prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — kr., inrymmer tjänster till utomstående och vissakostnader i samband med beredskapsarbeten. Den förstnämnda posten avser dentaxe- och avgiftsbelagda verksamheten, huvudsakligen byggande och drift påentreprenad av vägar åt kommuner och enskilda väghållare. Den principiella målsättningen för taxe- ochavgiftssättning är full kostnadstäckning. Härmed avses täckning av såvälbokfö- 1974:1 Bilaga 8 58 rings-soin kalkylmässiga kostnader. Verksamheten beräknas av underperioden 19731978 vara självbärande med en omslutning av ca 60 milj.kr. Posten beredskapsarbeten avser internaplanering för AMS' räkning. Mot bakgrund av verkets målsättning och medhänsyn till omfattningen av egna resurser samt efter samråd med AMS planerarvägverket en årlig omslutning av beredskapsarbeten i egen regi motsvarande enersättning från AMS med ca 200 milj. kr. för perioden 1979. Härtillkommer särredovisade administrationskostnader för den interna planeringen om11,7 milj. kr. som inte ersätts av AMS. För /75 begärvägverket att anslaget förs upp med sistnämnda belopp. hemställerslutligen att ifrågavarande anslag i fortsättningen anvisas för kalenderår.Detta medför en engångsuppräkning med 6,1 milj. kr. för att täcka medelsbehovetunder tiden den 1 jiili31 . Remissyttrande övervägverkets, och affärsverkens anslagsframställningar Arbetsmarknadsstyrelsenhar, i likhet med i sina yttranden över tidigare anslagsframställningar,framhållit betydelsen av att planeringen inom resp. verk fortlöpande bedrivs påsådant sätt att investeringarna snabbt kan anpassas efter konjunktur- ocharbetsmarknadsläge. I övrigt har anslagsframställningarna inte föranlett någraerinringar från AMS' sida. 1972: 1(bil. 8) framlades förslag till allmänna riktlinjer för den fortsatta vägplaneringen i landet. Enligt förslaget som enhälligtgodtogs av skulle bl. a. den av f. n. vid planeringen tillämpade kalkylmodellen ses över. Ettutvecklingsarbete skulle sålunda bedrivas för att få fram underlag, somgör det möjligt att bättre än hittillsbestämma den vikt, som rimligen bör ges vissa av de i kalkylmodelleningående komponenterna, såsom trafikantemas tidskostnad, trafikolyckskostnadenoch kalkylräntan. I sammanhangetunderströk jag emellertid också angelägenheten av att utvecklingsarbetetvidgades. Den angivna kalkylmodellen är sålunda i första hand ett hjälpmedelför att bestämma de trafikekonomiska vinsterna dvs. besparingen somvägtrafikanterna gör vid viss inriktning avväginvesteringarna. Det föreligger härvidlag som jag underströk ett behov av att man i det fortsatta meralångsiktiga utvecklingsarbetet eftersträvar att väga in olikasamhällsekonomiska effekter, vilka inte ryms inom den nuvarande modellen.Behovet härav ökar med de vid- 1974:1 Bilaga 8 59 gaderegional- och näringspolitiska aspekter, som läggs på samhällets investeringari olika hänseenden. Vinsterna kan i ett sådant perspektiv inte enbart bestämmasmed hänsyn till trafikanterna utan bör även härledas ur bebyggelse- ochnäringslivsutvecklingen. För att ienlighet med statsmakternas ställningstaganden dra upp de närmare, merakonkreta riktlinjerna för det ifrågavarande utrednings-och utvecklingsarbetet,har jag efter Kungl. Maj:ts bemyndigande tillsatt en särskild arbetsgrupp.Dess uppdrag har senare utvidgats till att ävenomfatta en översyn av och arbetsmarknadsstyrelsensvägbyggnadsverksamhet i form av beredskapsarbeten. För den framtidaväghållningen är också trafikplaneringsutredningens och trafikpolitiska utredningens arbete av stor betydelse. Inom trafikplaneringsutredningenhar man beträffande vägfrågornas behandling lagt stor vikt vid att detta arbeteskall utföras i nära samarbete mellan länsstyrelserna, vägförvaltningarna ochkommunerna. Beträffande trafikpolitiska utredningen är bl. a. frågan omkostnadsansvarets utformning av intresse. Jagvill i detta samrnanhang också erinra om det av vägkostnadsutredningenframlagda betänkandet (SOU 1973: 32) Vägtrafiken kostnader ochavgifter. I betänkandet behandlas ekonomiska principer för prissättningen inomvägtrafiksektorn. Vidare redovisas de kostnader som från olika utgångspunkterkan hänföras till vägtrafiken och alltså i ett eller annat hänseende kan ansesingå i vägtrafikens totala kostnadsansvar. Resultatet av expertutredningensarbete skall nu i enlighet med vad som förutsattes redan vid tillsättandet avvägkostnadsutredningen fullföljas inom en parlamentariskt sammansattutredning. I enlighet härmed avser jag attföreslå Kungl. Maj:t att ge trafikpolitiska utredningen tilläggsdirektivatt fullfölja utredningsarbetet om vägtrafikenskostnadsansvar. Detta arbete bör resultera i ett förslag till vägtrafikbeskattning. Innan jag går över till attbehandla anslagsfrågorna vill jag erinra om att metoden att använda salt förhalkbekämpning varit föremål för uppmärksamhet.Jag vill med hänsyn härtill något beröra den redogörelse för behov ocherfarenheter m. m. av vägsaltning somvägverket utfört och redovisat i publikationen Halkbekämpning (DD 116).Fördelarna med metoden anges vara att det visat sig möjligt att i stor utsträckning hålla saltade vägar isfria med ökadtrafiksäkerhet som följd. bedömningar i denna del har skett i samråd med trafiksäkerhetsverket. Vissaolägenheter i form av moddig vägbana, nedsmutsning m. m. kan emellertidinte undvikas i sammanhanget. I principinnebär nämligen saltningen ett tidigareläggande av det töväder som förreller senare skulle komma. Av publikationen framgår att ochvägverket efter överläggningar enats om att saltningen under nuvarande formertorde kunna accepteras från naturvårdssynpunkt. Man är också överens om attsaltmängderna bör bibe- 1974:1 Bilaga 8 60 hållaspå ungefär nuvarande nivå. Det konstateras i detta hänseende att saltningen,som totalt uppgår tiU ca , enbart omfattar de mesttrafikbelastade vägarna av totalt och vidare attsaltmängderna uppgår till per m- och spridningstillfälle. Dettainnebär, räknat på normalnederbörden på vägområdets yta, en saltkoncentrationav ungefär 300 miljondelar (ppm). Som jämförelse kan nämnas att smakgränsenligger vid ca 500 ppm. Rostskador och eventuellt ökade väghållningskostnaderdirekt förorsakade av saltningen anses inte vara av den omfattning att de börhindra den fortsatta användningen av metoden. För egen del kan jag instämma i de slutsatser somvägverket efter samråd med trafiksäkerhetsverket och harkommit till, nämligen att fördelarna av saltningen väg;er avsevärt tyngre ännackdelarna. Den restriktivitet i användningen av salt som ålagt siganser jag dock motiverad. Jag utgår från att berörda myndigheter meduppmärksamhet följer utvecklingen. 1973: 1 upptogs väganslagen till sammanlagt ca2 359 milj. kr. har vägväsendet efter beslut av ianledning av Kungl. Maj:ts proposition (1973: 165) med förslag till vissaekonomisk-politiska åtgärder tillförts ytterligare 200 milj. kr. De totalttillgängliga medlen för /74 uppgår därmed till ca 2 559 milj.kr., vilket är ca 345 milj. kr. eller mer än anslagen för föregåendebudgetår. Av den särskilda medelsanvisningen om 200 milj. kr. avser 115 milj.kr. byggande och 75 milj. kr. drift av statliga vägar samt resterande 10 milj.kr..iståndsättning av enskilda vägar. Jag vill framhålla betydelsen av att man bl. a. pågrund av höga planeringsberedskap genom denna satsning kunnattillgodose väsentliga trafikbehov som en snabb igångsättning avarbetena medfört ett påtagligt sysselsättningstillskott redan under innevarandevinter. Inte minst anser jag det värdefullt att en betydande del avanslagsökningen ca 115 milj. kr. genom de vägförbättringar ochbroförstärkningar m. m. som kan utföras bidrar till en standardhöjning avfrån regionalpolitisk synpunkt viktiga länsvägar. Jag vill i detta sammanhangäven peka på den kraftiga utökning av det s. k. tunga vägnätet från avdet totala statliga vägnätet år som varit möjlig attgenomföra. Den påtagliga standardförbättring, som den ökade tillåtnabelastningen är ett uttryck för, avser så gott som helt länsvägar och innebärtillsammans med de ytterligare förstärkningsarbeten som kan genomförasbetydelsefulla åtgärder för att stödja de regional- och näringspolitiskasträvandena. Jag förordar en fortsatt kraftig satsning påväganslagen för nästa budgetår. Totalt tillstyrker jag för de vägansiag somhittills upptagits på driftbudgeten en höjning om 204,8 milj. kr. i förhållandetill anslagen i prop. 1973: 1. Prop.1974:1 Bilaga 8 61 Allmänt gäller att vägbyggnadsverksamhet och även vissaslag av åtgärder som hänför sig till driftsidan, i första hand förstärknings-och andra förbättringsarbeten, lämpar sig väl för insatser i sysselsättningsfrämjandesyfte. En betydande del av de beredskapsarbeten som utförts och somfinansierats via arbetsmarknadsverket har också avsett vägarbeten. Utan attändra på det förhållandet att vägarbeten även i fortsättningen kan antas kommaatt utgöra en betydelsefull del av beredskapsarbetena vill jag för attytterligare höja handhngsberedska-pen och säkerställa en så ändamålsenliganvändning som möjligt av från sysselsättningssynpunkt nödvändiga insatser förorda införandet av ett särskilt, konjunkturpolitiskt betingat anslag. Dettaskall för del fylla ungefär samma uppgift som de för olikainvesteringsanslag på kapitalbudgeten beräknade konjunkturmarginalerna.Erfarenheterna av användningen av dessa har varit goda. En lämplig ordning syneshärvidlag vara, att det särskilda anslaget lämpligen benämnt Särskildabyggnads och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar ställs till Kungl.Maj:ts förfogande att disponeras för särskilda insatser i fråga om drift ochbyggande av statliga vägar, när detta är motiverat av konjunkturpoliliska ellerandra skäl. Planeringen av ifrågakommande åtgärder, som i första hand börinriktas på arbeten, som på en gång är från sysselsättningssynpunkt värdefullaoch vägpolitiskt angelägna, bör ske efter samråd med arbetsmarknadsverket. Förnästa budgetår förordar jag att detta anslag förs upp med 200 milj. kr. Jag vill mot bakgrund av förslaget i det föregåendeföreslå borttagandet av den specialdestinering av ordinarie vägdrift- ochvägbyggnadsmedel till skogslänen som förekommit. Jag anser att detföreslagna särskilda anslaget bättre fyller det syfte som specialdestineringenvarit avsedd för, nämligen insatser på vägområdet som i huvudsak motiveras avsysselsättningsskäl. Mina förslag till medelsanvisning för nästa budgetårinnebär alltså i förhållande till de ursprungligen anvisade anslagen förinnevarande budgetår en sammanlagd ökning med 404,8 milj. kr. Inom ramen för de resurser som sålunda förordas bör eningående angelägenhetsbedömning ske. Insatserna på det statliga vägnätet bördärvid i första hand inriktas på att genom ändamålsenliga driftåtgärder tilllägsta möjliga kostnad säkerställa funktionen hos de olika delarna av detbefintliga vägnätet. Vidare bör de investeringsplaner fullföljas som avser attgenom mera punktvisa insatser åstadkomma förbättringar på längre sammanhängandevägsträckor eller som siktar till att på olika delar av vägnätet avhjälpabrister som är till påtagliga olägenheter för trafiken. En sådan ingående prövning och prioritering avväghållningsåtgärderna och det gäller särskilt byggnadssidan är angelägenså att önskvärt utrymme kan skapas för regionalpolitiskt betydelsefulla insatser. Prop.1974:1 Bilaga 8 62 I fråga om den statliga vägdriften förutsätter jag attmöjlighetefna att bibehålla eller höja standarden på vägnätet genom olikaåtgärder t. ex. oljegrusning, beläggning eller förstärkning tas till varaoch att valet mellan de vägar som kan komma i fråga för åtgärder i möjlig utsträckninggrundas på den samhällsekonomiska lönsamheten. Uppmärksamhet bör även ägnasfrågan att skapa skäligt utrymme för förbättringsarbeten på det sekundäravägnätet. Jag går över till att redovisa minaställningstaganden till anslags-beräkningama och kommer senare att hemställa ommedelsanvisning under resp. anslag. Vad gäller väg- och gatudriftenanser jag i likhet med att driftåtgärder, som syftar till attupprätthålla servicestandarden och vidmakthålla det i vägarna nedlagdakapitalet, skall prioriteras vid en bedömning av olika möjligaväghållningsinsatser inom ramen för de totalt tillgängliga vägmedlen. Jag är ienlighet härmed beredd att föreslå kraftiga uppräkningar av samtligadriftanslag. Anslaget Driftav statliga vägar avses täcka kostnadema för servicearbeten, egentligtvägunderhåll samt vissa förbättringsarbeten inom de olika delarna av detstatliga vägnätet. För innevarande budgetår är anslaget ca 1 100 milj. kr.sedan på tilläggsstat anvisat 75 milj. kr. Av totalbeloppet beräknasca 120 milj. kr. falla på förbättringsarbeten. har ävenbetydande insatser i form av beredskapsarbeten avsett förbättringsåtgärder.Under budgetåren 1971/72 och 1972/73 har således för detta ändamål sammanlagtca 250 milj. kr. anvisats över elfte huvudtiteln, och för innevarande budgetårrepresenterar beslutade insatser i form av förbättringsåtgärderkostnader i storleksordningen 60 milj. kr. Dessa arbeten, som primärttillkommit från allmän sysselsättningssynpunkt, är relativt jämnt fördeladeöver landet och har även bidragit till att påskynda långsiktigaprogram för upprustning av de sekundära och tertiära vägarna. Med hänsyn till de angelägna behov av olikadriftåtgärder som föreligger är jag utöver de betydande beredskapsmedel somkommit vägdriften tillgodo och det tilläggsanslag som anvisats beredd att föreslå en anslagsökning med ca 130 milj. kr. i förhållande till iriksstaten för /74 anvisat belopp. För den statliga vägdriftenskulle därmed under komma att disponeras ca (1025 + 130) 1155 milj. kr. Inom denna ram räknar jag med att vid normal omfattningav servicearbeten kan utföra nödvändiga slitlager- och torrläggningsarbetensamt därutöver förbättringsarbeten i ungefär samma omfattning som under desenaste åren. För anslaget Bidragtill drift av kommunala vägaroch gator beräknar jag ilikhet med att en höjning med 25,8 milj. kr. av det för innevarandebudgetår anvisade anslaget om ca 1974:1 Bilaga 8 63 158,8 milj. kr. är nödvändig medhänsyn till pris- och trafikutvecklingen m. m. Anslaget bör således för nästabudgetår vara ca 184,6 milj. kr. Till denomläggning av anslagsperioden för bidragsdelen till att avse framförliggandekalenderår som har föreslagit är jag inte nu beredd att ta ställning. Anslaget Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. är för innevarande budgetår 75milj. kr., vartill kommer av på tilläggsstat anvisade 10 milj. kr.Detta innebär en höjning med 25 milj. kr. eller jämfört medföregående budgetår. Av beloppet kan ca 18 milj. kr. beräknas avse iståndsättningsarbeten,vilket möjliggör en väsentlig standardförbättring av det enskilda vägnätet.Jag är beredd att föreslå en fortsatt kraftig satsning på detta från många synpunkterviktiga vägnät och förordar en medelsanvisning för nästa budgetår med 83 milj. kr. Ökningen jämfört medriksstaten för /74 blir därmed 8 milj. kr., men irealiteten blir utrymmet för nya insatser större då iståndsättningsarbetena ärav engångskaraktär. Till den av föreslagna omläggningen avanslagsperioden för bidragsdelen till att avse framförliggandekalenderår är jag inte nu beredd att ta ställning. Vad gäller väg-och gatubyggandet vill jag i följandetabell inledningsvis redovisa det ungefärliga utfallet av investeringarna inomdenna sektor samt de beräknade kostnadema under åren1973 och 1974. I de angivna beloppen för beredskapsarbeten, som avser allakategorier vägar, ingår även kostnaderna för vissa förbättringsarbeten avdriftkaraktär. ' Beräknade belopp. Vid sidan av de ordinarie vägbyggnadsanslagenhar, som framgår av tabellen, betydande belopp anvisats avberedskapsmedel som kommit vägnätet tillgodo. Avgörande för dessa insatser harprimärt varit sysselsättningspolitiskamotiv. Det har dock ansetts viktigt att som beredskapsarbeten välja utvägföretag som ingår i gällande flerårs- och 1974:1 Bilaga 8 64 Därigenom har detvarit möjligt att förutom den egentliga sysselsättningseffekten även uppnå enpositiv effekt från trafiksäkerhets- och framkomlighetssynpunkt.Beredskapsarbetena har därjämte speciellt för norrlandslänen inneburit enallmän förbättring av vägnätet, vilket stöder strävandena mot en bättreregional balans i fråga om bebyggelse- och näringslivsutveckling. Jämfört medden normala fördelningen på riks- och länsvägar av de ordinarievägbyggnadsmedlen kan det vidare konstateras att en större andel avberedskapsinedlen- är att hänföra till den senare vägkategorin. Utöver de betydandeinsatser i form av beredskapsarbeten som gjorts och det tilläggsanslag som anvisats och som kommit vägbyggandettill godo är jag beredd att föreslå ökningar av samtliga byggnadsanslag. Anslaget Byggande av statliga vägar är för innevarande budgetår ca 725 milj. kr., vartill kommer av på tilläggsstatanvisade 115 milj. kr. Jag föreslår att anslaget för nästa budgetårförs upp med 745 milj. kr., innebärande en ökning med ca 20 milj. kr. jämförtmed riksstaten för /74. Uppräkningen bör i stort medge ettvägbyggande i enlighet med flerårsplanerna. Anslaget Bidrag till byggande av kommunalavägar och gator bör tas upp med 343,6milj. kr., innebärande en uppräkning med 10 milj. kr. Härigenom blir detmöjligt att fullfölja fördelningsplanens målsättning för . Anslaget Bidrag till byggande av enskilda vägar bör föras upp med 26,8 milj. kr.,vilket betyder en uppräkning med 2 milj. kr. Utöver de belopp somjag angett under resp. anslag förordar jag som nämnts slutligen, att ett nytt anslag benämnt Särskildabyggnads- och" förbättringsåtgärderavseende statliga vägar försupp med 200 milj. kr. för att stå till Kungl. Maj:ts förfogande ienlighet med vad jag anfört i det föregående. Kostnadsramarna förår 1975 för anslagen Drift av statliga vägar resp. Byggande av statliga vägarbör i princip bestämmas till samma belopp som anslagen. Det bör ingå i Kungl.Maj:ts befogenheter att i den mån arbetsmarknadsläget,kravet på en ändamålsenlig planering av verksamheten eller andrasärskilda skäl motiverar det bemyndiga att resp. 1975jämka de föreskrivna kostnadsramarna , t. ex. genom att i förväg ta i anspråk behövliga belopp av de medel under dekalenderårsberäknade anslagen, som kan bli anvisade för . . Jag hemställeratt Kungl. Maj:t ger tillkänna vad jag har anfört i det föregående omvägväsendet. Prop.1974:1 Bilaga 8 65 1972/73Utgift 4 394 000 1973/74Anslag 5 500 000 1974/75Förslag 18 700 000 1 Avserperioden 1974-07-011975-12-31. Från detta anslag bestrids kostnaderna för centraladministration (andel), översiktlig vägplanering, fastställande av arbetsplanersamt försvars- och järnvägsärenden. Verket hemställer om ett anslag av 6,7 milj. kr. Dessutom föreslår att 3,5 milj. kr. anvisas föromläggning av anslagsperioden till att avse kalenderår. Motiveringen förverkets förslag i denna del har redovisats under redogörelsen för vägverketsanslagsframställning i det föregående. Jag tillstyrker omläggningen av anslagsperioden. Förnästa budgetår bör således anvisas medel för tiden december1975. Det erforderliga beloppet beräknar jag till 8,7 milj. kr. Jag bedömer attdet ungefärligen kommer att fördela sig på följande sätt. Central administration 1 612 000 Översiktlig vägplanering 1 734 000 Fastställandeav arbetsplaner 480 000 Försvarsfrågor 4 530 000 Järnvägsärenden m. m. Jaghemställer att Kungl. att till : Änibetsverksuppgifter /75 anvisa ett förslagsanslag av , att avräknasmot automobilskattemedlen. Drift av statliga vägar 1972/73Utgift 847 360 000 Reservation 516 876000 1973/74Anslag 1 099 800 000 1974/75 Förslag 1 155 000 000 1 Inkl. 75 milj. kr. Från detta anslag bestrids kostnaderna för de delar avvägverkets verksamhet som är hänförliga till driften av de statliga vägama samtvissa förbättrings- och ombyggnadsarbeten, vilka avser främst de sekundära ochtertiära vägnäten. 5 1974. r sand. Prop.1974:1 Bilaga 8 66 Verket hemställer om ett anslag av 1 482,5 milj. kr.resp. 1 332,5 milj. kr. enligt sitt högsta resp. lägsta alternativ /75. Motiveringen för verkets förslag i denna del har redovisatsunder redogörelsen för anslagsframställning i det föregående. Kostnadsramen för har fastställts till ca 1 025milj. exkl. enligt förslag i prop. 1973: 165 anvisade 75 milj. kr. Med hänvisning till vad jag anfört i det föregåendeförordar jag att kostnadsramen för bestäms till 1 155 milj. kr. och attanslag begärs med samma belopp. Förslaget innebär en ökning av anslaget förnästa budgetår med ca 130 milj. kr. jämfört med beloppet enligt prop. 1973: 1. I följande sammanställning redovisas hur kostnadernaför vägdriften beräknas i stort fördela sig . Sammanställningenvisar även de ungefärligen beräknade kostnaderna (milj.kr. Central administration Regional administration Servicearbeten Egentligt vägunderhåll Förbättringarbeten 1 482,5 1 155,0 Inkl.75 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. att till Drift av statliga vägar för /75anvisa ett reservationsanslag av 1 , att avräknas mot automobilskattemedlen. Byggande av statliga vägar 1972/73Utgift 706 247 000 Reservation 409 866 000 1973/74Anslag 840 500 000 1974/75 Förslag 745 000 000 115 milj. kr. Från detta anslag bestrids kostnaderna för de delar avvägverkets verksamhet som är hänföriiga till byggande av statliga vägar samtvissa mindre omläggnings- och förbättringsarbeten. Verket hemställer om ett anslag av 796,5 milj. kr.resp. 766,5 milj. kr. enligt sitt högsta resp. lägsta alternativ för budgetåret1974/75. Prop.1974:1 Bilaga 8 67 ringenför verkets förslag i denna del har redovisats under redogörelsen förvägverkets anslagsframställning i det föregående. Kostnadsramen för har fastställts till ca 725,5milj. exkl. enligt förslag i prop. 1973: 165 anvisade 115 milj. kr. Med hänvisning till vad jag anfört i det föregåendeförordar jag att kostnadsramen för bestäms till 745 milj. kr. och attanslag begärs med samma belopp, vilket innebär en ökning med ca 20 milj. kr.jämfört med beloppet enligt prop. 1973: 1. I följande sammanställning redovisas hur kostnadernaför vägbyggandet beräknas i stort fördela sig . Sammanställningenvisar även de ungefärligen beräknade kostnaderna (milj.kr. Inkl.115 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. att till Byggande av statliga vägar för budgetåret1974/75 anvisa ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen. Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statligavägar 1974/75 Förslag 1200 000 000 ' Nytt anslag Från anslaget avses skola bestridas kostnaderna för desärskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar som kanaktualiseras av konjunkturmässiga eller andra skäl. Med hänvisning till vad jag anfört i det föregåendeförordar jag att anslaget för bestäms till 200 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. att till Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärderavseende statliga vägar för /75 anvisa ett reservationsanslagav , att avräknas mot automobilskattemedlen. Prop.1974:1 Bilaga 8 68 Bidrag till drift av kommunala vägar och gator 1972/73Utgift 144 130 000 Reservation O 1973/74Anslag 158 750 000 1974/75 Förslag 184 550 000 Från detta anslag lämnas bidrag till kommun av det belopp vartill de skäliga kostnadernaför drift av de bidragsberättigade vägarna och gatorna beräknas uppgå.Driftkostnaden fastställs för en tvåårsperiod av statens vägverk efterkommunens hörande. Beräkningen kan justeras , omväsentligt ändrade förhållanden inträder. Bidragsgivningen regleras genomkungörelsen (1971: 955, ändrad 1972: 186) om statsbidrag till väg- ochgatuhållning i vissa kommuner. Bidrag utgår i mån av tillgång på medel. Verket hemställer om ett anslag av ca 184,6 milj. kr.för /75. Vidare begär verket att 185 milj. kr. förbidragsgivning avseende anvisas /75. Motiveringenför verkets förslag i denna del har redovisats under redogörelsen förvägverkets anslagsframställning i det föregående. Med hänvisning till vad jag anfört i det föregåendeförordar jag, att anslaget tas upp med ca 184,6 milj. kr., innebärande enuppräkning med 25,8 milj. kr. Förbrukningen beräknas fördela sig på ungefärföljande sätt. Central och regional administration 550 000 Bidragsbelopp 184 000 000 Jaghemställer att Kungl.