prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — föreslås öka med 10 milj.kr. till ca 110 milj. kr. Förslag läggs fram om att under en särskildanslagsrubrik ta upp 200 milj. kr. för att i sysselsättningsfrämjande syftekunna öka insatserna i fråga om drift och byggande av statliga vägar. Underkapitalbudgeten föreslås en medelsförbrukning om ca 56 milj. kr. för investeringari förrådsfond. 1000-tal bilar 4 000 Ar 1950 1955 1960 1965 1970 1975 1980 Fordonsbeståndets utveckling(logaritmisk skala)underperioden 19501980. 1974:1 Bilaga 8 12 Den senaste tioårsperioden har godstrafiken ökat kraftigt jämfört med genomsnittet förjärnvägsföretagen i de västeuropeiska länderna. Expansionen efter den senastekonjunkturavmattningen för SJ:s del följde ungefär samma mönster somindustriproduktionen, dvs. tillväxten kom i gång först under senare hälften avår 1972 och har sedan ökat . Godstrafiken omfattade 65,4 milj. ton.Transportarbetet uppgick under till 16,2 miljarder tonkm, en ökningmed jämfört med föregående år. Härav utgjordes 15,8 miljardertonkm av vagnslastgods och resten av styckegods. Det allmänna konjunkturmönstretavspeglas i tillväxtens sammansättning för vagnslastgodset. Omsvängningen positiv utveckling registrerades först i vissa transporter för skogssektorn såsom färdigvaror av trä, pappersmassa och papper varefter följde malmsamt järn och stål. För den största tillväxten svarade malmen. För styckegodset, där den inhemska trafiken är heltdominerande, medförde tågbilgods-systemet att den tidigare trendmässiganedgången förbyttes i en uppgång . Denna hänförde sig helt tillfraktstyckegodset, medan de övriga transportformerna fortsatte att minska.Efter en nedgång , som främst berodde på arbetskonflikten vid SJ, hartrafiken åter märkbart ökat, en utveckling som väntas fortsätta. SJ:s godstransportarbete beräknas komma att öka med ca5 % . Persontrafiken har varit vikande under 1950- och 1960-ta-len. Efterår 1967, då pendeltrafiken i tillkom, har dock trenden fördet totala antalet resor varit uppåtgående. Resefrekvensen på avstånd under 50km och var något större är 1972 än under högkonjunkturåren 1969 och1970. Antalet resor uppgick till ca 63 milj., varav 40 milj. utgjordesav pendelresor inom . En undersökning av antalet sittplatsresor i fjärrtågenunder perioden aprildecember 1971 och 1972 visar att nedgången successivtavtagit. har nedgången förbytts i en uppgång. Resefrekvensen isov- och liggvagnar har fortsatt att öka . Persontransportarbetetuppgick till 4,5 miljarder personkm. Detta innebär en ökning frånföregående år . I sammanhanget bör beaktas det bortfall av resor somföljde med arbetskonflikten vid SJ vid . Transportarbetets fördelning i stort på de svenskajärnvägarna framgår av fig. 5. För budgetåret1974/7 5 föreslås för SJ eninvesteringsram om 392,3 milj. kr., varav 183 milj. kr. beräknas för fastaanläggningar och 180 milj. kr. för rullande materiel. Med beaktande av attinveste- Prop.1974:1 Bilaga 8 13 i 1015 202530 40 50 100 TUSEN BRUTTOTONKM PER DAG OCH BANKM LINJER MED MINDRE ÄN 5000 BRUTTOTONKM PER DAG OCH BANKM Transportarbetet på de svenska järnvägarna . 1974:1 Bilaga 8 14 ringsramen för innevarande budgetårunder höjts med inte mindre än 75 milj. kr. för främst utökade lok-och vagnanskaffningar (prop. 1973: 165, FiU 1973: 40, rskr 1973: 344) bör denföreslagna ramen för nästa budgetår ge SJ goda möjligheter att genom kapacitetsutbyggnadoch serviceförbättringar möta den väntade trafikökningen. Tillkapacitetshöjande investeringar hör bl. a. bangårdsutbyggnader, fjärrblockeringsanläggningar, eldrift- ochteleanläggningar samt anskaffning av moderna lok och vagnar. Ersättningen tillSJ för drift av icke lönsamma järnvägslinjer ökas från 380 milj. kr. Godsomsättningenmed lastfartyg i utrikes sjöfart över de svenska hamnarna ökademellan från 68,2 milj. ton till 70,4 milj. ton, dvs. (fig. 6). Importen av mineraloljor och exporten av järnmalm gick ned med vardera. Färjegodset steg från 9,7 milj. ton till10,8 milj. ton, dvs. Godstransporterna i inrikessjöfart med lastfartyg uppvisade mellan åren 1971 och1972 en minskning med 1,7 milj. ton till 12,6 milj. ton. Världshandelsflottanuppgick till ca 290 milj. ton brutto och hade frånföregående halvårsskifte ökat med ca 22 milj. ton,dvs. Den svenska handelsflottans tonnage uppgick vid halvårsskiftet1973 till 5,4 milj. ton brutto. De svenskarederiernas intäkter i utrikes fart sedan utgifter på utrikes ort dragitsifrån utgjorde 2 208 milj. kr. för att jämföras med 2 054 milj. kr.föregående år. För /75 beräknas för sjöfartsändamål på driftbudgeten 173,4 milj.kr. Under fond föreslås en investeringsram av 63 milj. kr.Under Fonden för kanalverk beräknas medelsförbrukningen för attfortsätta utbyggnaden av kanalen till 8,7 milj. kr. Statens insatser förvintersjöfarten på Norrlandshamnarna utgör ett komplement till detregionalpolitiskt motiverade stödet till landtransporterna. Statens kostnaderför isbr>'tningsverksamheten ökar nästa budgetår med 11,8 milj. kr. till46,7 milj. kr. a. till följd av leverans av isbrytaren om 22 000 hkrhösten 1974. Antalet landningarpå de statliga trafikflygplatserna ökade i utrikeschartertrafik . Den utrikes och inrikes linjefarten uppvisade en viss minskning i antaletlandningar (fig. 7). Totala antalet passagerare ökademed till drygt 5 milj. Bruttodröktighet i ton -< 2 000 2 000 - 10 000 !> lOOOO Med lastfartyg i utrikes fart transporterat godspå svenska hamnar är 1971 och . tigasteökningen uppvisade den utrikes chartertrafiken . I inrikes och utrikeslinjefart var antalet passagerare i stort sett oförändrat jämfört medföregående år. Persontransportarbetet i iiuikes luftfart ökade underår 1972 med . För budgetåret1974/75 beräknas luftfartsverketsinvesteringar till 245,8 milj. kr., varav 168 milj. kr. faller på staten ochresten, 77,8 milj. kr., utgör kommunala bidrag. Av de statligainvesteringsutgifterna avser 69 milj. kr. arbeten pä den nya utrikesbyggnadenpå "och 44,4 milj. kr. projekterings- ochanläggningsarbeten på /flygplats. Bland övrigainvesteringar kan nämnas en fortsatt upprustning av säkerhetsanläggningarna iluftleder m. m. Europeiska transportministerkonferensen (CEMT) har isyfte att få till stånd lättnader i restriktioner för den intemationellagodstrafiken på landsväg beslutat att fr. o. m. tillämpa enmultilateral 1974:1 Bilaga 8 \e Ar 1953 64 65 66 67 68 69 70 71 72 Antalet landningar på luftfartsverkets flygplatser (inkl. militäraflygplatser med reguljär civil trafik) . kvot för sådan trafik. Arbetet medinförande av automatkoppel för järnvägarna fortsätter liksom ansträngningaratt liberalisera internationell busstrafik. Frågor omingående av nya bilaterala överenskommelser om landsvägstrafik aktualiserasalltjämt. har ett avtal med undertecknats och ett avtalmed paraferats. Landtransportkommitténinom FN:s ekonomiska kommission för (ECE) fortsätter sitt arbete medtrafik- och bilsäkerhetsfrågor och med harmonisering av de nationella reglernaför landtransporter. InomCentralbyrån för internationella järnvägstransporter fortsätter bl. a.översynen av reglerna om transport av farligt gods. är medlem iadministrativa kommittén för byrån. Inom ECE, CEMT,och utveckling () och Mellanstatliga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO)pågår arbete för en bättre samordning av land- och sjötransporter avcontainers. 1974:1 Bilaga 8 17 Inom ramen förOECD:s vägforskningsprogram pågår även ett aktivt arbete, vari deltar. De avsjöfartskommittén inom världshandelskonferensen () antagna resolutionernaför stöd av utvecklingsländernas strävan att bygga upp egna handelsflottor ärföremål för fortsatta diskussioner. Frågan om en världskod förlinjekonferensernas handlande har senast diskuterats vid en iGeneve . Konferensen kommer att fortsätta . Den utbreddaflaggdiskrimuieringen och andra problem inom den internationella sjöfartenbehandlas i sjötransportkommittén inom och den s. k. Consultative ShippingGroup (CSG), ett organ för sjöfarts-ministrarna i 13 länder. Arbetet inom CSGinriktas f. n. på frågan att söka främja en fri och effektiv internationellsjöfart med hänsynstagande till utveckhngsländernas intressen påsjöfartsområdet. Frågan har av sjöfartsministrarna behandlats i september 1973bl. a. på grundval av ett förslag från svensk sida. På det sjöfartstekniskaoch nautiska området fortsätter arbetet bl. a. inom IMCO. Vid en av IMCOanordnad diplomatisk konferens för frågor om förorening av havet hösten 1973har beslutats en ny konvention som avser inte endast utsläpp av olja utan ocksåandra skadliga utsläpp. Inom IMCO pågår även diskussioner om att etablera ettsatellitsystem för sjöfarten. Sjöfartsavtaletmellan och har undertecknats . En blandadkommission med uppgift att behandla frågor rörande tillämpningen av avtalethar sammanträtt . Internationellacivila luftfartsorganisationen () har vid konferens behandlatfrågan om ytterligare åtgärder till motverkande av flygkapningar. Luftfartsavtal med Kinaundertecknades . Det av deskandinaviska trafikministrarna tillsatta arbetsutskottet för översyn av deskandinaviska charterbestämmelsema beräknas avsluta sitt arbete i början av år1974. deltar i ett inom Europeiska gemenskapen(EG) initierat västeuropeiskt vetenskapligt och teknologiskt samarbete bl. Ett av dessa samarbetsprojekt avser etteuropeiskt centrum för väderleksprognoser. Konvention om detta centrum harundertecknats av . Även under detgångna året har ett omfattande och vittförgrenat arbete utförts för att främjatrafiksäkerheten. Arbetet medkörkortsreformen har fortgått planenligt. De nya centrala ADB-baserade bil-och körkortsregistren är i drift under ledning av bilregisternämnden.Verksamheten omlokaliserades från 2 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 8 18 Från ingångenav är bilregisternämnden ansvarig för uppbörden av fordonsskatt och denordinarie uppbörden i februarimars 1973 ombesörjdes genom det nyabilregistret. Utbytet av registreringsskyltar har enhgt planerna nyligenslutförts och totalt har ca 6,5 miljoner reflekterande skyltar tillverkats ochdistribuerats. Ett omfattande arbete har också utförts inombilregistreringssystemet för införandet vid ingången av av ett nyttkontrollmärkessystem, rullande skatteuppbörd och kilometerskatt för vissadieseldrivna fordon. Utfärdandet av de nya differentierade körkorten harpåbörjats liksom utbytet av äldre körkort till körkort av den nyatypen. Nästa etapp av körkortsreformen inleds då högrebehörighetskrav börjar gälla för rätt att föra buss eller fordonskombination i vilken tung släpvagn ingår.Utbildningen för de nya behörig-hetema har redan påbörjats. Denna skerfrämst inom gymnasieskolans ram men äveninom arbetsmarknadsutbildningen. Ett ökat behov av utbildningskapacitetkan nu förutses på ifrågavarande område. Detta behov bör i första handtillgodoses inom gymnasieskolans ram. I den mån det bedömsarbetsmarknadsmässigt motiverat kommer, enligt vad jag har erfarit från chefenför , en ökning att kunna ske avutbildningskapaciteten inom arbetsmarknadsverkets bristyrkesutbildning. För att ökaframkomligheten och säkerheten på riksvägarna har liksom föregående sommarförbud gällt mot trafik med tyngre lastbilar under vissa mer trafikbelastade veckoslut . Frågan om skydd föråkande är under övervägande. Nordiska trafiksäkerhetsrådet har framlagt enutredning med förslag om lagstadgad skyldighet att använda bilbälte. Efterremissbehandling i de nordiska länderna har lagstiftnmgsarbetet fortsatt påinternordisk basis. En slutrapport har färdigställts av rådet. Trafiksäkerhetsrådetutreder också frågan om lagstiftning beträffande obligatorisk användning avskyddshjälm vid färd med motorcykel och moped. Vidare har trafiksäkerhetsrådetbeslutat utreda frågan om placering av barn som inte kan använda bilbälte vidfärd med bil. En arbetsgrupp inomkommunikationsdepartementet har i betänkandet (Ds K 1972: 10) Tungafordonskombinationers dynamiska stabilitet m. m. redovisat sina synpunkter ochförslag beträffande bl. a. frågan om skärpningar i besiktningskraven rörandedynamisk stabilitet för tunga fordonskombinationer. Betänkandet har överlämnatstill trafiksäkerhetsverket för att övervägas i arbetet på utformandet avanvisningar på ifrågavarande område. Arbetsgruppenhar också i betänkandet redovisat ytterligare underlag för att bedöma vilkenhögsta tillåtna hastighet som från trafiksäkerhetssynpunkt bör gälla förkombinationen dragbil med påhängsvagn och till-kopplad släpvagn, och gruppenhar i anslutning härtill framhållit att det 1974:1 Bilaga 8 19 inte är försvarbart att tillmötesgåuttalade önskemål om en höjning av högsta tillåtna hastighet för ifrågavarandekombination . I en inom departementet upprättad promemoria (DsK 1973: 6) Vissa frågor om kontroll av parkeringsbestämmelsernas efterlevnadföreslås att parkeringsförseelserna avkriminaliseras och att ett striktägaransvar införs för betalning av s. k. felparkeringsavgift. Promemorianremissbehandlas f. n. Trafiksäkerhetsverkethar meddelat preliminära riktlinjer till länsstyrelserna i fråga om skärptalokala trafikföreskrifter för hastighetsbegränsning till skydd för särskiltutsatta trafikantkategorier såsom barn, handikappade,åldringar m. fl. invid skolor, sjukhus eller liknande inrättningar ochför gatu- och vägsträckor i övrigt som i större omfattning används av sådanatrafikanter. ochtrafiksäkerhetsverket har gemensamt och i samråd med planverket påbörjat enutredning angående åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för cykeltrafiken. utreds även i vad mån bristfälligheter hos cyklar medförolyckor. På grundval av erhållna resultat kommer att övervägas vilka åtgärdersom bör vidtas t. ex. i form av standardkrav för cyklar. Informationsverksamhetenhar varit betydande och bl. a. inriktats på att få bilisterna attkontrollera synen och billjuset samt att få gående att använda reflexer.Omfattande förberedelser har även gjorts års huvudaktivitet"Trafikkunskapens år". Även om en radinsatser gjorts för en bättre organisation och samordning avtrafiksäkerhetsarbetet krävs likväl inför en väntad fortsatt trafikökningytterligare åtgärder. Behov finns av en mer övergripande syn och en påfördjupad kunskap grundad planering av verksamheten inomtrafiksäkerhetsområdet. Maj:t har av denna anledning tillkallatsärskilda sakkunniga för att utreda vissa trafiksäkerhetsfrågor. Utredningenskall överväga åtgärder och planeringsformer i ett samlat trafiksäkerhetsarbetesamt överväga möjligheterna att ytterligareeffektivisera organisationen av och samordningen inom verksamheten. har ratificerat europeiskaöverenskommelse om arbetsförhållandena för fordonsbesättningar vidinternationella vägtransporter (AETR). har vidaretagit del i det inom CEMT och ECE m. fl. internationella samarbetsorganpågående arbetet med frågor avseende trafiklagstiftning och trafiksäkerhet iövrigt. För /75 föreslås anslag till trafiksäkerhetsverket om tillsammans ca 37 milj. kr., vilketinnebär en ökning med drygt 3 milj. kr. Ökningen medger anställning avviss ny personal samt ytterli- gareaktiviteter i fråga om bl. a. informations- och typbesiktningsverk-samheten.För bilregisternämndens kostnader i samband med de nya bil-ochkörkortsregistren m. m. föreslås ett anslag om ca 26 milj. kr. a. portohöjningen , den gynnsammare konjunkturutvecklingen, kostnadsbesparingar ochökade försäljningsansträngningar kunde postverket för budgetåret1972/73 redovisa sitt största överskott, 121,6 milj. kr. avgifterna för befordran av tjänsteförsändelser, utgör nära hälften avpostverkets totala rörelseintäkter. De ökade under budgetåret med 221,3 milj.kr. till 1 439,9 milj. kr. trots att portohöjningarnaden och medförde ett visst ef-terfrågebortfall.Postvolymen inkl. tjänsteförsändelser minskade således under andra halvåret1972 . stannade volymminskningen vid 0,2 %och för hela budgetåret vid . ,'-' Ar 1963/64 64/65 65/66 66/67 67/68 68/69 69/70 70/71 71/72 72/73 Antalet postförsändelser /641972/73. 1974:1 Bilaga 8 21 Antalet postdistribueradetidningsexemplar fortsätter att minska. Som redovisats i prop. 1973: 193 (TU1973: 28, rskr 1973: 337) har en sakkunnigtillkallats för att göra en översyn av avgifterna i postverkets tidningsrörelse. Utvecklingen av antalet postförsändelser underden senaste tioårsperioden framgår av fig. 8. Den totalainlåningen i Postbanken steg under budgetåret till 18,1 miljarder kr.Vid budgetårsskiftet fördelade sig inlåningen med . på personkonton och . på konton inom den egentliga sparrörelsen. Räntenettoti Postbanken ökade under budgetåret till 561,3 milj. kr. Genombeslut av (prop. 1973: 145, NU 1973: 63, rskr 1973: 326) överförs den1 Postbankens verksamhet exkl. icke räntebärande postgiroinlåningtill den nybildade . Personalkostnadernai postverket ökade under budgetåret till1 728,3 milj. kr. Ökningen beror huvudsakligen på lönehöjningar och påvissa kvarstående effekter av arbetstidsförkortningen och ändrade arbetstidsbestämmelser i övrigt. Räknat i fastapriser minskade personalkostnaderna något. I juni 1973introducerade postverket en ny serviceform telebrev. Den nya servicen skall tillgodose det kundbehov som finns att på någon timmefå fram ett skriftligt meddelande i traditionell brevform till en mottagare påannan ort. Överföringen mellan orterna sker på teleteknisk väg och kan t. v. ske mellan ett begränsat antalorter i landet. Den nya serviceformen har utvecklats genom samarbete mellanpostverket, och . För att kunnaerbjuda företag och andra större postkunder en mer fullständig transportlösninghar på flera orter börjat åta sig att mot avgift hämta och köra utpaket och annan post. första helt maskinellabrevsorteringsanläggning har levererats till Stockholmsbangårdspostkontor. Installationen beräknas vara avslutad . Sorteringen baseras helt på utnyttjandeav postnummer. Av samtliga postförsändelser är nu förseddamed postnummer. Utbyggnaden avsystemet med redovisningscentraler för granskning och sammanställning avkassörernas dagliga redovisningar fortsätter. Vid utgången av budgetåret var ca1 600 postanstalter av totala antalet anslutria tillcentralerna. En rad åtgärder harvidtagits eller är planerade för att skydda personal, kunder och kassor mot desenaste årens allt talrikare postrån. Under våren1973 inleddes en ny etapp i postgirots automatisering. Den innebär central kodning av betalningsblanketter så att bokföringsinformationenkan läsas maskinellt i optiska läsare. Vid inläsningen mikrofilmasockså blanketterna. 1974:1 Bilaga 8 22 expanderade avsevärt under budgetåret ochomsättningen ökade till 80,5 milj. kr. Antalet utdelade tidningsexemplar per utgivningsdag ökade till940 000 och antalet orter där Tidningstjänst ombesörjer tidningsdistributionsteg till 670. Bolaget förmedlade under budgetåret 10.1 milj. kr. till tidningsföretagen i statligsamdistributionsrabatt. Investeringarna för postverket avser huvudsakligenbyggnader och bilar. För /75 föreslås en investeringsramav 66.1 milj. kr. De största beloppen hänför sig dels till pågåendearbeten med , dels till de första investeringarna i den s. k. etappIII av tillbyggnaden av postgirohuset. Televerketsexpansion har inom flertalet verksamhetsgrenar fortsatt även under det senastebudgetåret, även om ökningstakten dämpats något. Antalet beställningar av nyatelefonapparater uppgick /73 till 291 000 (föregående budgetår297 000), och antalet apparater i nät var 4 906500. Detta innebär en ökning av telefontätheten från budgetårets början från586 till 603 apparater per 1 000 invånareoch håller ställningen som det telefontätaste landet i världenefter . I fig. 9 visas telefontätheten i vissa länder. De telefonsamtalsom utväxlades under /73 motsvarade ca 16 miljardersamtalsmarkeringar, en ökning från föregående budgetår. Den inländskatelefontrafiken är fullständigt automatiserad. Möjligheterna tillautomatisk telefontrafik med utlandet har under /73 ytterligarevidgats och av den totala utlandstrafiken kunde vid budgetsåretsslut kopplas automatiskt. Antalettelexanslutningar i nät ökade under /73 från 8 501till 9 250, en ökning . Det totala antalet markeringar förtelexskrivningar ökade . Den starkaexpansion, som kännetecknat datakommunikationsrörelsens utveckling , bedöms komma att fortsätta. harnyligen beslutat att som ett första steg mot ett separatdataöverföringsnät etablera ett försöksnät med centraler (koncentratorer) iStockholm, och . Detta provnät kommer att tas i bruk /75. Ett mer permanent datanät planeras för genomförande underslutet av . Under budgetåret1972/73 har landstäckande mobiltelefonsystem (MTD)ytterligare byggts ut. Detta system täcker de flesta av de mest trafikeradevägarna i södra och , och de större tätorternai dessa områden. Kundintresset är stort och ytterligare utbyggnad ochkomplettering av basradionätet är planerad. Apparater.per 1 000 invånare Apparater per 1 000invånare 1964-65 -66 -67 -68 -69 Fig. 9.Vissa länder med hög telefontäthet. -70-71 -72 -7} Bildtelefon är ett nytt kommunikationsmedium sombedöms ha stora utvecklingsmöjligheter. Intresset för praktiska applikationerav bildtelefon väntas öka då ett bildtelefonnät av någon omfattning ärutbyggt. har envidareutveckUng av faksimil- och stillbildsöverföring skett. Dessalösningar kan vara alternativ till bildtelefonen, vilket gör att prognoserna f.n. är något osäkra. Genom en intensiv rationaliseringsverksamhetkunde för /73 redovisa sitt störstaöverskott eller 295 milj. kr. Förutsättningarför en ytterligare ökad effektivitet inom har skapats genom den avriksdagen beslutade nya organisationen för (prop. 1973:171, : 26, rskr 1973: 335). I fråga ominvesteringar i teleanläggningar föreslås för budgetåret1974/75 en investeringsram av 786milj. 1974:1 Bilaga 8 24 Anslagen förnästa budgetår inom verksamhetsområde beräknastill sammanlagt 5 551,1 milj. kr. en ökningmed 821,6 milj. kr. jämfört med beräkningarna i prop. Av totalbeloppethänför sig 3 898,8 milj. kr. till driftbudgeten och 1 652,3 milj. kr. Investeringsutrymmet under kapitalbudgeten beräknas öka medca 179 milj. kr. jämfört med beräkningarna i prop. 1973: 1. I följandesammanställning har en grov specifikation gjorts av anslagen och förändringarnapå olika anslagsgrupper. mentet m. m. -1-404,8 Institut m. m. V. Fonden för låneunderstöd -)- 21,9 -1-821,6 För attkomplettera bilden av verksamhetsområde börnämnas, att driftkostnaderna för statens affärsdrivande verk inte tas upp påriksstaten utan i särskilda driftstater som Kungl. De sammanlagdakostnaderna exkl. avsättning till värdeininskningskonton för postverket,, och luftfartsverket har i driftstaterna förinnevarande budgetår beräknats till ca . Kostnaderna täcks avverkens intäkter. Antalet statligtanställda, uttryckt i helårsarbetande, inom departementets verksamhetsområdeutgör i genomsnitt ca 140 100 under innevarande budgetår. Därav hänför sig ca125 400 till de fyra affärsverken. 1974:1 Bilaga 8 25 Utdrag av protokollet över kommunikationsärenden, hållet inför HansMajrt Konungen i statsrådet . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena ,statsråden , , , , , , ,, , , , , , , ,. Chefen förkommunikationsdepartementet, statsrådet , anmäler de frågor som gällerutgiftema för /75 inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde och anför. A. KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTETM. 1972/73 Utgift 5526 000 1973/74Anslag 6 368 000 1974/75 Förslag 6601 000 Beräknad ändring 1974/75 Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar m. m. Expenser + 201 000 - 18 000 -)- 10 000 -{- 40 000 ' En tjänst som kansliskrivare har inrättats under budgetåret 191311 A. Medelsbehovetunder anslaget ökar med . till följd av löne- och prisomräkning m. m.Jag beräknar vidare medel för ändring av en tjänst som departementssekreterareeller kanslisekreterare i högst A 30 vid enheten för trafikpolitik m. m. tjänst som departementssekreterare i B 6. 1974:1 Bilaga 8 26 Maj:t harmed stöd av bemyndigande (prop. 1965: 65 s. 19, SU 1965: 105, rskr 1965:295) beslutat ändra en tjänst som kansliråd till en tjänst som departementsrådvid departementets planerings- och budgetsekretariat. Underåberopande av det anförda samt med hänvisning till sammanställningenhemställer jag att Kungl.