prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — att tillTäckande av förluster i anledning av statligt stöd till hantverks- ochindustriföretag m. fl. för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1974:1 Bilaga 13 193 IV: 10.Statens hantverks- och industrilånefond 1972/73 Utgift 20000 000 Behållning 34 500 000 1973/74Anslag 20 000 000 1974/75 Förslag 30 000 000 1Härutöver har pä tilläggsstat I anvisats 20 milj. kr. Från anslaget överförs medel tUl statenshantverks- och industrUånefond för utiåning tillföretagareföreningarna, vilka i sin tur lämnar hantverks- och industrilån tillhemslöjds-, hantverks- och småindustriföretag. Långivningen regleras genomkungörelsen (1960: 372) om statligt kreditstöd tUl hemslöjd, hantverk ochsmåindustri (omtryckt 1973: 550), vUken även innehåller bestämmelser om statliggaranti för lån tUl hantverks- och industriföretag. SärskUda bestämmelser omstatiig. garanti för lån tUl turisthotell finns i brev . För innevarandebudgetår har tiU fonden anvisats 40 mUj. kr., varav på tilläggsstat I 20 milj.kr. Ramen för statsgaranti till hantverks- och industriföretag m. m. harfastställts tUl 100 milj. kr. Ramen inrymmer även nyssnämnda garantier för låntill turisthotell och får vidare tas i anspråk för vissa lån tUlomställningsfrämjande investeringar inom textil- och konfektionsindustrierna. Företagareföreningarnahar beräknat sitt behov av nya lånemedel för /75 tUl 70 milj.kr. Kapitalbehållningeni fonden uppgick enligt verket per tiU drygt 325 mUj. Föreningarnasutlåning av statsmedel uppgick åren 19681972 tUl 57,5, 84,6, 77,5, 75,3 resp.91,9 milj. kr. Enligt vad industriverket erfarit, har en kraftigefterfrågeökning förmärkts . Mot bakgrund härav och dåindustriverkets insatser i fråga om företagsservice väntas skapa ytterligareefterfrågan på krediter föreslår verket för /75 att fondenförstärks med 70 milj. kr. 1974:1 Bilaga 13 194 Vad angår detstatliga kreditstödet i form av lånegarantier tUl hemslöjd, hantverk ochsmåindustri samt tUl turisthotell anmäler verket att summan av de garantier sombeviljats under vart och ett av budgetåren 1968/691972/73 utgjorde 64,8, 39,5,32,3, 67,4 resp. 62,3 milj. kr. För innevarande budgetår har fastställts enlånegarantiram på 100 milj. kr. Verket bedömer denna ram vara väl anpassad tillbehovet. framhåller viktenav att företagareföreningarnas insatser på det speciella kreditområdedär de verkar kan utökas och anser att en ändring bör övervägas avbeloppsgränsen för lånen till företagarna från nuvarande . Inledningsvisvill jag erinra om att statens hantverks- och industrilånefond under hösten1973 förstärktes genom att 20 milj. kr. anvisades på tiUäggsstat I tillriksstaten för innevarande budgetår. Härigenom kan sammanlagt ca 42 mUj. i nya lånemedel stäUas tUl företagareföreningarnasförfogande under /74. Förstärkningen av fonden har skett föratt tillgodose ökad efterfrågan på kreditstöd från den mindre och medelstoraindustrin. Företagareföreningarnahar i samband med att deras organisation successivt förstärkts fått allt störrebetydelse som förmedlare av statligt kreditstöd tiU de mindre och medelstoraföretagen. I detta sammanhang vill jag erinra om beslut att tilldelaföretagareföreningarna vidgade uppgifter i fråga om företagsservice.Föreningamas ökade aktivitet på detta område beräknas medföra ytterligareanspråk på krediter genom företagareförenmgarna. Företagareföreningamastotala nyutlåningskapacitet under innevarande budgetår kan med hänsyn tillinflytande amorteringar och fondens behållning vid budgetårets ingång beräknastill ca 110 milj. kr., vilket innebär en väsentlig ökning jämfört med tidigareår. För att bibehålla en hög nyutiåningskapacitet även under nästa budgetårbedömer jag det vara erforderligt att förstärka fonden med 30 milj. kr. har i sitt yttrande över industriverkets anslagsframställningföreslagit en höjning av beloppsgränsen för lån från företagareförening till enoch samma sökande från . Motioner om en ändring avlånegränsen avslogs av vårriksdag (NU 1973: 55, rskr 1973: 226) underhänvisning till att gränsen höjdes så sent som från . Även enligt min mening bör ytterligare erfarenheter av nuvarande lånegräns avvaktas innan ytterligare höjningövervägs. Om särskUda förhållanden föreligger kan företagareföreningredan nu efter medgivande av statens industriverk bevilja lån med högre belopp. 1974:1 Bilaga 13 195 Ramen förstatsgaranti för lån till hantverks- och industriföretag m. m. har förinnevarande budgetår fastställts till 100 mUj. kr., vUket innebär en ökning med20 milj. kr. jämfört med /73. harföreslagit att ramen för /75 fastställs till oförändrat belopp.Jag delar industriverkets uppfattning att en lånegarantiram på 100 mUj. ärväl anpassad tUl behovet. Jag hemställer att Kungl. 1. medge att statsgaranti för lån tUl hantverks- och industriföretagm. m. under /75 bevUjas intill ett belopp av , 2. tUl Statens hantverks- och industrilånefond för /75 anvisa ett investeringsanslag av . 1974:1 Bilaga 13 i96 V. FONDEN FÖR LÅNEUNDERSTÖD V: 9. Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån 1972/73Utgift 221 434 385 BehåUning 200 801 074 1973/74Anslag 250 000 000 1974/75 Förslag 265 000 000 Från anslagetbestrids utgifterna för det i programbudgeten för AMS under programmet Regionalpolitiska stödåtgärder upptagna delprogrammetLokaliseringslån. Lokaliseringslån utlämnas enligt kungörelsen (1970:180) omstatligt regionalpolitiskt stöd (omtryckt 1973: 552). Under budgetåret1972/73 har beslut fattats om lokaliseringslån med 261 milj. kr. Den förfemårsperioden /731977/78 fastställda ramenför beslut uppgår tUl 1 550 mUj. Dessutom får outnyttjat utrymme avden beslutsram som fastställdes för treårsperioden /71 1972/73 tas ianspråk. Ramen för statliggaranti för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital bar för innevarandebudgetår fastställts till 25 mUj. /73 beviljades garantier tUlett belopp av 8,3 milj. kr. Styrelsen räknar med att utvidgningen avbegreppet stödberättigad verksamhet och ett ökat antal ansökningarkommer att medföra större anspråk på stöd i form av lokaliseringslån. /75 föreslår styrelsen enmedelstilldelning av 300 milj. kr. för delprogrammet Lokaliseringslån. Som jag tidigarehar anfört har för perioden /741977/78 beräknats en ram för beslut omlokaliseringslån på 1 550 milj. kr. HärtUl kommer det belopp som vid periodensingång kvarstod outnyttjat av ramen för den avslutade treårsperioden. Underanslaget Lokaliseringslån har för innevarande budgetår anvisats 250 milj. kr. Som jag har anfört vid anmälan av anslagetRegionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet (p. E 1) har efterfrågan pålokaliseringsstöd varit särskilt hög under innevarande budgetår. som fått lokaliseringslån med betydande belopp märks , , och . BehåUningen påanslaget vid utgången av /73 var ca 200 milj. kr. Med hänsyn till behållningens storlek och förutsebara utbetalningarfrån anslaget under innevarande och nästa budgetår anser jag att anslaget förnästa budgetår bör tas upp med 265 milj. kr. 1974:1 Bilaga 13 197 Jag föreslår vidare att ramen förstatlig garanti för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital fastställstiU oförändrat 25 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. 1. medge att statsgaranti för lån i lokaliseringssyfte tUl rörelsekapital bevUjas intill ett belopp av 25 000 000kr. under /75, 2. till Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån för budgetåret1974/75 anvisa ett hivestermgsanslag av . Vad föredragandena sålunda medinstämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaUer Hans Maj:tKonungen. Ur protokollet: MargitEdström 15 16 17 17 A m. m. Kommittéer m. m. B Arbetsmarknad m. m. Arbetskraftsutbudoch sysselsättning åren 1965 1977 Arbetsmarknaden m. m. Denarbetsmarknadspolitiska verksamheten under /75 förvaltningskostnader Kontant stöd vid arbetslöshet ' C Arbetsmiljö m. m. D Invandring m. m. 177 182 185 188 Regionalpolitisktstöd: Bidragsverksamhet Särskilda stödåtgärder i glesbygder Bidrag tillföretagareföreningar m. Täckande av förluster i anledning av stathgtstöd tUl hantverks-, och industriföretag m. fl. 1 467 794 000 3 208 263 000 4 256 627 OOO 1974:1 Bilaga 13 199 193 Statens hantverks- och industrilänefond 30 000 000 V. Fonden fär läneunderstöd 196 Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån 265 000 000 Summaför kapitalbudgeten 295 000 000 Totaltför 4 551 627 000 Bilaga14 till statsverkspropositionen 1974 Prop. inrättades ochbestår i huvudsak av delar ur de tidigare inrikes- och civildepartementen.Departementet har även tagit Över vissa frågor angående bostadsstöd från . Bostadspolitiken har haft sin tyngdpunkti åtgärder för att häva bostadsbristen. Med tilltagande mättnad på bostadsmarknadenkommer andra problem mer i förgrunden. Hit hör bostadsproduktionenskvalitativa aspekter, förnyelsen av bostadsbeståndet och nyproduktionensfördelning på olika bostadsformer. I detta brytningsskede har en omprövning avbostadspolitikens inriktning tagit sin början i flera arbetandeutredningar. Det har mot denna bakgrund framstått som angeläget att tUl ettdepartement samla arbetsuppgifter av gmndläggande betydelse för utvecklingenav den framtida bostadsförsörjningen. Till hör fömtom ärenden angåendebostäder fysisk riksplanering och bebyggelseplanering samt byggnads-,lantmäteri- och kartfrågor. Departementet organiserades vid nybildningen på tresakenheter, en för fysisk riksplanering, en för plan- och byggnadsärenden samten för bostadsbyggande m. m. TUl den förstnämnda enheten fördes bl. a. ärendenangående tillstånd till industrilokalisering enligt 136 a § byggnadslagen(1974: 385). Lantmäteri- och kartärenden fördes till planerings- ochbudgetsekretariatet. Utvecklingen på bostadsmarknaden under år 1973karakteriserades i hög grad av minskad efterfrågan på bostäder i nyproduceradeflerfa-miljshuslägenheter på många håll i landet. Ett överskott på sådana bostäderhar uppkommit. Som följd härav har påbörjandet av lägenheter i flerfamiljshusminskat kraftigt. har småhusbyggandet ökat så att dess andel av dettotala byggandet nu uppgår till mot . Dennautveckling är positiv i vissa avseenden. a. ger den ökad 1 1974.1 sand. 1974:1 Bilaga 14 2 valfrihet för många bostadssökandeoch större utrymme, inom en given total resursram, för en angelägen ökning avmoderniseringsverksamhet samt förbättring av bostadsmiljön enligt de riktlinjersom fastställdes av riksdag. Utvecklingen inrymmer emellertid också åtskilligaproblem. Antalet outhyrda lägenheter ökade . Enligtvissa beräkningar fanns det den 1 september1973 drygt 21 000 outhyrda lägenheter i stats-belånade hus.Hyresförlusterna för de tomma lägenheterna medför betydande svårigheter förmånga bostadsföretag och kommuner. De nuvarande möjligheterna till lån för atttäcka hyresförluster och eftergift av sådana lån föreslåsdärför bli utsträckta till att gälla även förluster . De frågor somär aktuella inom bostadspolitiken rör i första hand bostadsbyggandetsomfattning och inriktning , utformningen avbostadslånesystemet samt beskattningen av bostäder med olikaförvaltningsformer. En översyn av dessa frågor pågår inom tre utredningar, nämligen boendeutredningen,bostadsfinansieringsutredningen och bostadsskattekommittén. Utredningarnaskall på regeringens uppdrag påskynda sitt arbete och lägga framförslag i huvudfrågorna i syfte att snabbt möjliggöra ensamlad översyn av läge och reformbehov pådet bostadspolitiska området. Även bygglagut-rednhigen kommer attpåskynda sitt arbete. En prövning av reformbehovet kommer att göras snarastmöjligt efter det att utredningarnas förslag har remissbehandlats. Prövningenav dessa frågor kommer att omfatta även de förslag som har lämnats av byggkonkurrensutredningeni betänkandet (SOU 1972: 40) Konkurrens ibostadsbyggandet. förslag i betänkandet (SOU 1973:50) Bostäder 1974 76 samtservicekommitténs betänkande (SOU 1973: 24) Boendeservice 7 bereds f. n.i . Den av förraårets riksdag fastställda bostadsbyggnadsplanen för innefattade ettstatiigt belånat bostadsbyggande om ca 80 000 lägenheter. Byggandet utanstatliga lån angavs till 8 000 lägenheter. Planen gav alltså fömtsättningar förpåbörjande av sammanlagt ca 88 000 lägenheter. Vidare tillkom en projektreservom 10 000 lägenheter. ByggnadstUlstånd fick utan begränsningar meddelas försmåhus utan statiiga lån, vUka påbörjades septemberdecember förraåret. En inteoväsentlig del av ramen för beslut om bostadslån blev outnyttjad under år1973. Antalet lägenheter för vUka lånebeslut meddelades beräknas tUl ca 68000. Beslut om byggnadstillstånd för företag utan statliga lån beräknas hameddelats för projekt med totalt ca 14 000 lägenheter. Antalet lägenheter förvilka lånebeslut eller byggnadstillstånd meddelades kan alltsåuppskattas till ca 82 000. Det faktiska påbörjandet, som det redovisasstatistiskt, kan antas ha fått 1974:1 Bilaga 14 3 ungefär samma omfattning. Jämförtmed , då 106 700 lägenheter påbörjades, har alltså bostadsbyggandetminskat kraftigt. Inte bara bostadsbyggandets omfattning utan även dessinriktning har förändrats avsevärt . Som inledningsvisanförts har småhusens andel av påbörjandet ökat markant. En annan förändringunder senare år är utvecklingen av lägenhetsstorlekarna i nybyggda statligtbelånade flerfamiljshus resp. småhus. Dengenomsnitthga lägenhetsytan har successivt minskat i flerfamiljshusenmen ökat i småhusen. Totalt sett för alla lägenhetstyper uppgår dengenomsnittiigä skillnaden i yta till ca 50 m. SkUlnaden hänför sig tiU bådestörre rumsantal och större yta vid givet rumsantal. Den minskadenyproduktionen friställer resurser som kan användas för att öka ombyggnads- ochförbättringsverksamheten inom det äldre bostadsbeståndet och för att förbättramiljö och service i bostadsområdena. Vissa åtgärder i syfte att stimuleramoderniseringsverksamheten genomfördesunder och på grundval av bl. a. saneringsutredningensförslag. Åtgärderna innebar att det statliga stödet till moderniseringutvidgades och förbättrades och att kommunerna fick ökade möjligheter att ledaoch planera verksamheten samt att genomdriva önskvärd sanering. Ytterligare åtgärdertill förbättring av äldre bostäder föreslås nu på gmndval av saneringsutredningens betänkande (SOU 1973: 27) Sanering IIIom upprustning av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse. Förslageninnebär att i första hand kommunerna skall göra urvalet av den kulturhistorisktvärdefulla bebyggelse som bör bevaras och göra upp planer för verksamheten. Detstatiiga stödet till sådan ombyggnadsverksamhet föreslås bli förstärkt.Nuvarande möjligheter att höja låneunderlaget för kulturhistoriskt värdefullabostadsbyggnader vidgas så att lån skallkunna ges även för byggnad som har betydelse för miljö-bUden. Ensärskild låneform (tiUäggslån) med ränte- och amorteringsfrihet under viss tidföreslås för upprustning av bebyggelse vars bevarande är en riksangelägenhet,om kostnaderna för upprustningen överstiger det förhöjda låneunderlaget. Delegationen förbostadsfinansiering träffade även överenskommelse med kreditinstitutenom byggnadskrediter till det statligt belånade bostadsbyggandet. harendast mindre störningar inträffat i fråga om kreditförsörjningen underbyggnadstiden, främst beträffande styckebyggda småhus. Beträffandeden långfristiga kreditgivningen fortsatte kön av låntagare att öka underförsta delen av . träffade delegationen och en överenskommelse som innebar att affärsbankernaåtog sig att bidra med totalt . till finansieringav färdiga fastigheter. Av detta belopp avsåg . en ökning avaffärsbankernas nettoinnehav av bostads- 1974:1 Bilaga 14 4 Delegationen harunder hand överlagt också med övriga berörda säkra derasengagemang i den långsiktiga bostadsfinansieringen. Kostnaderna inombostadsbyggandet har fortsatt att öka . Låneunderlags- ochpantvärdenivån höjdes från med för att täckakostnadsstegringama. På grundval av ett förslag från den s. k.låneunderlagsgmppen har metoderna för justering av låneunderlags- ochpantvärdenivån ändrats i syfte att bättre anpassa denna nivå tUlkostnadsförändringar . Kostnadsökningarnaskulle enligt grunderna för paritetslånesystemet ha föranlett höjning avparitetstalen för och därmed följande behovav hyreshöjningar. Med hänsyn till bl. a. pågående översyn av lånesystemethar emellertid oförändrade paritetstal fastställts för . Hyrorna inyproduktionen har ökat till följd av utvecklingen avbyggnadskostnaderna och de höjda kostnaderna för drift och underhåll avfastigheterna. Även hyrorna i det äldre bostadsbeståndet har stigit.Hyresstegringarna reduceras dock väsentiigt för stora hushållsgrupper genom de reformer i fråga om bostadstilläggen som genomfördesfrån och som innebar bl. a. en höjning av de övrehyresgränserna för det statskommunala bostadstillägget. Enligt beslut av1973 års riksdag har bostadsbyggnadsplanen fått en annan konstruktion äntidigare. Planen har således numera ett treårigt perspektiv i stället för ettfemårigt. Fördelningen av bostadsbyggandet för de tre åren skall avse allakommuner. Fr. o. m. skall vidare programmetför byggande med statligt stöd avse både bostäder och bostadskomplement,dvs. sådana lokaler som omfattas av låneunderlag och pantvärde. Den gemensammaramen skall uttryckas i kvadratmeter våningsytamed angivande av det antal bostadslägenheter som uppskattas kunna byggasinom denna ram. Den av förraårets riksdag antagna bostadsbyggnadsplanen för omfattar en ram för beviljande av bostadslån om 8 375 000 m våningsyta,motsvarande ett beräknat antal lägenheter av 80 000 jämte lokaler som omfattasav låneunderlag och pantvärde för bostadslån. Antalet lägenheter som ryms inom ramen kan med hänsyn tUl den ökande andelensmåhus numera beräknas till ca 75 000. Äv låneramen får högst 20 000 m- våningsyta tas i anspråk för nybyggnadav lokaler i äldre bostadsområden. Planen omfattar vidare ett byggandeutan statliga lån, beräknat till 8 000 lägenheter. De båda ramarna förbostadsbyggandet ger således utrymme för beslut om bostadslån ochbyggnadstillstånd för företag med ca 83 000 lägenheter. För ramarna gemensamttillkommer en projektreserv om 10 000 lägenheter jämte lokaler som byggs medstöd av statiigt lån. Föreliggande uppgifter omplanerad igångsättning 1974:1 Bilaga 14 5 tyder på en ytterligare minskningav bostadsbyggandet. Med hänsyn till att ramarna till större delen redan harfördelats på kommuner föreslås dock ingen ändring i den fastställda planen förår 1974. och1976 förordas, i avvaktan på prövningen av de bostadspolitiskareformbehoven, preliminärt en bostadsbyggnadsplan av samma omfattningsom för med undantag för att planen för inte bör inrymma någonprojektreserv. Outnyttjade delar avramarna för nybyggnad för föreslås liksom skedde i fråga 1973 ' få tas i anspråk förombyggnads- och förbättringsverksamhet om så behövs. Delegationen för bostadsfinansiering har övervägtfrågan om ekonomiska ramar för det statligt stödda bostadsbyggandet.Delegationen har framlagt sina överväganden i en promemoria (Ds In 1973:14) som har remissbehandlats. Frågan bereds f. n. inom . Anslaget tillLånefonden för bostadsbyggandet tas för nästa budgetår upp med 3 155 milj. kr.,en ökning med 475 milj. kr. Anslaget till BostadstUlägg m. m. tas upp med 1095 milj. kr., en ökning med 130 milj. kr. Anslaget till Vissbostadsförbättringsverksamhet föreslås ökat med 45 milj. kr., delvis som enföljd av en föreslagen ökning av maxuni-beloppet för räntefritt förbättringslåntill pensionärer m. fl. I fråga om byggnadsforskningen behandlas ett avstatens råd för byggnadsforskning framlagt förslag till långsiktigtprogram för forskningens inriktning. Byggnadsforskningen föreslås få ökaderesurser genom en höjning av byggnadsforskningsavgiften. Ramen för beviljande av bidrag och lån tillanordnande av samlingslokaler föreslås vidgad från 20 till 25 milj. kr. På grund av de särskilda ekonomiska problem somföreligger för studentbostadsföretagen föreslås att i särskUda fall möjligheterges till fortsatt ränte- och amorteringsfrihet för vissa tilläggslån tillsådana företag. I enlighet med beslut i december 1972med anledning av propositionen (1972: 111) om regional utveckling ochhushållning med mark och vatten fortsätter arbetet med den fysiskariksplaneringen. Arbetet har inriktats på dels att i regional och lokalplanering fullfölja de genom beslut fastlagda riktlinjerna, dels attvidareutveckla en fortlöpande fysisk riksplanering inom ramen för en meraintegrerad samhällsplanering. Arbetet medfullföljandet av de beslutade riktlinjerna indelas i ett programskede fram tillden och i ett därefter följande planeringsskede som i huvudsakskall vara avslutat . 1974:1 Bilaga 14 6 samheten har sin tyngdpunkt i denkommunala planeringen. På länsstyrelserna ankommer utöver de uppgifter somfaller på dem inom vissa sektorer, t. ex. naturvården betydelsefullasamordningsuppgifter. Det åligger bl. a. planverket och attsvara för de anvisningar som behövs. Maj:tuppdrog den 2 febmari 1973 åt länsstyrelserna att föra överläggningar medkommunema samt redovisa vissa program för planering och för åtgärderfrån länsstyrelsernas sida. hari enlighet med beslut vid förra årets riksdag organiserats om, vilket irmebäratt frågorna om fysisk riksplanering inom verket handläggs av en särskild byrå,regionbyrån. lämnade i skrivelse till kommunema förslagtUl utformning av kommunala program i den fysiska riksplaneringen. Efter samrådmed övriga berörda centrala verk utfärdade planverket tekniska anvisningar för länsstyrelsernasredovisning av resultatet av arbetet under programskedet. I samband medriksdagsbeslutet om den fysiskariksplaneringen infördes nya regler beträffande planmässig prövning avglesbebyggelse. Som ett led i sitt generella anvisningsarbete har planverket ien PM som sänts ut tUl kommunerna belyst frågan om formerna förlämplighetsprövning av all bebyggelse utanför detaljplan. har mot bakgrund av riksdagsbeslutet om hushållning med markoch vatten och förarbetena för detta utarbetat förslag tUl råd och anvisningarför naturinventering och naturvårdsplanering. Detta förslag remissbehandlas f.n. Vidare har i en PM till landsantikvarierna lämnatsynpunkter angående redovisning avkulturminnesvårdens intressen i programskedet. Efterremissbehandling kommer Kungl. Maj:t att ta ställning tUl resultatet avprogramarbetet i kommuner och län. Därefter skall en redovisning lämnas till1975 års riksdag. Det finnsanledning att räkna med att det kommer att krävas planeringsinsatser inom ettbetydande antal kommuner med otUlräckliga resurser för ändamålet. Underanslaget C 2. Bidrag till översiktiig planering m. m. föreslås därför enökning från 1 milj. kr till 3 mUj. för stöd tUl sådan kommunalplaneringsverksamhet som hänger samman med den fysiska riksplaneringen. a. miljöförhåUanden i sådana industriorter som aktualiseras genomden fysiska riksplaneringen (UMI) arbetar med sikte på att lämna ett förstabetänkande . Detta betänkande kommer främst att behandla problem som uppkommerunder industrins planerings- och utbyggnadsskede. En särskUd arbetsgmpp inomdepartementet med företrädare för närmast berörda verk arbetar med förslagtill basprogram för undersökningar angående naturförhållandena vid orter avdetta slag. En rapport från arbetsgruppen beräknas föreligga inom 1974:1 Bilaga 14 7 Utredningen rörandevattenkraftsutbyggnader i södra och norra avser att redovisaresultatet av sitt arbete i vår. Som betonats redani prop. 1972: 111 är det angeläget att besluten om hushållningen med våranaturresurser föregås av information tUl allmänheten och av en så bredsamhällsdebatt som möjligt. I syfte att medverka till detta har Kungl. Maj:tanvisat medel till en informationsverksamhet. Denna kommer att omfatta de treriksomfattande planeringsaktiviteter som föranleder viktigaställningstaganden i kommunerna, nämligenden regionalpolitiska planeringen, den regionala trafikplaneringen ochden fysiska riksplaneringen. Informationsverksamheten genomförs av berördadepartement och verk i samarbete med ochSvenska kommunförbundet. För den fysiskariksplaneringens del tar den sikte på insatser dels under programskedetssenare del i kommunerna, dels under det planeringsskede som inleds under senaredelen av .