prop · FX0368 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1974 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1942:429) om hyresreglering m. m.; given . Kungl.Majrt viU härmed, tmder åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokoUet överjustitieärenden, föreslå att bifalla det förslag om vars avlåtandetill föredraganden hemställt. Ipropositionen föreslås att hyresregleringslagens giltighetslid förlängs tillutgången av . 1 1974.1 saml Nr 68 Lagom fortsatt giltighet av lagen (1942: 429) om hyresreglering m.m. Härigenomförordnas att lagen (1942r 429) om hyresreglering m. m.i, som enligt lag (1971 r418) gäller lUl utgången av , skaU äga fortsalt giltighet tUl utgångenav . Utdragav protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , . StatsrådetLidbom anmäler efler gemensam beredning med statsrådels övriga ledamöter frågaom förlängning av hyresregleringen och anför. Deallmänna och grundläggande rättsreglerna om hyresförhållanden finns i 12 kap.jordabalken. Vid sidan därav gäller lagen (1942r 429) om hyresreglering m. (omtryckt 1971r 418, ändrad senast 1973r 543; här kallad hyresregleringslagen).Hyresregleringslagen innehåller numera huvudsakligen endast beslämmelser omreglering av hyrans storlek i fråga om bostadslägenheter. Hyresregleringengällde ursprungligen till utgången av september och har därefterförlängts, senast genom lag (1971 r 418) tUl utgången av . Underberedningen av delta ärende har överläggningar hållits mellan företrädare för justitie-och bostadsdepartementen samt för och . Gällandebestämmelser m. m. Hyresregleringslagenär tUlämplig i varje stad, eller munici-palsamhälle som vid 1942 årsingång hade minst 2 000 invånare, om inte Kungl. Majrt bestämmer annat. Dengäller dessutom i annan tätbebyggd ort som Kungl. Majrtkan förordna all lagen i ort där den gäller skall äga tillämpning bara i frågaom visst eller vissa slag av lägenheter. Lagen gäller numera endast för bostadslägenheter,varmed avses lägenhet som upplåtits för all helt eller till inte oväsentlig delanvändas såsom bostad. Från lagens tillämpningsområde undantas bl. a. lägenheti hus eller del av hus som har färdigställts efter utgången av ochallmännyttiga företags lägenheter. Regleringenav hyran sker enligl lagen för flertalet lägenheter enligt elt syslem med s. k.bashyra. Undanlag härifrån gäller bl. a. lägenhet som uthyres i möblerat skick.Om sådan lägenhet är uthyrd mot en 1974: 68 4 hyrasom är avsevärt högre än lägenhetens beskaffenhet och övriga omständigheterföranleder, äger hyresnämnden nedsätta hyran efter vad som finnes skäligt. Isamband däimed kan nämnden även föreskriva att lägenheten i fortsättningenskall vara underkastad den snävare kontroll som följer av systemet med bashyra. Bashyraär den hyra som gällde för lägenheten . Finns ingen sådanhyra lör lägenheten fastställs bashyran lUl det belopp som med hänsyn tiU hyreslägetför jämförliga lägenheter i orten och övriga omständigheter är skäligt.Bashyran får höjas, om det är påkallat med hänsyn till att lägenhetens värdeökats genom sådant ombyggnads-, ändrings- trller underhållsarbete som är av inleendast ringa omfattning eller till annat skäl av därmed jämförlig betydelse. Höjnmgfår även ske om det är påkallat med hänsyn till ökade kostnader för räntor, tomträttsavgäld,löner eller eljest för fastighetens förvaltning. Har ombyggnadsarbete m. m.bekostats av hyresgästen får bashyran i anledning därav liöjas endast omsärskilda skäl är därtill. Höjning av bashyran får inle ske så att hyrankommer alt överstiga vad som med hänsyn till liyresläget för jämförligalägenheter i orten och övriga omständigheter är skäligt. Nedsättning avbashyran kall ske lUl skäligt belopp, om lägenhetens skick avsevärt försämratseller hyresgäst tillkommande föimåner påtagligt inskränkts. Förutom bashyranfår hyresvärden efter avtal med hyresgästen enligt 4 § ta ul skälig ersättningför vissa förbättringsarbeten m. m. Frånsett nu angivna undanlag kanhyresvärden straffas om han tar ut högre hyra än den tUlåtna bashyran. Enlägenhets bashyra fastställs eller ändras genom skriftlig överenskommelse mdlanå ena sidan hyresvärd eller organisation av fastighetsägare, i vUken hyresvärdär medlem, och å andra sidan organisation av hyresgäster. Har överenskommelserörande bashyra inte träffals, får hyresnämnden på framställning av hyresvärd,hyresgäst eller hyres-sökande pröva frågan om fastställande eller ändring avhyran. Om -överenskommelse träffats om en bashyra som väsentligt avviker frånvad som föreskrivits i lagen om fastställande och ändring av sådan hyra, kanhyresgäst, hyressökande eller hyresvärd, som inte själv träffatöverenskommelsen, begära att hyresnämnden skall pröva hyran. skalli sådant fall bestämma hyran till skäUgl belopp. Denangivna ordningen för fasirställande av bashyra infördes . Erfarenheternaav dess tillämpning vid hyresförhandlingar får anses varaövervägande goda. Del är dock uppenbart att ordningen för med sig ellomfattande arbete för hyresmarknadens parts-organisationer. Ärendenenligt hyresregleringslagen prövas av de statliga regionala hyresnämnderna.Fullföljd av talan mol hyresnämnds beslut sker genom besvär hos statenshyresråd under vars tillsyn hyresnämnderna står såvitt gäller ärenden enligthyresregleringslagen. Prop.1974: 68 5 Ilagen (1956 r 567) med vissa bestämmelser, som skola iakttagas sedan hyresregleringenupphört (övergångslagen; ändrad 1968r 345), firms vissa beslämmelser förlösande av de övergångsproblem som kan uppkomma vid avveckling avhyresregleringen. I 2 § föreskrivs all hyresavtal som omfattar även tid efteravvecklingen skall anses uppta den hyra som gällde närmast dessföriiman. Enhgtett infört tredje stycke i paragrafen kan Kungl. Majrt vid beslut omavveckling av hyresregleringen för viss eller vissa orter eller vissa slag avlägenheter sätta ut en övergångstid och förordna om sådan begränsning av hyreshöjningarnaunder att hyran vid dess slut är anpassad till hyran för likvärdigalägenheter (2 § tredje stycket). För bostadslägenhet sominte omfattas av hyresregleringslagen till-lämpas de beslämmelser om hyressättningsom finns i 12 kap. jordabalken. Dessa bestämmelser har den primära uppgiftenatt trygga hyresgästens besittningsskydd. I jordabalken tillförsäkrashyresgästen elt direkt besittningsskydd som i princip innebär rätt att vidhyrestidens utgång få hyresavtalet förlängt. För att hindra altbesittningsskyddet sätts ur spel genom hyreskrav har del förenats med normerför hyressättningen. Bestämmelserna om villkoren för fortsatt förhyrninginnebär i huvudsak följande. Vidförhyrning av en lägenhet bestäms hyran och andra villkor genomöverenskommelse mellan hyresvärden och hyresgästen. Förlänges hyresavtalet,skall hyran utgå med skäligt belopp. Den hyra som hyresvärden fordrar skallgodtagas om den inte är oskälig. Den fordrade hyran skall anses oskälig om denväsentiigt överstiger hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet ärlikvärdiga. Härvid skall bortses från lägenhet vars hyra inte är rimlig medhänsyn till det allmänna hyresläget i orten för närmast jämförliga lägenheteri nybyggda bostadshus. innebär principiellt inte bara att jämförligalägenheter får lika höga hyror utan också, åtminstone på , atthyrorna i hela lägenhetsbeståndet anpassas till varandra efter lägenheternasvarierande bruksvärden. Hyroma blir därigenom relativt bestämda. Eftersomnyproduktionen till alldeles övervägande dd förvaltas av de allmännyttigaförelagen, blir dessa förelags hyressättning, som bygger på självkoslnadsprincipen,prisledande. är också innebörden av den särskUda regeln om hänsyn till hyreslägeti nybyggda bostadshus i orten. Av särskild betydelse är altreglerna om besittningsskydd beträffande bostadslägenheter avlöstes avpermanenta bestämmelser i 12 kap. jordabalken. avveckladeshyresregleringen för lokaler, dvs. andra lägenheter än bostadslägenheter, medverkan fr. o. m. . Vissa övergångsregler gäller dock.Hyresregleringslagen är en ren priskontrollag beträffandebostadslägenheter. 1974: 68 6 Alltsedanmitten av har regleringen stegvis avvecklats för stora kategorier avlägenheter. E)ella har skett dels genom lagändringar dels genom beslut av Kungl.Majrt. SärskUt betydelsefulla lagändrmgar antogs , då upplåtelser iförsta hand av lägenheter i allmännyttiga och därmed jämställda bostadsföretagshus undanlogs från regleringen, , då det föreskrevs att lägenheter i huseller del av hus som färdigställdes efter utgången av inle skulleomfattas av denna, och , då bostadslägenheter som färdigställts under år19581968 undanlogs från regleringen. Är infördes möjlighet för hyresnämndatt besluta om undanlagande från regleringen av hus eller del av hus som undergåttomfattande ombyggnad. Kungl.Majrt har vidare genom en serie beslut förordnal om såväl regional som kalegorimässigavveckling av hyresregleringen. gällde hyresregleringslageni fråga om bostadslägenheter i 43 kommuner (i vissa fall endast del avkommunen). Del totala antalet hy-resreglerade lägenheter vid sa:tiima tidpunktuppgick till omkring 350 000. Av dessa fanns drygt 135 000 i ,knappt 40 000 i och knappt 20 000 i kommun. De hyresregleradelägenheterna finns framför allt i äldre fastigheter. Vidöverläggningar med företi-ädare för justitie- och harföreträdare för ansett att en kortare förlängning avhyresreglerirgslagens gUtighetstid kan vara lämplig men all den bör omfattahögst liden fram till utgången av . Företrädare för har ansett, att skäl till förlängning saknas och alt förlängning iallt fall inte bör ske än till utgången av . FörhåUandenapå bostadsmarknaden skiljer sig väsentligt från vad som gällde dåhyresregleringen kom till. Bostadsbyggandet har legal på såhög nivå att bostadsbristen på de flesta håll kunnat hävas. En regionalavveckling av hyresregleringen har kunnat ske så alt hyreslagens regler på deflesta orter utgör de enda normerna för hyressättningen. Inom 43 kommuner ellerdelar av dem gäller dock alltjämt hyresregleringen. Denuvarande förhållandena med två olika syslem för hyressättningen, ett enligtden allmänna hyreslagen och ett enligt hyresregleringslagen, medför vissakomplikationer. Allmänt kan sägas att del i längden blir svårhanterligt allbehöva arbeta med skilda regler för hyressättningen. Den nuvarande ordningenleder också till en hyressplittring mellan hyresreglerade och icke hyresregleradelägenheter som i en del fall kan framstå som ogmndad. De schabloner förhyreshöjningar som parterna på hyresmarknaden tillämpar inom hyresregleringenkan medföra hyres- 1974: 68 7 höjningarsom i del särskilda fallet i själva verket inle är motiverade. Ä andra sidankan en avveckling av hyresregleringen medföra påfrestningar i form av ökadehyror för enskilda hyresgäster. Inombostadsdepartementet förbereds f. n. en översyn av bostadspolitiken. Flera av Kungl.Majrt tUlsatta utredningar, nämligen boendeutredningen (In 1970 r 36),utredningen (In 1972 r 03) rörande bostadsfinansieringen, bostadsskaltekommittén(Fi 1972 r 08) och hyrespro-cesskommitién (Ju 1973: 07) har anmodats alt tiUden avge förslag till åtgärder inom resp. utrednings ämnesområde.Avsikten är all förslag till bostadspolitiska åtgärder avseende bl. a.hyresfrågor skall kunna föreläggas . Det kan inte nu bedömas ivad mån sådana förslag kommer att påverka frågan om hyresregleringen. I avvaktanpå alt underlag för bedömning av denna fråga föreligger bör hyresregleringslagensgUtighetstid förlängas, lämpligen till utgången av eftersomflertalet hyresavtal rörande bostadslägenheter löper ut per . Jaghemställer att Kungl. attantaga inom upprättat förslag till lag om fortsallgiltighet av lagen (1942 r 429) om hyresreglering m. m. MedbifaU tUl vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Majrt Konungen alt lUl skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till della protokoll utvisar.