prop · FX03146 · 1974-12-31 00:00:00 — ningför annan skada till.följd av ätt mark tas i anspråk för takt av bränntorveller därmed sammanhängande verksamhet, t. ex, anläggning av transportvägar.Vid bestämmande av sådan ersättning gäller reglerna i expropriationslagen(1972: 719). Anknytningen till minerallagsförslaget innebär också bl. a. attbearbetning inte får påbörjas förrän mark för detta ändamål anvisatskoncessionshavaren vid särskild förrättning och att undersökning ochbearbetning inte får ske inom vissa i lagen angivna s. k. fredade områden utansärskilt tillstånd. Förslagetatt införa koncessionsplikt i fråga om torvtäkt för energiändamål harmottagits välvilligt av de allra flesta remissinstanserna och någon kritik motden tekniska lösningen att inarbeta bestämmelserna härom i den tillämnadelagen om vissa mineralfyndigheter har inte framförts. Från ett par håll uttalastveksamhet om behovet av den föreslagna regleringen, om naturvårdskommitténsförslag att täkttillstånd enligt 18 § naturvårdslagen skall krävas för allaformer av torvtäkt genomförs. Ett par remissinstanser finner också attinförande av koncessionstvång bör anstå i avvaktan på resultat från denförsöksverksamhet som planeras för att bl. a, belysa förutsättningama förekonomiskt lönsam drift av torveldad värmecentral. Naturvårdskommitténsförslag är ägnat att tillgodose naturvårdens intressen i samband med torvtäktmen beaktar inte samhällets krav på möjligheter att få till stånd och styra enfrån allmän synpunkt önskvärd torvproduktion för energiändamål och att tillföradet allmänna en eventuell värdestegring på torv. Enligt min mening finns därförbehov av den föreslagna lagstiftningen, även om naturvårdskommitténs förslaggenomförs. Det tidigare nämnda förslaget till lag om ändring i naturvårdslageninnebär att även takt av torv principiellt kommer att vara underkastadtillståndsprövning enligt naturvårdslagen. Utvinningav torv för energiändamål förekommer f. n. inte alls eller i obetydligomfattning. Huruvida torven kan få användning som energikälla inom överskådligtid kan man inte uttala sig om med säkerhet. Det kan dock inte uteslutasatt de svenska torvmarkerna kan komma att utnyttjas forenergiproduktion. Jag ser för min del inte i den ovisshet som råder någothinder mot att redan nu vidta lagstiftningsåtgärder. Ur synpunkten att eneventuell värdestegring på torven bör tillfalla det allmänna är det t, o. m,angeläget att en reglering införs innan ännu någon nämnvärd värdestegringinträffat. Enremissinstans avstyrker förslaget under hänvisning till svårigheterna attklart avgränsa torvarter som kan användas för energiändamål från annan torv.Jag vill med anledning härav framhålla att torvarten enligt förslaget i ochför sig saknar betydelse för frågan om koncessionsplikt föreligger eller inte.Avgörande är i stället det ändamål för vilket Några svårigheter att utröna detta torde inte behöva uppkomma.En parallell finns f. ö. redan i gällande rätt på så sätt att alunskifferomfattas av koncessionsplikt bara när det gäller utvinning av olja eller gas.Denna ordning bibehålls enhgt förslaget till minerallag. Avvad jag sagt framgår att jag inte anser de invändningar som förts fram motpromemorieförslaget vara särskilt tungt vägande. Det alldeles övervägandeantalet remissinstanser har också tillstyrkt förslaget eller lämnat det utanerinran. För egen del finner jag de skäl som anförts i promemorian till stödför förslaget övertygande och jag ser, som jag redan nämnt, ingen anledning attuppskjuta beslut i frågan. Promemorieförslagethar även då det gäller bestämmelsernas närmare utformning fått ett i huvudsakpositivt bemötande vid remissbehandlingen och jag förordar atttorvtäktsregleringen bortsett från smärre redaktionella jämkningar genomförs påföreslaget sätt. Jag vill emellertid i detta sammanhang ta upp några frågorsom diskuterats under remissbehandlingen. Förslagetatt begränsa koncessionstvånget till torvtäkt för energiändamål fåruttryckligt stöd från flera remissinstanser. Från ett par håll reses dockinvändningar. Som nämns i promemorian avser den torvförädling som f. n,förekommer i landet nästan uteslutande torvströ- och torvmullsframställning.Något skäl att genom krav på koncession skaffa samhället kontroll även överdenna torvföräd-lingsverksamhet föreligger enligt min mening inte.Naturvårdssynpunkterna tillgodoses genom den reglering av torvtäkt som nuföreslås bli införd i naturvårdslagen. Enremissinstans anser att koncessionsplikten bör inskränkas till fall där någonönskar bedriva rörelse genom köp och försäljning av bränntorv från egen ellerannans mark, Bränntorvsbrytning på egen mark för användning som energikälla iegen rörelse skulle däremot undantas. Jag vill med anledning härav betona attpromemorieförslaget vilar på uppfattningen att det bör ligga i samhällets handatt avgöra om, i vilken utsträckning och under vilka villkor torv bör fåanvändas för energiändamål i större skala. Syftet med lagstiftningen skullekunna äventyras, om ett så vitt gående undantag som det föreslagna infördes. Denrätt som i förslaget tillerkänns fastighetsägaren att utan koncession utnyttjabränntorv för husbehov har allmänt godtagits av remissinstanserna. Det hardock från några håll uttalats önskemål om en närmare precisering av begreppethusbehov. Jag vill med anledning härav erinra om att i 18 § naturvårdslagenfinns bestämmelser om takt av sten, grus, sand och lera för husbehov, Ipropositionen om naturvårdslagen anförde departementschefen (prop, 1964: 148s. 75) att med husbehov åsyftas härvid den förbrukning som krävs för skötselnav en jordbruks- eller skogsfastighet men däremot inte exempelvis ett cementgjuterisgrusuttag från egen fastighet. Uttalandet bör kunna ge vägledning i fråga ominnebörden av husbehovstäkt också i det förslag som läggs fram. Med sådantakt bör alltså avses uttag för att tillgodose en jordbraks- ellerskogsfastighets energibehov medan uttag därutöver för att tillgodoseexempelvis industriell produktion faller utanför husbehovsbegreppet. Någonkvantitetsgräns ovanför vilken tillståndsplikt krävs har inte uppställts vidtillämpningen av naturvårdslagen och bör inte heller komma i fråga i dettasammanhang. Desynpunkter som under remissbehandlingen framförts i fråga om koncessionstid,koncessionsområde och koncessionsvillkor bör kunna beaktas i den praktiskatillämpningen. Detsamma gäller naturligtvis frågan om koncession över huvud börmedges med hänsyn till alternativ markanvändning, Ifråga om vilken myndighet som bör handha förrättning för markanvisning ärremissopinionen splittrad. Vid sidan av det i promemorian föreslagnabergmästaralternativet förordas att uppgiften att anvisa mark skall läggas påfastighetsbildningsmyndigheten eller . Länsstyrelsealternativet ärenligt min mening uteslutet med hänsyn bl, a, till att i förrättningen ingåratt avgöra ersättningsfrågor. besitterotvivelaktigt de resurser som behövs men det får i lika mån anses gällabergmästarna. Jag anser inte att anvisandet av mark för torvtäkt är såväsensskilt från motsvarande syssla vid annan koncession att det för defåtaliga fall det i praktiken blir fråga om finns anledning att införa ensärreglering. Åtskilligaremissinstanser förordar att även naturreservat upptas bland s, k, fredadeområden, Fredningsreglerna i förslaget till minerallag är utformade iöverensstämmelse med reglerna om inmutningshinder i gruvlagen.Naturreservatens ställning i detta sammanhang har diskuterats i prop, 1974: 32s, 113 och 136 och jag finner inte anledning att nu göra annan bedömning idenna fråga. Inte heller vad som i övrigt anförs i fråga om fredade områdenföranleder mig att frångå den bedömning som gjorts tidigare. Någraremissinstanser anför synpunkter på den ersättning för intrång m, m. som skallutgå då mark tas i anspråk för torvtäkt, I fråga om sådan ersättning gällerenligt minerallagsförslaget samma bestämmelser som vid expropriation iallmänhet. Bedömningen av vilka skador som är ersättningsgilla och bestämmandetav ersättningen sker således med tillämpning av de i 27 § minerallagsförslagetangivna lagrummen i expropriationslagen. Till den del viss fastighets marknadsvärdeminskar genom ianspråktagandet på grund av minskad möjlighet tillskogsproduktion, förlust av husbehovstäkt eller annan anledning skall alltsåi princip ersättning utgå liksom för annan skada som uppkommer förfastighetsägaren eller innehavare av särskild rätt. Medanledning av vad några remissinstanser anför om s, k. jordägaravgäld vill jaghär endast erinra om det ställningstagande i denna fråga som skett i sambandmed den nya gravlagen och remissen till lagrådet av förslaget till minerallag. I promemorian föreslås attden nya lagens rubrik ändras till "lag om vissa mineralfyndigheter m.m." En sådan ändring bör göras endast om rubriken annars inte helt skullemotsvara lagens sakliga innehåll. Så torde inte vara fallet här, eftersombegreppet mineralfyndighet enligt vad som utvecklats i avsnittet 3.1 ilagrådsremissen kan användas i betydelsen fyndighet av mineraliskt ämne. Vadjag förordar föranleder ändringar i 1, 4, 69 och 44 §§ samt iövergångsbestämmelserna till förslaget till lag om vissa mineralfyndigheter. I1 § har gjorts det tillägget att under en ny punkt 5 tagits upp undersökningoch bearbetning av torv för att utvinna energi. Ändringarnai 4 samt 68 §§ är redaktionella. I9 § har gjorts tillägget att fastighetsägaren utan koncession för husbehov fårutnyttja torv för energiändamål så länge annan inte har bearbetningskoncessionavseende fyndigheten. Straffbestämmelseni 44 § har utvidgats till att avse även bearbetning av torv utan koncession, omsådan krävs. Den som vid lagensikraftträdande bedriver takt av torv för att utvinna energiblir enligt punkt 8 i övergångsbestämmelserna skyldig att ansöka om koncession.Sådan ansökan skall ske senast efter det att lagen trätt i kraft. Densom i rätt tid gjort ansökan om koncession får fortsätta verksamheten för sammaändamål till dess ansökningen slutligt prövats. I anslutning tillförslaget om vissa ändringar i gruvlagen vill jag i detta sammanhang ta upp endetalj, som avser kostnaderna för utmålsförrättning. Enligt gruvlagskulle samtliga kostnader för sådan förrättning gäldas av sökanden. Som framgårav prop, 1974: 32 s, 182 har avsikten inte varit att i den nya gruvlagen tillsvidare vidta annan förändring i detta avseende än den att kostnaderna för kungörandeav förrättningen skall betalas av det allmänna. Emellertid framgår inte tydligtav gruvlagen i dess nuvarande lydelse att kostnaderna exempelvis för åtgärdersom avses i 4 kap. 27 § gruvlagen liksom tidigare skall ersättas av sökanden.Jag förordar därför att 4 kap, 30 § gruvlagen förtydligas på det sättet att iparagrafens sista stycke läggs till en bestämmelse att inmutaren skall ersättaockså annan kostnad för förrättningen. Härmed avses kostnader i samband medsjälva förrättningen, varför t, ex, kungörelsekostnaderna inte omfattas avbestämmelsen. Genom hänvisningen i 29 § minerallagen till 4 kap, 30 §gruvlagen får ändringen betydelse även i fråga om förrättning förmarkanvisning. Jaghemställer, att Kungl, Maj:t föreslår att antaga de av lagrådetgranskade förslagen till 1. lag om vissamineralfyndigheter, 2. lag om ändring i lagen (1966: 314)om kontinentalsockeln, 3. lag om ändring i gruvlagen(1974: 342) med vidtagna ändringar och kompletteringar. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. Ds I 1974: 5 MED FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNING 3 Torvförekomster m. m. 3.1 Olika torvslag, deras förekomstoch användning 165 3.2 Bränntorv, Produktion,kartläggning och forskning 165 3.4 Utredning om frästorvproduktionför försökseldning i vissa värmeverk 167 3.5 Miljöfrågor 167 4, Gällande rätt m, m, 169 4.2 Föreliggande förslag 169 5 Allmänna överväganden ochförslag 171 6 Vissa huvudfrågor 174 6.2 Koncessionstid ochkoncessionsområde 175 6.3 Beaktande av motståendeintressen vid koncessionsprövningenl75 6.5 Anvisande av mark 178 6.6 Fredade områden 180 6.7 Ersättning tillfastighetsägaren m. m. 7 Lagstiftningens genomförande 182 Lagom ändring i lagen om vissa mineralfyndigheter Härigenomförordnas att 1, 4, 69 och 44 §§ lagen om vissa mineralfyndigheter skall hanedan angivna lydelse. 1 § För undersökning och bearbet- För undersöknuig och bearbet ning av fyndighet av ning av fyndighet av Olja, gas, stensalt eller annat 1. olja,gas, stensalt eller annat salt som förekommer på likartat saltsom förekommer på likartat sätt, sätt, 2. alunskiffer för att utvinna 2.alunskiffer för att utvinna olja eller gas, olja eller gas, 3. stenkol, eldfast lera eller 3.stenkol, eldfast lera eller klinkrande lera, eller klinkrandelera, 4. uranhaltigt ellertoriumhaltigt 4. uranhaltigt eller toriumhaltigt , eller fordras,om ej annat följer av 8 el- 5. torv för att utvinna energi ler9 §, särskilt tillstånd (konces- fordras, om ej annat följer av 8 d- sion). I fråga om förberedande un- ler 9 §, särskilt tillstånd (konces- dersökning finns bestämmelser i sion). I fråga om förberedande un- 15 §. dersökning finns bestämmelser i 4§ Koncession meddelas för en el- Koncession meddelas för en el- lerflera av de mineralgrupper ler flera av de grupper av ämnen som anges i 1 § 14. som anges i 1 § 15. Koncessionskall avse bestämt område och . Område och giltighetstid bestämmesefter vad som är lämpligt med hänsyn till fyndigheten, ändamålet medkoncessionen och övriga omständigheter. Gränsernaför området räknas på djupet lodräta, om det kan ske utan intrång på annansrätt. 6§ Koncession får beviljas endast den som från allmän synpunkt finnes lämpligatt utföra sådan undersökning eller bearbetnuig som avses med koncessionen, Dettill lagrådet remitterade förslaget till lag om vissamineralfyndigheter, 1 saml Nr 146 Inom område som omfattas av Inom område som omfattas av koncessionfår annan icke beviljas koncession får annan icke beviljas koncessionför samma grapp av koncession för samma grupp av Harflera kommit in med ansökningar om koncession, vilka helt eller delvis avsersamma område, och kan ansökningarna icke bifallas, prövas vilken avsökandena som från allmän synpunkt bör äga företräde. Avser ansökningamaundersökningskoncession, skall även beaktas om någon av sökandena gjort fyndeller utfört undersökningsarbete inom området. Inomområde som omfattas av Inom område som omfattas av koncession för viss grupp av mine- koncession för viss grupp av äm- ral får annan än koncessionshava- nen får annan än koncessionshava ren ej utan särskilda skäl med- ren ej utan särskilda skäl meddelas delas koncession för annan grupp koncession för annan grupp av av . Ej heller får inom om- ämnen. Ej heller får inom om råde, som omfattas av rätt enligt 1 rade, som omfattas av rätt enligt 1 kap, 4 eller 5 § gruvlagen kap, 4 eller 5 § gruvlagen (1974:000) eller ansökan om så- (1974:000) eller ansökan om så dan rätt, utan särskilda skäl kon- dan rätt, utan särskilda skäl kon cession meddelas annan än den cession meddelas annan än den som erhållit eller ansökt om sådan som erhållit eller ansökt om sådan rätt, rätt. Meddelaskoncession inom område som omfattas av annan koncession eller av sådan rättenligt gravlagen som avses i första stycket eller beviljas sådan gruvrätt inomområde som omfattas av koncession, får arbete, som utföres på grund av förstuppkommen rättighet, icke hindras eller uppehållas av arbete på grand avrättighet som tillkommit . Harkoncession icke meddelats i fråga om fyndighet som anges i 1 § får den utankoncession undersökas av 1, densom har rätt enligt 1 kap, 4 eller 5 § gruvlagen (1974: 000) eller som ansökt om sådan rätt inom område sorn omfattas av rätten eller an sökningen, 2, densom innehar bearbet- 2, den som innehar bearbet ningskoncession avseende annan ningskoncession avseende annan grupp av inom området grupp av ämnen inom området för för koncessionen, koncessionen, 3, fastighetsägareninom annat område än som avses under 1 och 2, Ifall som avses i första stycket 1 och 2 fordras medgivande till arbetet avfastighetsägaren och innehavare av nyttjanderätt eller servitut avseendemarken i den mån arbetet medför intrång i deras rätt, Harkoncession icke meddelats i fråga om fyndighet som avses i 1 § 2 och 3 får denutan koncession bearbetas av fastighetsägaren. sagtsnu gäller ej om fyndigheten finns inom område där inmutare eller gruvinnehavarehar rätt att utföra undersökningsarbete enligt 8 § första stycket 1 och ejheller om den finns inom område som omfattas av bearbetningskoncession förannan fyndighet. Fastighetsägarenfår utan kon- Fastighetsägaren får utan kon- cession för husbehovutnyttja gas cession för husbehov utnyttja gas som framkommit på annat sätt än som framkommit på annat sätt än i samband med sökande efter olje- i samband med sökande efter olje- eller gasfyndighet, även om annan eller gasfyndighet, även om annan har koncession inom området. har koncession inom området. Samma rätt tillkommer fastighetsägaren i fråga om takt av bränntorvför husbehov, så länge annan ej innehar bearbetningskoncession avseendefyndigheten. 44§ Till böter eller fängelse dömes den som uppsåtligeneller av oaktsamhet 1. påbörjarundersökningsarbete utan att iakttaga vad som i 20 § eller 32 § fjärde stycket föreskrives om underrättelse och ställande av säker het, 2. bearbetarmineraliskt ämne 2. bearbetar ämne som avses i som avses i 1 § 1 och 4 utan att ha 1 § 1, 4 eller 5 utan att ha erhållit erhållit bearbetningskoncession, bearbetningskoncession, om sådan 3. utantillstånd enligt 33 § andra stycket lägger igen utfraktsväg, ort eller borrhål som där avses. Tillpåföljd som anges i första stycket dömes också den som vid fullgörande avuppgiftsskyldighet som är förbunden med koncessionen eller som avses i 40 §andra stycket lämnar oriktig uppgift, om detta sker uppsåtligen eller av grovoaktsamhet, Ifall som avses i första stycket I fall som avses i första stycket 2kan mineraliskt ämne som ut- 2 kan ämne som utvunnits förkla- vunnits förklaras förverkat. Ombrott som avses i första stycket 1 förnärmar enbart enskilds rätt, får åklagareväcka åtal endast om målsägande anger brottet till åtal. Dennalag träder i kraft . Densom vid utgången av bedriver torvtäkt för vilken koncession erfordrasenligt denna lag får, under förutsättning att ansökan om koncession göres föreden , fortsätta verksamheten för samma ändamål utan koncessiontill dess ansökningen slutligt prövats. Torvmarkernaeller myrarna har i vårt land utnyttjats på flera sätt. Främst har bearbetningskett för torvströ- och bränntorvproduktion men har torven ocksåkommit till användning som jordförbättringsmedel, särskilt inomhandelsträdgårdsnäringen, Torvmarker har också dikatsut för att omvandlas till produktiv odlingsmark. Torvensvärde som naturtillgång har växlat. Av störst intresse är härvid bränntorvensom särskilt i stor utsträckning använts för att dryga utbränsletillgången. förekom en icke obetydlig bränntorvproduktioni landet. Denna torde emellertid ha så gott som upphört . Den senaste tidenshändelser har ställt energifrågorna i en ny belysning. I debatten omenergikrisen har intresset alltmera kommit att riktas mot andra energikällor. Blandtänkbara alternativ till de energikällor som f. n. används inom den svenskaenergiförsörjningen har torven nämnts. Någrasärskilda bestämmelser om torvtäkt finns inte f. n. Utredning om vilkalagstiftningsåtgärder som erfordras för att reglera en eventuell takt avbränntorv har verkställts inom en interdepartemental arbetsgrupp.Resultatet av utredningen redovisas i denna promemoria. 3 Torvförekomster m. m. 3.1 Olikatorvslag, deras förekomst och användning Torvär en sammanfattande benämning på jordartstyper som finns i vattenrika markersåsom myrmarker. Torvjordarterna består främst av växtrester som till följd avatt nedbrytningsprocessen avstannat genom brist på syre inte bratits ned ellerförmultnat fullständigt. Beroende på hur långt processen fortskridit skiljerman mellan lågförmultnade eller högförmultnade torvslag. De högförmultnadetorvjordarterna är kompaktare och vattenfattigare än de lågförmultnade. Manskiljer vidare på olika torvslag alltefter karaktären av de växtsamhällen, somger upphov till torven. De två stora grapperna av torv är kärrtorv ochmosstorv. I kärren är vegetationen ofta mångskiftande och beroende bl.a. på tillrinnande mineralrikt markvatten. Starr-torv, lövkärrtorv och vasstorvär här vanliga typer. I mossarna, däremot, är ensartad på grund av attmossen tillförs huvudsakligen näringsfattigt nederbördsvatten. Vitmosstbrv,skogsmosstorv och starr-mosstorv förekommer allmänt. Myrarnautnyttjas på flera sätt beroende på torvslagens art ochdrä-neringsmöjlighetema. Vanligast är framställning av frästorv för användningsom torvströ eller jordförbättringsmedel. Myrarna kan också användas förodling, men härifrån bortses i det följande. Till torvströ användssärskilt den lågförmultnade vitmosstorven, som i stort sett bildar mossarnasövre lager. Torvslag lämpliga till frästorv förekommer huvudsakligen isydvästra och längs . Bränntorven utgörs av dehögförmultnade torvslagen. Deras kvalitet är bättre ju mer förmultnade ochdärmed vattenfattigare de är. Även askhalten inverkar på värmevärdet. Denna ärlåg i de flesta högförmultnade torvslag, särskilt i vitmosstorven. Bränntorvförekommer både relativt ytiigt och på större djup. Vanligast är att denpåträffas på en eller annan meters djup. Den finns regionalt över hela landet. 3.2 Bränntorv.Produktion, kartläggning och forskning Beredningav bränntorv har i vårt land företrädesvis bedrivits dåbränsleimporten på grand av krigsförhållanden eller andra orsaker varitförsvårad. När normala tider sedermera inträtt har verksamheten nästanfullständigt lagts ned. Under uppnåddes en ganska betydandetorvproduktion men vid krigets slut avstannade den så gott som helt och befintligaanläggningar lämnades i stor utsträckning att förfalla. Det andra världskrigetgav återigen torvin-dustrin ett kraftigt uppsving. Bränntorvproduktionen ökadefrån ungefär till omkring , motsvarande kol, imder . Under tidendärefter har produktionen visat en stadig nedgång. produceradessålunda omkring bränntorv och briketter i landet. Statistiskacentralbyråns statistik visar att torvens betydelse för energiproduktionendärefter i det närmaste upphört . Forsknings-och försöksverksamheten på torvområdet visar delvis samma upp- och nedgåendekurva som torvproduktionen. Under de båda världskrigen tilltog verksamheten,men var den jämförelsevis obetydlig. Arbetet utfördesi huvudsak med stöd av allmänna medel. tillsattes en utredning, 1946års torvutredning, med uppgift att xmdersöka formerna för forskningsverksamhetpå torvområdet samt hur en lämplig krigsberedskap inom torvtillverkningenborde åstadkommas och en inventering av landets torvförekomster organiseras.Utredningens förslag innebar att ett särskilt torvforskningsinsti-tut i statligregi borde inrättas. På grundval av utredningsresultatet anvisade medel till planläggning av torvforskningen (prop. 1947:308, SU1947:216, rskr 1947:402). Planläggningen skulle äga rum 1939bildade statliga företaget torvförädling. Bolaget lade ibörjan av fram förslag till plan rörande det fortsatta forsknings- ochförsöksarbetet på torvområdet. Förslaget, som innebar att bolaget skulle få iuppdrag att organisera och handha den statliga torvforskningen, godtogs avriksdagen (prop. 1949: 1 bil. 47, SU 1949: 10 s. 19, rskr 1949: 10),Anslag för forskningsändamål utgick därefter till bolaget under en följd av årmen har numera upphört. Förutomforsknings- och försöksverksamhet har under olika perioder pågåttundersökningar för att kartlägga landets torvförekomster, Undersökningama, somdelvis ligger så långt tillbaka i tiden som i seklets början, sker f, n, underledning av geologiska undersökning. Hos myndigheten finns ett torvarkivsom grandar sig på bl. a. omfattande torvmarksundersökningar som slutförtsunder . På basis av torvarkivet har framtagits en torvmarkskatalogöver torvmarker. Av denna framgår bl.