillkoren begärt medel tUlförskottsbetalningar också under innevarande budgetår. Anslagsframställningenhar i denna del behandlats i prop. 1973: 170 (s. 5261) tUlsammans med vissaandra frågor rörande planering och samordning på lång sikt av landetsförsörjning med kärnbränsle. Jag anförde då (s. 58), att mot bakgrunden av de ändrademarknadsförutsättningarna på anrikningsområdet undersöker möjligheten attupphandla anrikat uran som ett reservlager fördelägarnas vattenfallsverket. kraftgrupp ÄB ochSydsvenska kraft AB gemensamma behov. Bolaget hade därvid tagit uppförhandlingar med , som f. n. är den enda alternativa leverantören av anrikningstjänster. Jagfann det naturligt, att kärnbränslebolaget används som instrument ävenför annan upphandling än den som avser nämnda reservlager och ansåg därför attupphandlingen av anrikningstjänster för här berörda reaktorer också borde skegenom bolaget. har beslutat i enlighet härmed (NU 1973: 71, rskr1973: 384). Den angivnaordningen för upphandling av anrikningstjänster innebär att finansieringen avförskottsbetalningar bör ske genom kärnbränslebolaget. Fullmäktige i har bemyndigats att ställasäkerhet för lån som bolaget behöver ta upp med anledning härav. Jag ärsåledes inte beredd att tillstyrkavattenfallsverkets begäran om medel för förskottslikvider /75. Vid min beräkning tidigare av verkets kapitaltillskott tillForsmarks kraftgrupp AB har jag vidare utgått från att bolaget kommer atttillämpa den föreslagna ordningen vad gäller upphandlingen av anrikat uran tillbolagets båda reaktorer. Det investeringsprogram för distributionsanläggningar som har föreslagit omfattarförstärkningar och utvidgningar av stam-, primär- och regionala nätsamt utrustning för automatiserad driftövervakning. Investeringarna istamlinje- och primärsystemen avser bl. a.400 kV ledningar VietasRitsem och JönköpingBarsebäck,anslutning av kraftstation samt 400/transformeringar i , 400/130kV transformatorstation jämte anslutningsledning i , ledningoch station för anslutning av , 400/130 kVtransformator i , transformering jämte anslutningsledning iRätan, 400/transformatorstation jämte anslutningsfack i , 220 kVledning TäbyJärva, 220/transformering i Järva samt 220/70 kVtransformatorstation i . I investeringsprogrammet ingår också vissaanskaffningar för försvarsändamål, bl. a. utrustning för telekommunikationer.Verket har hemställt att utgifterna härför 1 milj. kr. Medelsbehovet under /75 förvattenfallsverkets investeringar i distributionsanläggningar beräknarjag till sammanlagt 352 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 209 kr., varav 189,8 milj. kr. förstam- och primärnät, 136,7 mUj. för regionala nät och 25,5 milj. kr. Verketsbegäran om omedelbar avskrivning av vissa anskaffningar för försvarsändamålkan jag f. n. inte biträda.