prop · FX0361 · 1974-12-31 00:00:00 — Om dessa beräkningar till-lämpas på SISUrshögre avverkningsalternativ blir resultatet en halvering av sysselsättningsvolymeni skogsbruket . Anledningen härtill är främst att det bedömtsvara nödvändigt att rationalisera avverkningsoperationerna ytterligare. Även om ralionaliseringslakten i den nämnda utredningenkan ha överskattats är dock tendensen klar. En ökad avverkning den närmastetiden kommer inte att öka sysselsättningen i skogsbruket. En ökad satsning påskogsvård skulle dock kunna minska konsekvenserna från sysselsättningssynpunktav rationaliseringen både . Enligl min mening är detdärför angelägel att intensifiera skogsvården både för att minska en framtidasvacka i virkesförsörjningen och för att förbättra sysselsättningen. Sådanaåtgärder är emellertid särskilt ekouomiskt betungande i områden där skogsbruketarbetar med obetydliga ekonomiska marginaler. Så är fallet i främst norraSverige. är det oftast i dessa områden som skogsbruket har denstörsta betydelsen för sysselsättningen. Enligt min mening bör därför skogsvårdeni norra intensifieras med stöd av statliga bidrag. Förslag om ett skogsvårdsprogram med statiigt stöd förvissa delar av har framförts dels av vissa skogsbolag ochskogsägareföreningar, dels av myndigheter och organisationer. Förslagen harframförts både i särskUda skrivelser och länsplanering. Frågan togsäven upp vid riksdag i samband med behandlingen av propositionen (1972r111) angående regional utveckling och hushållning med mark och vatten. Chefenför dåvarande anförde därvid att frågan om en intensivareskogsvård skulle tas upp i anslutning till prövningen av skogspolitiskautredningens förslag. dagen ansåg att förslag borde läggas fram redan till 1973års riksdag. Skogspolitiska utredningen överlämnade sina förslag r . Rege ringen uttalade därvid att dessa förslag inle kunde ligga till grund för skogspolitikens utformning utan ytterligare utredning. tillkallades därför sakkunniga för att utreda vissa frågor inom skogs politiken, skogsutredning (Jo 1973r 6). . ' . ' Enligt min mening'är en intensifierad skogsvård i norraSverige så betydelsefull både för sysselsättningen och för den framtida virkespro duktionen alt de sakkunnigas förslag inte bör avvaktas innan åtgärder vidtas i detta avseende. De tidigare nämnda förslagen tiU intensifierad skogsvårdinrymmer åtgärder som skulle ge en ökad virkesproduktion både på kort och långsikt. Förslagen omfattar även åtgärder som ger sysselsättning både den närmastetiden och i ett längre perspektiv. De åtgärder som föreslagils är gödsling avfastmark, gödsling och/eller dikning av myr och sumpskog, intensifiering avröjning och skogsodling, igenplantering av nedlagd samt snabbareavveckling av gammal skog med låg tillväxt. Av den totala skogsmarksgödshngen har ca35 % ulförts i de fyra nordligaste länen. Den utförs nästan helt av storskogsbruket.Skogsgödslingen skapar möjligheter att snabbt öka avverkningarna i samma månsom tillväxten ökar. Frågan om gödsling både i jordbruket och skogsbruket är f.n. föremål för utredning. Enhgt min mening bör utredningsarbetet slutförasinnan ställning tas i dessa frågor. Vad gäller dikning av torvmarker har det hävdats att sådanskulle kunna påverka grundvattennivån negativt i skogsbestånd som ligger inärheten av torvmarkerna och därmed orsaka en lägre produktion där. Innan dennafråga är bättre belyst är jag inte beredd att ta upp frågan om en intensifieradverksamhet med dikning av torvmarker. Till frågan om dikning av skogbevuxna försumpademarker återkommer jag . Beträffande skogsodling på marker som tagits urjordbruksproduktionen vill jag framhålla följande. För plantering av sådanamarker finns ett särskUt anslag. Bidrag utgår med av kostnaderna för själva åtgärden och för planeringen av den. Den anvisadebidragsramen har under en följd av år uppgått till 6 milj. kr. men har inteutnyttjats helt. Vidare har anvisats medel för försöksverksamhet medlandskapsvårdande åtgärder inom odlingslandskapet. Innan resultat föreligger avbl. a. denna försöksverksamhet är jag inte beredd all föreslå någon ändring avdel statliga slödel till skogsplantering på nedlagd jordbruksmark. Inteobetydliga arealer nedlagd jordbruksmark har luider en följd av år förbuskats.Dessa arealer är inle till nytta varken för skogsbmket eller för jordbruket ochkan inle heller sägas vara attraktiva inslag i landskapet. Enligt min mening ärdet angeläget all en klarare bild av läget erhåUs så att utnyttjandet av dessamarker kan ske på ett från alla synpunkter sett bästa sätt.. Jagavser därför att senare föreslå Kungl. Majrt alt uppdrag lämnas ål ,lantbruksstyrelsen och alt gemensamt utarbeta förslag tillåtgärder på marker som tagits ur jordbruksproduktionen och som ännu inte kommittill särskilt utnyttjande. Förslagetom snabbare aweckhng av gammal skog med låg tillväxt kan jag inle helt biträda.Jag anser det emellertid angelägel att påskynda en. fortsatt restaurering avsådana lågproducerånde bestånd som har karaktären av träs- och restskog ochsom vanligen uppkommit genom olämpliga huggningsformer under första hälften avdella århundrade. Sådan restaurering som medverkar tiU att ökaskogsproduktionen på lång sikt bör stödjas inom ramen för elt skogsvårdsprogramför norra . Skogsodhng, röjning, dikning av sumpskogar och i viss mångallring är exempel på investeringar vars avkastning man kan tillgodogöra sigförst långt fram i liden. Älgärdernå är nödvändiga för alt skogsmarkensproduktionsförmåga skall kunna utnyttjas på bästa sätt. Inom vissa delar avNorrland där skogsbmkets lönsamhet på grund av geologiska och klimatiskaförhållanden, stora transportavstånd m. m. är dålig bedrivs skogsskötseln medrelativt låg intensitet. har emellertid dessa områden sedan gammallskogsbruket som basnäring och är beroende av ell skogsbruk på högsta möjliga inlensilelsnivå. De inventeringar som gjorts i fråga om äterväxlresullafeni har i flera fall visat all antalet huvudplantor i föryngringarnaminskal kraftigt under det senaste årtiondet. Vidare har plantöverlevnaden visatsig vara mindre god i extrema klimallägen, vanligen beroende på olämplig plantproveniens.Dessutom har, uppenbarhgen i alltför stor utsträckning, valts självföryngringunder fröträd i stället för kultur. Detta har haft till följd att den s. k. kalmarkstidenblivU alltför lång och föryngiingsresultatet ofta dåligt. Behov föreliggeralltså av ett omfattande restaureringsarbete på äldre hyggen medotillfredsställande åter-växl. Det är över huvud taget angeläget att kalmarkstidernagörs så korta som möjligt genom utnyttjande av intensiva återväxtåtgärder sommarkberedning under fröträd eller skogsodling. På så sätt kan den framtidaskogsproduktionen ökas. Kostnaderna för de nämnda åtgärderna kan emellertidofta vara ekonomiskt betungande. Enligt min mening är det därför angeläget allsamhället går in med stöd till sådana restaureringsåtgärder i. norra återväxtåtgärder på områden där träs- och restskogar avverkas böräven omfattas av detta stöd. Röjning av plant- och ungskog är nödvändig för alt enonödig produktion av klenvirke skall undvikas. Stora arealer har röjts genomberedskapsarbete . Trots della finns omfattande områden därröjningen blivit eftersatt. har beräknat att om deleftersläpande röjningsbehovét i norra skall hämtas in under en fordras att de årliga röjningsarealerna ökasmed ca 60 000 ha. Plant- och ungskogsröjning bör normalt ingå i skogsägarensåligganden. Skogspohtiska utredningen har föreslagit att detta skallföreskrivas i skogsvårdslagen (1948r 237). Den omfattande eftersläpningen göremellertid att del är angeläget med en satsning i norra från samhälletssida för att avhjälpa denna brist och möjliggöra en mer normal omfattning påröjningsverksamheten . Andelen avverkat virke från skogsvårdande gallringar harsedan början av 1950-talet minskat från till som medeltal för hdalandet. Gallringsandelen är lägst i norra . Orsaken till denna utvecklingär dels att mängden gallringsbara bestånd har minskat, dels alt kostnadsutvecklingeni många fall gjort att gallringen inte är lönsam. Mekanisering av gallring äravsevärt svårare än mekanisering av slutavverkning. Ett omfattande arbete medutveckling av mekaniserade gallringsmetoder pågår. Svårigheter kommer dock attfinnas kvar särskilt i där del lämpliga virkesutlageli gaU-ringarna ofta är lågt och dimensionerna klena. Från skogsbmkets sida harsvårigheterna i detta avseende mötts med skogsvårdsprogram som innebär få ochkraftiga gallringar. Sådana program innebär en kompromiss mellanproduktionsmässiga och företagsekonomiska önskemål. För att minska de förlustersom dessa program kan ge i form av minskad gagnvirkesproduklion ochsjälvgallring finner jag del angelägel att samhäUet satsar på en ökning av deskogsvårdande gallringarna i norra . Dikningen av torvmarker har jag berört i del föregående.Jag framhöll därvid att jag inte nu är beredd all la upp denna fråga.Virkes-balansutredningen har i sill belänkande (SOU 1968r9) Virkesbalanser 1967redovisat förekomsten av stora arealer sumpskogar särskilt i de fyranordligaste länen. Genom dikning av dessa marker kan enligt utredningensbedömning den årliga bmttoproduktionen ökas med över 1 milj. ni- sk. Enligl minmening är det angelägel att samhället stödjer en sådan verksamhet i norraSverige främst med tanke på den framtida råvaruförsörjningen för industrin. Sammanfattningsvis förordar jag att följande åtgärderskall ingå i ett skogsvårdsprogram för norra , nämhgen återväxtåtgärderi första hand på områden med otillfredsställande föryngringsresultal och påområden som legal obehandlade, återväxtåtgärder på områden därträs- och restskog avverkas, inhämtning av eftersläpande röjningsbehov i plant-och ungskogar, skogsvårdande gallringar i bestånd med relativt lågavirkesförråd eller klena dimensioner, avverkning av träs- och restskogar samtdikning av skogbevuxna, försumpade marker. Jag vill betona att det är angelägel att skogsvårdsåtgärdersom normalt skall utföras och som inte ingår i delta program ocksåintensifieras. Det stathga stödet till de särskilda åtgärder jagföreslagit i det föregående bör begränsas till norra . Delhittillsvarande stödet på området är såvitt gäUer anslaget Åtgärder för ökadskogsproduktion i m. m. begränsat till de fyra nordligaste länen ochsåvitt gäller det s. k. skogliga inlandsslödet till i huviidsak Norrlandsinland. Del nu ifrågavarande stödet bör enligl min mening omfatta hela Norrlandutom samt dessutom , , , och Älvdalenskommuner i och i . Skogsbrukelsbetydelse för sysselsättningen och skogsbrukets ekonomiska marginaler varierargivetvis inom det nämnda området. Det stöd som jag föreslår i det följande bördärför differentieras i viss utsträckning. Ett högre stöd bör utgå inom eltområde motsvarande det inre stödområdet enligt 4 § kungörelsen (1970r 180) om statiigtregionalpolitiskt stöd (ändrad senast 1973r 869). Stödelsstorlek bor i princip uppgå till högst av godkänd kostnad i detföreslagna inre området och till högst av sådan kostnad i övriga delar. mån bidrag nu kan utgå med högre procentsats i samverkansområdena bör dennatUlämpas även i fortsättningen. När det gäller åtgärder som ger vissa intäkter,nämligen gallring samt avverkning av restskogar och motsvarande bör bidragetdock avse den beräknade skillnaden mellan skogsägarens alla direkta ochindirekta kostnader för avverkningen och intäkterna för virket. För att skapaen enklare administration bedömer jag det lämpligt att de procentuella bidragenomformas till ett fast bidrag per arealenhet. Dessa fasta bidrag bör omprövasefter hand med hänsyn till kostnadsutvecklingen. Fasta bidrag kan givetvis intebli helt rättvisa. Detta uppvägs enligt min mening av den förenkladeadministrationen av verksamheten. Avsikten med stödet är ju främst att skapasysselsättning i en verksamhet som först på lång sikt kan ge utdelning för denenskilde markägaren. Delföreslagna stödet bör verksamt kunna bidra till att öka sysselsättningsmöjligheternainom skogsbruket. I första hand bör självfallet de som redan arbetar iskogsbruket eller arbetslösa skogsarbetare på orten sysselsättas inom härberörd skogsvård. Del är därför angeläget med en nära samverkan mellan skogsbmketoch arbetsmarknadsmyndigheterna. Centralt bör stödet administreras av ,i samråd med vad gäller regional fördelning och tidpunktför genomförande. Skogsvårdsstyrelserna bör svara för den regionalaadministrationen. I den mån redan arbetslösa skall utföra åtgärderna börarbetskraften anvisas av arbetsförmedlingen. Mot bakgrund av vad jag nu sagtoch av all staten och skogsbolagen är de dominerande markägarna i det inrestödområdet föreslår jag att stödet utgår likformigt till alla ägarekategorier. Effekten på sysselsättningen av det föreslagna programmetberor helt på vilka åtgärder som kommer all dominera och hur verksamheten kom- meralt fördelas geografiskt. För egen del anser jag det angeläget att åtgärder idet inre stödområdet prioriteras. Detta får emellertid inte hind-la verksamhetav större omfattning i de övriga delarna av det område som enligt vad jagtidigare har förordat bör omfattas av stödet, om sådan verksamhet kan bidra tUlatt öka effekten till. Jag beräknar alt de åtgärder jag föreslagitskall kunna ge en ökad sysselsättning om ca 250 000 dagsverken saml pålång sikt ytterligare 250 000 dagsverken . Sammanlaget motsvarar delta ca2 500 årsverken. Deföreslagna åtgärderna bör leda tUl en tillväxlökning som kan möjliggöraen ökad avverkning i förhållande till vad som annars är möjligt. Denna ökningkan beräknas uppgå till 3-4 milj. m sk. Somjag tidigare nämnt bör stödet administreras centralt av . Skogsstyrelsenspersonalresurser behöver därvid förstärkas. Kostnaderna härför under budgetåret1974/75 beräknar jag lUl . bör medges att /75 överskrida anslaget med motsvarande belopp.Del ankommer på Kungl. Majrt att besluta i denna fråga. En fömtsättning för attprogrammet skall bli effektivt är att det finns väl underbyggda planer förverksamheten. Detta är också en förutsättning för alt denna skall så långtmöjligt kunna bedrivas i samverkan mellan olika markägare. En sådan samverkanär angelägen enligl min mening. Redan befintliga planer som kan utnyttjas harför del enskilda skogsbruket i stor utsträckning utarbetats inom ramen för denverksamhet inom samverkansområden som bedrivs i de fyra nordligaste länen. Denkompletterande planering som behövs för del privata skogsbmket föreslår jag erhåUerstöd av samma storlek som . Som jag tidigare nämnt är det av avgörandebetydelse för effekten av ifrågavarande stödverksamhet att planering kan skeför en inte alltför . Jag föreslår därför att verksamheten i förstahand skall planeras för en tioårsperiod. Vissa modifieringar kan bli aktuellabl. a. i samband med ställningstagandena till förslagen års skogsulredning.Jag förutsätter att skogsforskningens senaste rön tillämpas och all endastfullgott plant-nialerial kommer tiU användning. Detankommer på Kungl. Majrt eller myndighet som Kungl. Majrt bestämmer att meddelade särskilda föreskrifter som kan föranledas av bifall lUl vad jag nu förordat. Deberäkningar av råvarutiUgångarna för industrin som jag tidigare refererat ärtraditionella så till vida att de omfattar endast de volymer som ryms i självaträdstammen. En inle obetydlig fibervolym finns emellertid i loppar, grenar ochstubbar som inte tas tillvara. Detta gäUer även en förhållandevis storvolym i de småträd som lämnas kvar vid ungskogsröjningar. Enligl riksskogstaxeringenuppgår volymen av i skogenkvarlämnade fällda hela träd till meUan 5 och 6 milj. m sk . Vid enintensifiering av röjningsverksamheten skulle denna volym öka avsevärt. Vissabedömningar visar all volymen toppar, grenar och stubbar som lämnaskvar uppgår till kanske 2030 milj. m'' sk. Enhgt min mening är det angelägetatt dessa fibervolymer så långt som möjhgt kommer liU användning. Fråganom vilka metoder och hjälpmedel som skall användas vid tillvaratagande av detnämnda "skogsavfaUet" har varit föremål för forsknings- och utveckhngsarbete.Jag har framhåUit att man bör positivt pröva stöd till ulveckUngsarbeleav maskiner och metoder Töf ett effektivare utnyttjande av skogsavfaUet somenergikälla. Frågor om separering av de oHka komponentema i avfaUet har ännuinte lösts på sådant sätt att hela den tillgängliga fibermängden .kan kommatill användning i massainduslrin. I elt längre perspektiv bör man emellertidräkna med alt det utveckhngsarbete som görs kan komma skogsindustrintillgodo och motverka en ogynnsam utveckling av råvamut-budel beräknat påtraditionellt sätt. AltskogsavfaUet tas tUl vara är viktigt även med hänsyn till förekomsten av inseklshärjningar.I våra skogar pågår omfattande insektshärjningar som minskarskogens tillväxt och därmed råvarutillgångarna för industrin. Inseklshärjningarnakan minskas bl. a. genom att skogsavfallet las omband. Motbakgrund av det sagda bör enligt min mening stathgt stöd kunna lämnas tillforskning och utveckling rörande maskiner och metoder för tillvaratagande avskogsavfall m. m. För della ändamål behöver särskilda medel anvisas. Jagförordar all 2 milj. kr. anvisas för nästa budgetår för ändamålet. Dessa medelbör anses ligga inom ramen för det förslag om åtgärder för bättre hushållningmed energi som anmälts i prop. 1974r 25 angående vissa ekonomisk-politiskaåtgärder. Verksamheten bör administreras av skogshögskolan efler samråd . Medlen bör användas så att forskningen kanomsättas i praktiken så snabbi som möjligt. 6 Anslagsfrågor för /75 11 D 5. Åtgärder för intensifierad skogsvård i norra , m. m. 1972/73Utgift 18 712 050 1973/74Anslag ilO 100 000 1974/75 Förslag 40 100 000 'Anslaget Åtgärder för ökad skogsproduktion i m. m. Statsbidragutgår till enskilda markägare i de fyra nordligaste länen. Huvuddelen avanslaget utnyttjas för bidragsgivning inom s. k. samver- kansområden(lokaliserade till de delar av länen, där skogen ej är att hänföra tUl svårföryngrad),medan en mindre del utgår för att fullgöra tidigare planerade åtgärder inom s.k. skogsvårdsområden i . Bidragsbestämmelserna finns i kungörelsen (1940r599) angående vUlkor för statsbidrag från anslaget till åtgärder för ökadskogsproduktion i m.m. (ändrad senast 1960r327) saml i regleringsbrevför /61 angående bl. a. det särskilda stödet ål skogsbruket iövre . Beräknad ändring 1974/75 Intensifierad skogsvård i norra 11 000 000 900 000 4- 400 000 4- 200 000 4- 30 000 000 4- 30 000 000 4- 30 000 000 /73 har samverkansområden fastställts med en areal av ca 250 000 ha. Sedan verksamhetens början har om råden med sammanlagt ca 2,3 milj. ha blivit faststäUda. Av den privat skogsmark som bedöms lämplig för områdesbildning ingår i samverkansområden. Skogsägarnasintresse för att bilda samverkansområden är stort. Den hittUlsvarandeverksamheten har visat att områdesbildning medför en aUmänt ökad aktivitet inleendast vad beträffar bidragsberättigade skogsvårdsåtgärder utan även i frågaom avverkningar m. m. F. n. återstår för områdesbildning ca 1 milj. ha. Dennaberäknas vara slutförd om . En successiv revidering avområdesplanerna är emellertid nödvändig och skulle kunna passas in i den formav skogsvårdsprogram som riksdag begärt. Mol bakgrund av detta ochmed hänsyn till ökade kostnader för avsyning och uppföljning av verksamhetenföresläs all rambeloppet räknas upp med . Behovet av bidrag inom skogsvårdsområden bedömsminska successivt. För /75 föreslås dock en uppräkning avram-beloppet med . Utbetalningarna under anslaget beräknas till 10,1milj. Statenskostnader för /75 för det program avseendi intensifieradskogsvård i norra som jag föreslagit i det föregå ende beräknar jagtill 30 milj. kr. För ändamålet bör en särskild bir dragsram anvisas.Rambeloppet bör, förutom förvaltningsbidrag, avsj skogsvårdsstyrelsernasutfästelser om bidrag. När den verksamhet jag nuförordat kommit i gång bör vissa äldra bidragsformer successivt avvecklas. Dellagäller t. ex. bidragen till skogsvårdsområden och samverkansområden inom ramenför ifråga> varande anslag. Nya utfästelser om bidrag enligl de äldrebestämmelser na bör inte göras annat än om de behövs för att tillgodose redanupp gjorda planer. Den del av detta anslag ca 2 milj. kr. som används förskogsvägbyggnad bör senare överföras till anslaget Vägbyggnader på skogar ienskild ägo. Vidare bör den dd av anslaget Bidrag till skogs-förbättringar somanvänds för visst återväxtarbele i i fortsättningen i huvudsakorienteras till övriga delar av landet. I fråga omsamverkansområden föreslår jag att ramen tills vidare under /75las upp med oförändrat 11 milj. kr. Ram-beloppet bör, förutomförvaltningsbidrag, avse skogsvårdsslyrelsens utfästelser om bidrag. Förstatsbidrag tUl åtgärder avseende skogsvårdsföretag i bör ramentills vidare under /75 las upp med oförändrat . Kungl.Majrt bör kunna jämka fördelningen mellan de tre ändamålen. För utbetalningunder anslaget beräknar jag 40,1 milj. kr. 6.2 Forskning rörande tillvaratagande av skogsavfail m.m. Idet föregående har jag föreslagit att medel skall anvisas för forskning ochutveckling av maskiner och metoder för tillvaratagande a skogsavfall m.m. förenergiändamål och andra ändamål. Verksamheten bör administreras avskogshögskolan efler samråd med nämnden föl skogsteknisk forskning. Kostnadernaför nämnda verksamhet budget /75 beräknar jag till 2 milj. kr. Medhänvisning härtill förordar jag att i riksstaten för /75 försupp ett reservationsanslag av 2 milj. kr., benämnt Forsk ning rörandetillvaratagande av skogsavfall m.m. Av praktiska skäl höt emellertid helakostnaden för verksamheten bestridas frän anslaget SkogshögskolanrDriftkostnader. Detta anslag kommer härigenom ati belastas med elt högre beloppän vad som beräknats i riksstatsförslaget Del av mig nu förordade anslagetkommer sålunda all fungera som s. k. täckningsanslag för riksstaten. Underåberopande åv det anförda hemställer jag all Kungl. 1. godkänna vad jag förordat rörande statsbidrag till intensifierad skogsvårdi norra , 2. godkänna vad jag förordat om stöd till forskning och utvecklingrörande maskiner och metoder för tillvaratagande av skogsavfall m.m., 3. medge att under /75 utfästs statsbidrag med högst . till intensifierad skogsvård i norra saml till skogliga åtgärder inom samverkansområden i defyra nordUgasle länen och för alt fullgöra skogsvårdsförelag 4. till Åtgärder för intensifierad skogsvård i norra , m. m. /15 under nionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 5. till Forskning rörande tillvaratagande av skogsavfall m.m. för budgetåret1974/75 imder nionde huvudtiteln anvisa elt reservationsanslag av 2 000 (XX)kr. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Majrt Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.