prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Idessa anges också vilka myndigheter som skall svara för olikaransoneringsåtgärder. Huvudansvaret förhandhavandet av regleringen ligger på bränslenämnden som är ett nyinrättatsjälvständigt organ knutet till överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Bränslenämndenhar det överordnade ansvaret för ransoneringen av olja, bensin och andraflytande bränslen. fördelar landets tillgångar av dessa bränslentill olika huvudändamål. Vad gäller fördelningen av flytande bränsle för motordriftbestäms fördelningen mellan olika förbrukningsändamål i samråd mellanbränslenämnden och transportnämnden. harhand om ransoneringen ifråga om sjöfart och luftfartsverket ifråga omluftfart. sköter i huvudsak ransoneringen ifråga ommotordrift inom jordbruks-, trädgårds- och fiskerinäringarna. Ansvaret förransoneringens genomförande i tekniskt hänseende vilar, såvitt gäller flytandebränsle för motordrift, på transportnämnden. Vissa andra myndigheter och organtilldelas särskilda kvoter av flytande bränsle och handhar då regleringen inomsitt område. Länsstyrelserna och kristidsnämnderna prövar vissa frågor omtilldelningen av flytande bränsle till förbrukarna. Allmännabestämmelser för elransoneringen ges i kungörelsen om reglering avförbrukningen av elektrisk kraft. Föreskrifter om elförbrukningen utfärdas avstatens elransoneringsnämnd (SERN) som i likhet med bränslenämnden är ettnyinrättat organ. För att samordna deolika departementens och myndighetemas handläggning av frågor omenergiförsörjningen på kort sikt har en särskild försörjningsberedning underhandelsministerns ordförandeskap tillsatts. Vidare har ett energirådtillskapats för att biträda regeringen vidutformningen av energipolitiken på såväl lång som kort sikt. I rådetingår representanter för bl. a. de politiska partierna, löntagarorganisationernaoch olika näringsgrenar. I mitten avdecember förelåg en prognos angående oljeimporten december1973februari 1974. En ytterligare minskning av importen förutsågs. 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 23 tadesimportbortfallet till för bensin och för motorbrännoljaoch eldningsolja i förhållande till förväntad import i ett normalläge.Bortfallet i importen av gasbensin för framställning av plaster, kemikalier m.m. uppskattades till . Nedgången i importen av råolja beräknades tillca . Genom att raffinaderierna också disponerar råolja från sina lager kanderas kapacitet i stort utnyttjas. Detta betyder att nedgången i tillförselntill marknaden, dvs. import och inhemsk produktion, inte är lika markant sombortfallet av import. För bensin beräknadesunder decemberfebruari tillförsel-bortfaJJet till , för motorbrännoljaoch eldningsolja till och för tjock eldningsolja till . De bedömningarom energibalansen som då kunde göras låg till grund för bränslenämndens och statens elransoneringsnämndsbeslut om ransoneringen. En ny enkät för perioden decemberfebruari somutförts visar på en i förhållandetill nämnda prognos oförändradtillförsel av råolja och eldningsolja. För bensin förutses emellertidett bortfall i tillförseln om 25 ä om hänsyn tages även tillproduktionsökningen av gasol och enförutsedd ökning av framställningen av plastråvaror. Dessa produktionsökningarsker genom att raffinaderiprocesserna läggs om i syfte att tryggaråvarutillförseln till ett flertalviktiga industribranscher, bl. a. verkstadsindustrin och den kemiskaindustrin. De nya siffrorna över tillförseln av bensin föranleder ingen ändringi den beslutade ransoneringen. En utgångspunktvid utformningen av ransoneringsbestämmelserna har varit dels att bibehållaproduktion och sysselsättning på en hög nivå, dels att förbrakningen av energiunder ransoneringstiden inte får varastörre än att beredskapslagren av olja i stort sett hålls intakta. Inskränkningarnariktar sig på grund härav huvudsakligen mot hushållens energikonsumtion. Ransonering av drivmedel införs den 8 januari1974. Den första ransoneringsperioden gäller till . Allaregistrerade personbilar får en standardranson av . Tillövriga registrerade fordon (främst lastbilar och bussar) är standardransonenavvägd för en körsträcka av ca. Fordon i yrkesmässig trafik tilldelasutöver standardransonen en förskottsranson. Vissa mängderbensin, motorfotogen och motorbrännolja reserveras för tilldelning eftersärskild prövning (behovsranson) till angelägna ändamål inom främsttransportväsende, jordbrak och fiske. , som tekniskt ansvarar för drivmedelsransoneringen, kvoterar behovsransonernatill de olika länsstyrelserna. Ansökan om extratill-delning görs hoslänsstyrelsen i det län där fordonsägaren är bosatt. Från den behovsranson sombeviljas görs avdrag för den förskottsranson som kan ha utgått. räknar förtransportsektorn med en ny ransone- 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 24 ringsperiodmed standardranson fr. o. m. om inte försörjningsläget väsentligtförändras. Längden av och standardtilldelningensstorlek får fastställas med hänsyn till då rådande försörjningsläge. För eldningsoljor gäller från atttilldelningen till förbrukare inom industrin som använder mer än 350 m'' per årsker genom särskilda tillstånd. Övriga industriförbrukare får sin tilldelningreglerad genom en kvotering i handelsledet. Riktpunkten är att åstadkomma enbesparing i förhållande till av företagen planerad förbrukning.Bränslenämnden skall söka vägar att genomföra besparingar på ett sådant sättatt produktion och sysselsättning störs på minsta möjliga sätt. Den överenskomna begränsningen ioljeleveranserna bl. a. för uppvärmningsändamål ersätts avransoneringsbestämmelser. För uppvärmning av bostäder m. m. och varmvattenberedningblir tilldelningen av eldningsolja lägre än behovet mednormala temperaturer. Graden av påfrestningar för den enskilde blir såledesberoende av hur sträng vintern blir. Den starka åtstramningen avbränsletilldelningen till bostäder m. m. återspeglar strävan att vidmakthållaproduktionen och sysselsättningen på en hög nivå. Flertalet tvångslagringspliktiga oljeföretag ochstorförbrukare har vid ingången av januari månad höjt sina tvångslager tilF denhögre nivå som skall gälla . För eldningsolja gäller dock på sedvanligtsätt att lagren successivt får trappas ned till under de tre förstamånaderna. Denna nedtrappning kommer helt att utnyttjas. Ransoneringen avbensin och dieselolja har avvägts så att de kom-mersiella lagren successivtkommer att minska ned till tvångslagernivå . Besparingsåtgärderna rörande elenergi har inledningsvisinriktats på restriktioner eller förbud mot viss elanvändning. Kvotransoneringförbereds för alla förbrukare. Restriktionerna, som trädde i kraft ,är detaljerade och omfattar regler för förbrukningen av elenergi för en rad olikaändamål. Någon uppräkning kan inte göras i detta sammanhang. Som exempel kandock nämnas att extra elvärmeelement inte får användas i oljeeldade hus. Det ärockså förbjudet att använda elvärme i fritidshus när man inte vistas där.Vidare har reklam- och fasadbelysning m. m. förbjudits. Förutom totalförbudfinns regler om hur mycket, belysning som får användas i olika lokaler samtregler om var elvärme får användas. För storförbrukarna ca 5 000 inriktasförberedelsearbetet på att elransoneringen skall kunna starta i början avfebruari, innebärande en reduktion av planerad förbrakning med 5 å 10 %.Ransoneringsgra- 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 25 denkommer att bli olika för olika branscher och för olika industrier.Utgångspunkten är att sysselsättningen såvitt möjligt inte skall påverkas. Fördetaijförbrukarna, dvs. landets övriga ca fyra miljoner elkon-sumenter, skall ransoneringen starta i februari.Den första ransoneringsperioden beräknas bh ca och reduktionenblir . Tilldelningen av elkraft vid ransoneringen baseras påtidigare förbrukning, anpassad tillsedvanlig förbrukningsökning . kommer att meddela bestämmelser om vissa dispensmöjligheter för sjuka och handikappadesamt för familjer med spädbarn. Syftet med samtligaransoneringar är att hushålla med energiresurserna på bästa sätt. Detviktigaste är att värna produktion och sysselsättningoch att slå vakt om viktiga samhällsfunktioner som sjukvård, undervisning ochkommunikationer. Ransoneringarna kommer att medföra ingrepp i delevnadsförhållanden och den standard som under normala förhållanden betraktassom självklara. Alla har ett ansvar att lojalt följa ransoneringsföreskrifternaoch därutöver så långt möjligt bidra med frivilliga besparingsåtgärder. Den bild som kunde tecknas av denekonomiska utvecklingen tydde på engynnsam konjunkturutveckling i med en god ekonomisktillväxt, en förbättrad sysselsättningssituation och en tillfredsställandeutrikesbalans. Bilden var emellertid inte entydig.Sålunda pekade jag i prop. 1973: 165 med förslag till vissa ekonomisk-politiska åtgärder på att det också fannsspänningar och osäkerhetsmoment i ekonomin. Jag angav att de centralauppgifterna för den ekonomiska politikenmåste vara att söka motverka de balansrubbande inslagen i utvecklingen. Ökadeåtgärder måste därför vidtas i syfte att bekämpa inflationen. Vidareskulle anpassningen av utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden stödjas med enselektiv sysselsättningspolitik, liksomförbättrade sysselsättningsmöjligheter skapas på områden med svagefterfrågan. Bland andra centrala uppgifter för den ekonomiska politikenpekade jag på behovet att säkerställa en över tiden jämnarekonsumtionsutveckling samt att stödja den industriella expansionen. I sitt utlåtandeöver propositionen strök finansutskottet under att en bred enighet om behovetav expansiva åtgärder rådde i dåvarande läge. De ekonomisk-politiska åtgärderriksdagen fattade beslut om sedan innebar sammanfattningsvisen förstärkning av den offentliga och privata konsumtionen, en ytterligareutbyggnad av den selektiva sysselsättningspolitiken och en intensifiering avkampen mot inflationen. Oljekrisen gör att det inte nu ärmöjligt att göra en säker bedöm- 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 26 ning av konjunkturatvecklingen ivårt land, lika litet som i omvärlden, under1974. Visserligen kan vi redan nu med relativt stor säkerhet göra bedömningarav de kraftigt höjda oljeprisernas effekt på vår ekonomi. Sålunda innebär deställningstaganden de oljeproducerande länderna gjort iprisfrågan, att vi har att räkna med en stegring av priset på råolja med mer än150 % jämfört med läget . Enbart den direkta effekten av denstegrade oljeprisnivån kan beräknas till ett par procent på konsumentpriserna.Kostnaden för vår import av råolja uppgick1973 till . och av petroleumprodukter till drygt3,. Den sammanlagda kostnaden för vår oljeimport kan 1974beräknas stiga med , bl. a. beroende påtillförselns storlek. Denna ökade kostnad utgör naturligtvis en påfrestning påvår utrikesbalans. De höjda oljepriserna får vidare återhållande effekter påden ekonomiska utvecklingen såväl i som i andra industriländer. Även om konsekvenserna på prissidan av oljekrisenlåter sig i stort bedömas, är osäkerheten alltjämt mycket stor när detgäller störningarna i oljetillförseln.Detta gäller oljebristens såväl varaktighet som omfattning. Eftersomdessa faktorer på ett avgörande sätt bestämmer den ekonomiska utvecklingen ärdet som jag redan anfört inte nu möjligt att bilda sig någon säker uppfattningom vilka krav den ekonomiska politiken kommer att ställas inför. Härav följeratt det inte heller nu kan anges i vilkenmån och på vad sätt den tidigare inriktningen av den ekonomiskapolitiken bör modifieras eller läggas om. När det gäller begränsningarna ioljetillförseln kan olika antaganden göras. Om sålunda antas attleveransbegränsningarna stannar vid storleksordningen torderansoneringsåtgärderna i huvudsak kunna begränsas till en nedskärning avhushållens energikonsumtion och mindre angelägen energiförbrukning inomnäringslivet. En utgångspunkt är att man i detta liksom i andra fall skallprioritera sysselsättningen och därför företagens produktionsförmåga. Även omman i ett sådant fall inte skulle behöva inskränka produktionen genom direktaransoneringsåtgärder får man dock i praktiken räkna med att det kan uppståenstaka punktstörningar på grand av brist på främst petrokemiska råvaror,plaster m. m. Om man går ett steg vidare och antar att inskränkningarna ioljetillförseln skärps häratöver kommer produktionsmöjligheterna att påverkas.Effekterna blir givetvis beroende av oljebortfalletsomfattning och ransoneringspolitikens utformning. Skulle bortfallet ioljetillförseln bli , kan självfallet ransoneringsåtgärderna gesen mildare utformning. Bortsett frånde direkta återverkningar på ekonomin vid de olika nivåer för oljetillförselnsom nu antytts måste man räkna med olika indirekta effekter i form av påverkanpå privat konsumtion, investe- 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 27 ringar, lager, export etc.Riktningen och omfattningen av denna påverkan beror på flera svårbestämbarafaktorer. I fråga om denprivata konsumtionen har vi att beakta å ena sidan den påtvingade nedskärningeni energiförbrakning och de indirekta effekterna på vissa tjänster ochenergikrävande konsumtionskapitalvaror såsom bilar, elektriskahushållsapparater m. m. A andra sidan kommer de starka prisstegringarna påoljeprodukter att reducera hushållens köpkraft. Till detta kommer attkonsumenternas sparbeteende i denna situation måste sägas vara väsentligtsvårare att föratse än eljest. Av grundläggande betydelse för den totalaprivata konsumtionens utveckling är självfallet också sysselsättningsutvecklingengenom dess effekter på inkomstbildning ochsparande. Även vad gäller näringslivets fasta investeringar ochlagerinvesteringar leder oljekrisen till en betydande osäkerhet omutvecklingen. Man måste utgå ifrånatt effekterna av oljekrisen inte begränsas enbart till den inhemskaefterfrågan. I stort sett motsvarande läge måste nämligen antas råda i övrigaVästeuropa. Det innebär risk för ett bortfall av exportefterfrågan vidbetydande begränsningar i oljetillförseln. En viktig fråga för den ekonomiska politiken ärvilka sysselsättningseffekter som skulle inträda vid en mer djupgåendeoljekris. Det finns skäl anta att därvid effekterna på sysselsättningen skullebli mer begränsade än effektema på produktionen på grund av förskjutningar i produktivitetsutvecklingen.Vidare torde man genom sådana lösningar som kortare arbetsvecka och minskadövertid kunna ytterligare begränsa antaletpersoner som helt friställs på grund av den minskade sysselsättningen. På grand av härberörda omständigheter finns skäl att utgå från att inkomstbortfallet blirmindre än produktionsminskningen. Detta torde ytterligare förstärkas genom demöjligheter till arbetslöshetsunderstöd som finns och som ävendeltidsarbetslösa kan få. I detta sammanhang bör erinras om de betydandeförbättringar av arbetslöshetsförmånerna som trätt i kraft ochsom bl. a. innebär att oförsäkrade arbetslösa kan få en ersättning på 35 kr.per dag. Vidare bör erinras om att flertalet arbetslöshetskassor under höstenbeslutat om betydande förbättringar av ersättningsbeloppen. De problemsom anmäler sig för den ekonomiska politiken blir vidare beroende av denbedömning man gör av oljekrisens varaktighet. Vid en pessimistisk bedömning avvaraktigheten skulle uppmärksamheten behöva riktas mot att utveckla och stödjaarbeten som avser alternativa vägar för energiförsörjningen, på att underlättaen omstrukturering av produktions- och transportmetoder samt mot omskolningoch förmedling av arbetskraft till nya arbetsområden. En mer optimistisk bedömning ger emellertid en annan, avvägningmellan olika ekonomiskpolitiska insatser. Inom t. ex.sysselsättningspolitiken är då inte omskol- 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 28 ning till andra yrken lika aktuellutan tonvikten måste förskjutas mot andra, tillfälliga åtgärder såsomföretagsutbildning eller beredskapsarbeten. Jag går över tillatt redovisa regeringens bedömning av den aktuella situationen för ekonomi. I det föregående har påvisatshur avgörande bedömningen av oljekrisens omfattning och varaktighet ärför utformningen av den ekonomiska politiken. I dessa hänseenden befinner vioss emellertid för dagen i en situation av genuin osäkerhet. Under de sistamånadema 1973 offentliggjorde OAPEC-länderna beslut om successivanedskärningar av oljeleveranserna. Sedermera har dessa beslut till en del tagits tillbaka. Produktionsbegränsningarnahar kopplats till den politiska utvecklingen av Mellersta Östern-frågan.Det är därmed inte möjligt att avgöra på vilket sätt, i vilken omfattning ochmed vilken varaktighet arabländernas produktionsbegränsningar i framtidenkommer att genomföras och inte heller hur detta påverkar våraimportmöjligheter. Man kan vidarekonstatera att tillförseln av oljeprodukter till , inkl. , är beroende inte bara av arabVändernas produktionsbegränsningarutan också av den fördelning mellan konsument-länderna som via deinternationella oljebolagen sker av den totala tillförseln av oljeprodukter påvärldsmarknaden. De internationella oljebolagens agerande är i huvudsakundandraget konsumentländernas kontroll. Även informationsflödet har varit ochär alltjämt knapphändigt. Den information som den erhållitom framtida oljeleveranser har endast avsett en period av drygt två månaderframåt och dessutom varit förenad med stor osäkerhet. Trots stora ansträngningarfrån bl. a. svensk sida har inte heller det planerade internationellainformationsutbytet och samrådet mellan regeringarna, främst inom ram, fungeratpå avsett sätt. Vidare råder detstor osäkerhet om möjligheterna att via direktköp i producentländerna tillacceptabla priser anskaffa oljeprodukter utöver de leveranser som sker viaordinarie kanaler. För del kompliceras bilden av att vi behöverraffinera direktinköpt råolja vid utländska raffinaderier. En ytterligarekomplicerande faktor är vårt beroende av utländska raffinaderier även när detgäller de ordinarie leveranserna. Som framgått avvad jäg tidigare anfört har vi nu tillgång till prognoser om än bräckligaför oljetillförseln intill utgången av februari. kommer vi att ha enprognos för tillförseln även i vad avser mars månad. Någon bedömning på längresikt är f. n. inte möjlig. Med hänsyn tillatt vi endast kan överblicka utvecklingen för måste våraberedskapslager av olja och oljeprodukter hållas i huvudsak intakta. De kannämligen behövas i ett läge där situationen allvarligt försämras. Därför harransoneringspolitiken t. v. i: 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 29 huvudsak inriktats på enanpassning mot den försörjningsnivå som råder. En viss nedgång av lagren haremellertid inplanerats. Åtstramningarnagäller i huvudsak hushållens och mindre väsentlig energikonsumtion. Förindustrins del bedöms nedskärningarna i energiförbrukningen t. v. kunnabegränsas till 5 å . Vid en sådan utformning av ransoneringspolitikenbedöms de negativa effekterna på sysselsättning och produktion kunna blirelativt obetydliga. Även om vissa effekter kan uppkomma, bl. a. inomverksamhet med anknytning till privatbilismen, och vissa punktstörningar blimärkbara, bl. a. till följd av problem för företag i vars produktion olja ingårsom råvara i produktionsprocessen, bördessa störningar likväl bli begränsade. Stora ansträngningar kommer attgöras av berörda myndigheter för att mildra. och om möjligt häva de negativaeffektema där de uppenbarar sig. Sådana ingripanden har t. ex. redan gjortsför att såvitt möjligt trygga en tillfredsställande försörjning med gasol. Besluten omransoneringsåtgärder grundas som jag sagt bl. a. på en prognos för oljetillförseln februari1974. Underlaget för denna prognos har inte rubbats genom de beslut som dearabiska oljeministrarna tog vid sitt möte i . De under höstengenomförda jproduktionsbegränsningarna beräknas ha bringat oljeproduktionen ide oljeproducerande arabländerna ner till en nivå, som för december utgjorde av nivån för september. Enligt besluten i skall produktionen nu ijanuari på nytt ökas så att den uppgår till av septembernivån. På grund avde långa transportvägarna och den tid som åtgår för förädling måste man dockutgå från att denna produktionsökning inte kommer att påverka oljetillförselntill förrän . Det är därför intemöjligt att räkna med någon märkbar förbättring avoljetillförseln för svensk del, hänförlig till Kuwait-beslutet. Den senaste tidenssnabba svängningar i oljeländernas produktionspolitik har därtill skapat enbetydande osäkerhet om den framtida utvecklingen på oljemarknaden, vilket gördet i hög grad riskfyllt att bygga vår egen försörjningspolitik på antagandenom en snar återgång till mera normala förhållatiden. Om den nu förjanuari aviserade produktionsnivån skulle bli bestående kommeren väsentlig brist i världens oljetillförsel att kvarstå. Bortfallet ivärldsexporten kan i så fall uppskattas till i förhållande till läget iseptember. Eftersom världskonsumtionen av olja normalt ökar med per årkan gapet mellan utbud och efterfrågan på marknaden antas bli ännu större undervåren. Denna situation torde bli ännu mera accentuerad på den västeuropeiska marknaden,beroende på dess relativt stora beroende av arabisk olja. Den svenska försörjningssituationen kompliceras av att de hel- 1974:1 Bilago 1 Finansplanen 30 svenskaföretag som svarat för en inte oväsentlig del av vår försörjning tidigareförlitat sig på en prismässigt förmånlig marknad för överskottskvantiteterav raffinerade produkter. Denna marknad har i rådande allmänna bristsituationtill stor del upphört att fungera. Mot denna bakgrund har dessa svenska företagdrabbats av ett väsentligt större leveransbortfall än de intemationellaoljebolagens svenska dotterföretag. På grund av otillräckligraffinaderikapacitet i kan detta bortfall inte kompenseras genomdirektimport av råolja. Som ett led i vår försörjningspolitik underoljekrisen har regeringen tillskapat en särskild organisation, knutentill överstyrelsen för ekonomiskt försvar, för statliga inköp av olja.Regeringen har anvisat en kostnadsram på . för denna verksamhet.Inköpen tar sikte på att öka tillförseln av såväl råolja som raffineradeprodukter, i första hand eldningsolja. Med hänsyn till den tid som åtgår förtransport och raffinering samt svårigheterna att under rådande förhållandensäkra raffineringskapacitet, är det emellertid endast direkta köp av redanraffinerade produkter, tillgängliga på marknaden, som kan bidra till enförbättring av de närmaste månadernas försörjningssituation. harungefär en halv miljon ton tjock eldningsolja inköpts för leverans under förstakvartalet . Genom denna ökade tillförsel kan främst industrins ochkraftverkssektorns försörjning kompenseras för det bortfall, som synes inträffagenom förseningar av leveranserna av sovjetisk olja under årets första månader. Jag vill isammanhanget peka på det problem som sammanhänger med att såväl eventuellastatliga direktköp som andra inköp till den svenska marknaden kan komma att sketill priser som överstiger de priser som enligt gällande prisreglering får tasut på den svenska marknaden. I syfte att tillförsäkra den svenska marknadendenna import utan att de högre priserna på denna blir normerande har regeringenmed stöd av allmänna ransoneringslagen förordnat att en särskildclearingavgift skall tas ut på vissa oljeprodukter. har möjlighet öppnats att efter särskild prövninggenom clearingbidrag finansiera överkostnaderna för inköpen. Det kan, somjag redan nämnt, ännu inte bedömas i vilken utsträckning det faktiskt kommeratt vara möjligt att till acceptabla priser di-rektinköpa olja ocholjeprodukter. Regeringen har emellertid ansett att alla möjligheter måsteprövas att förbättra vårt försörjningsläge och därmed öka vår handlingsfrihet. Osäkerheten omförutsättningarna för den ekonomiska politiken knyts inte endast till dedirekta effekterna av försörjningssituationen utan är även betingad av andrafaktorer. Som jagredovisat i det föregående är olika känsliga för stömingar ioljetillförseln. I ett läge där tillförselsituationen är oklar, är det intemöjligt att bedöma hur och i vilken omfattning 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 31 störningar i oljetillförselnkommer att påverka ländernas ekonomier.