prop · FX0314 · 1974-12-31 00:00:00 — Dettager en långsammare ökning av den maximala avgiften vid ökning av avgiftsunderlaget.Genom förslagen om höjning av avgiftsgränsen och förändring av reglerna förberäkning av avgiftsunderlag och av maximal avgift uppnåsbetydande lättnader för personer som efter studierna kan få nedsattbetalningsförmåga. Förslagetom höjning av studiebidraget föreslås träda i kraft . De nyaåterbetalningsreglerna föreslås träda i kraft . Kostnademaberäknas för budgetåret 191A/15 tUl ca 30 mUj. för det höjda studiebidragetoch ca 10 milj. kr. för minskad återbetalning. Först under /76beräknas de nya återbetalningsreglerna slå igenom helt i fråga om budgeten ochkostnaderna beräknas då uppgå till ca 50 milj. ler. Arbetsgruppen föreslår attsamthga studiemedelstagare som uppbär studiemedel eller som den 1 januari 1975har skyldighet att erlägga preliminär avgift skall återbetala studiemedlenefter de nu föreslagna reglerna. F. n. gäller att premieför friviUig inbetalning får tillgodoräknas med viss promille fr.o. m. det den friviUiga avgiften erläggs t. o. m. det den avgiftsskyldigefyller . Detta har medfört att vissa vuxenstuderande kan gå miste ompremien om återbetalningen skulle ha avbrutits efter det att de fyUt 50 år.Reglerna härför föreslås bh ändrade så att utgående premie utsträcks att gällaupp t. o. m. den återbetalningsskyldige fyllt . En maximering av premientiU föreslås. Premie bör emellertid få tiUgodoräknas först fr. o. m. detår under vilket århg avgift fastställs. Återbetalningav studiemedel skall normalt vara fullgjord . Den som under sinåterbetalningsperiod får uppskov med att erlägga avgift får i stället dennaunder åren meUan 50 och . Efter påförs ingen avgift. Viddödsfall avskrivs återstående återbetalningsskyldighet. Dessa nu gällanderegler föreslås utvidgade med en möjUghet tUl befrielse i sådana fall där denåterbetalningskyldiges betalningsförmåga på gmnd av sjukdom e. d. är varaktigtnedsatt eller kan beräknas så förbli för resten av hvet. Nuvaranderegler om partiell avskrivning av studielån till vissa vuxenstuderandeföreslås kvarstå i huvudsak oförändrade. Densom uppburit studielån från allmänna studielånefonden föreslås under vissavillkor få omvandla studielånen till återbetalningspliktiga studiemedel. Fördelarnamed en omvandling till återbetalningspliktiga studiemedel gäUer framför alltför dem som både har studielån och studiemedel. En samordnad återbetalninginnebär enklare rutiner som den enskilde får ta del avstudiemedelssystemets fördelar för hela sin återbetalningsskyldighet. Ipromemorian redovisas också effekten av de ändrade trygghets-reglerna. Itabeller som följer redovisas verkningarna av de föreslagna reglerna. Ogiftavgiftsskyldig utan barn med en årsinkomst motsvarande lön enligtA 15 (ca .) får enligt de nya reglerna en Enligt nuvarande regler är motsvarande avgift 1 700kr. (tabeU 6). Har den avgiftsskyldige barn bhr den maximala avgiftenvid en årsinkomst motsvarande lön eiUigt A 20 (ca .) Vidmotsvarande inkomst utgår f. n. maximala avgiften med . (tabell 7). Denmaxunala avgiften är genomgående i storleksordningen . lägre enUgt förslagetjämfört med vad,som f. n. gäller. Ävenför gift avgiftsskyldig innebär förslaget betydande förbättringar. Giftavgiftsskyldig som saknar egen inkomst får en reell lättnad på meUan 1 000 och2 . i vad som kan tas ut i maximal avgift. Särskilt för gift som saknarbarn medför förslaget betydande lättnader (tabeUerna 6 och 8).Även i sådana faU där båda makarna är avgiftsskyldiga innebär förslaget reellalättnader; särskilt framträdande är detta om de har förhållandevis lågainkomster. Tabell 6.Maximal studiemedelsavgift för ogift avgiftsskyldig, som saknar bam under tioår. Jämförelse mellan nuvarande och föreslagna regler. A10 26940 A 12 29 448 A 15 32 916 A 18 37 760 A 20 40 620 Maximal studiemedelsavgift för ogift avgiftsskyldig som har barn under tioår. Jämförelse mellan nuvarande och föreslagna regler. A 10 26 940 A 12 29 448 A 15 32 916 A 18 37 760 A 20 40 620 A 22 44 580 A 24 48 744 Maximal studiemedelsavgift för gift avgiftsskyldig som saknar egen inkomstoch ej har barn . Jämförelse mellan nuvarande och föreslagnaregler. A 10 26 940 A 12 29 448 A 15 32 916 A 18 37 760 A 20 40 620 A 22 44 580 A 24 48 744 A 26 53 688 A 28 59 196 Maximal studie inedelsav gif t för gift avgiftsskyldig som saknar egeninkomst och har barn . Jämförelse mellan nuvarande och föreslagnaregler. A 10 26 940 A 12 29 448 A 15 32 916 A 18 37 760 A 20 40 620 A 22 44 580 A 24 48 744 A 26 53 688 A 28 59 196 A 30 65 304 Fleraremissdnstanser tar upp vissa allmänna synpunkter i samband med sina yttrandenöver arbetsgmppens promemoria om återbetalning av studiemedel. Statskontoretifrågasätter om den valda tidpunkten för genomförandet av förändringama,nämhgen , är realistisk. Statskontoret framhåller att ensenareläggning skulle göra det möjhgt att beakta mer långsiktigasamordningskrav i ADB-verksamheten. UKÄframhåller att studiemedelssystemet bör underkastas en ordent-hg prövning närSVUX lämnat sitt förslag, bl. a. mot bakgmnd av att rekryteringentill högre utbildning nu ändrar karaktär när det gäller studerandes ålder ochbenägenhet att i sammanhängande studier fullfölja utbUdningslinjer. Ett annatskäl är att vuxenstuderande på nivåer motsvarande ungdomsskolans utbildning haröverförts tUl studiemedelssystemet. UKÄ ser arbetsgmppens förslag som åtgärderpå kort sikt och tUlstyrker dem i huvudsak. SÖ konstaterar att förutom attförändringama innebär förbättringar för den enskUde så förbättras ävenöverskådUgheten och enkelheten i studiemedelssystemet. CSN framhåller attarbetsgruppens förslag på ett positivt sätt tillgodoser syftet med en lång återbetalningstid,en jämn periodisering av återbetalningarna och trygghet vid betalningssvaghet.Det hade emeUertid eiJigt CSN varit önskvärt att regler föreslagits som gettstörre enkelhet. Enhgt finns det anledning att förorda en genomgripandeförändring av hela studiemedelssystemet och ett utredningsarbete i detta syftebör påbörjas. Även SAF understryker behovet av en genomgripandeförändring av den studerande ungdomens studiefinansiering. TCO framhåller attdet studiesociala systemet synes bli alltmer komplicerat och svåröverskådligtför den enskilde. Detta kan enligt TCO bidraga tiU att undergräva förtroendetför samhällets studiesociala insatser, varför en ökad vikt bör fästas vidåtgärder som syftar tiU förenklmg och över-skådhghet. SFS anser att deframförda förslagen i stora drag innebär en förbättring avåterbetalningssystemet. Enhgt SFS är dessa justeringar inom systemet intetUlräckliga utan en översyn och omarbetning av hela systemet bör aktuahseras.MUF påpekar att man verkat för ett nytt studiemedelssystem föralla studerandekategorier eftersom det nuvarande systemet enligt MUF intetillfredsställer gmndläggande krav. SSEF tar upp två problem istudiemedelssystemet som man anser bör ändras nämligen att bamtilläggen görsåterbetalningsfria och att prövning mot makes inkomst inte skaU ske. ÄvenReftec anser att en översyn av studiefinansieringen bör göras. Förslaget om höjtstudiebidrag tillstyrks av det övervägande antalet remissinstanser. UKÄ anserden föreslagna höjningen tUl . vara ett minimum och en åtgärd att påkort sikt förbättra studiestödet men framhåller att studiebidragets höjningmåste ses i samband med förslagen tUl förändringar av återbetalningssystemetsom lagts fram. Enligt LO bör justeringar av bidragsdelen inte användas som ettgenereUt medel utan användas för att t. ex. ge stimulans för återkommandeutbildning. Flera remissinstanser, nämligen SÖ, . SR, SFS, VRO, , MUF.SSEF och Reftec framhåller att studiebidraget bör utgöra av studiemedlen.Flertalet av dessa anser att bidragsdelen bör indexregleras. Flertaletremissinstanser har inget att invända mot de förändringar som föreslås i frågaom återbetalningsreglerna. De flesta remissinstanser instämmer i förslagen närdet gäller återbetalningens SFS och ifrågasätter emellertid om man inte bordeförlänga aterbetalningstiden ytterhgare. Närdet gäller regleringstalet enligt konsumentprisindex eUer ett faststäUtgarantital på framhåller CSN att den avvägiung som gjorts av garantitaletär lämphg. önskar en återgång tiU en konventionell låneform förden del av studiestödet som utgörs av kredit. EnUgt och SR borderegleringstalet sättas tiU högst 1,0300 i StäUet för 1,0320. SFS, och att garantitalet bör hgga fast för . Garantitalet börenligt SFS och MUF skrivas in i studiestödslagen. Enligt FMSF bör ochinte regeringen faststäUa garantitalet. Dessutom bör enhgt SFS i de fall dåprisindex bhr avgörande för återbetalningens storlek nettoprisindex användas.MUF anser att regleringstalet borde sättas tUl 1,0270, eftersom enhgt MUF talet1,0320 inte tar tiUräcklig hänsyn tiU marginaleffekter. FMSF anser attgarantitalet bör vara istäUet för . Olikasynpunkter har framkommit från remissinstanserna i fråga om de föreslagnareglerna för beräkning av avgiftsunderlag. I fråga om hänsyn tUl makes inkomstframhåUer UKÄ att det principiellt är felaktigt att ta hänsyn tiU makesekonomiska förhållanden. Denna ståndpunkt ddas av , , . MUF,SSEF och Reftec. Enligt promemorians förslag får man för vård av eget barnunder reducera avgiftsunderlaget med ett basbelopp. Enhgt UKÄ och SÖ bördetta gäUa för bam upp tUl och enhgt , SFS och Reftec upp tUl 18 år.Även TCO föreslår att tioårsgränsen bör höjas. Vissa remissinstanser framförockså att hänsyn borde tas tiU antalet bam. CSN anför i fråga om beräkningen avavgiftsunderlaget bl. a. att reglerna är mycket detaljrika och därförsvåröverskådhga för den enskilde. Även CSN anser att ett mål bör varaatt avveckla hänsynstagandet tUl makes inkomst. CSN framhåller emeUertid attett borttagande av hänsynen till makes ekonomi skulle ge effekter som frånrättvisesynpunkt skuUe bh svåra att försvara, t. ex. där ena maken är hemmaoch den andra maken har en mycket hög inkomst och förmögenhet. Utanmakehänsynstagande skuUe avgiftsunderlaget i sådana faU bli lågt, trots att dentotala familjeekonomin är bättre än för en låginkomsttagare som blir debiteradavgift. TCO pekar på att konstmktionen av förslaget om upptrappat procentueUthänsynstagande tUl makes inkomst kan göra att den reeUa effekten försämras förbetydande in-komsttagargmpper. TCO fömtsätter därför att inkomstgränsema fortlöpandejusteras. SFS anser att arbetsgmppens förslag tiU makehänsyn inte bara ledertUl stora orättvisor utan också frånkänner gifta låginkomsttagare denekonomiska trygghet som målsättningarna för studiemedelssystemet innehåller.FMSF framhåUer att makeprövning strider mot principer som råder i samhället iövrigt. Deföreslagna ändringarna angående avgiftsgräns och maxi- malavgift har i huvudsak bemötts positivt. SFS anser emellertid att maximalt 159& av den del av avgiftsunderlaget som överstiger avgiftsgränsen skallkunna utgå i studiemedelsavgift i stället för som föreslås i promemorian.Den föreslagna avgiftsgränsen på 3,5 basbelopp bör enligt SSEF höjas tUl 4,5basbelopp. Endast ett fåtalremissmstanser har uttalat sig när det gäUer frågan om premie vid frivilliginbetalning. UKÄ anser att premie bör utgå om inbetalningen görs året efter detstudiemedel uppburits i stäUet för först tredje året enhgt arbetsgruppensförslag. CSN tillstyrker förslaget men är tveksam om premiesystemet ärpåtagligt för-måiUigt för den enskilde. tillstyrker förslaget eftersom mananser det motiverat att möjligheter tiU premie utsträcks tiU . SFSanser att den som gör en frivillig inbetalning bör få möjhghet att välja meUanatt förkorta återbetalningstiden eUer att få lägre århg avgift. Förslagenom befrielse från avgift och avskrivning av studiemedel tiUstyrks avövervägande antalet remissinstanser. SÖ framhåller att förslaget om avskrivningvid eftergymnasiala studier missgynnar vuxenstuderande som börjar från gmndenoch sedan fortsätter med gymnasiala kurser. SÖ föreslår att ävenvuxenstuderande i gymnasiala kurser får möjlighet tUl avskrivning. SFS menaratt kravet på fyra terminers studier vid eftergymnasial utbildrung föravskrivning är olyckhgt. Frågan om konvertering avstudielån till studiemedel bemöts positivt av flera remissinstanser. CSNbiträder i huvudsak förslaget i promemorian men anför på vissa puiUcteravvikande uppfattning. a. anser CSN att minimibeloppet enhgt förslagettrefjärdedelar av basbeloppet borde varit av basbeloppet. Enhgt CSN börockså återbetalningstiden efter konverteringen följa studiemedelssystemetsregler. Postbanken anser att samliga former av statlig studiekredit böromfattas av konverteringen. Konverteringen bör även omfatta förfalletamorterings- och räntebelopp samt gälla oavsett lånets storlek. Dessutom börsärskild ersättning för konverteringsarbetet utgå till Postbanken. 5 Centrala studiehjälpsnämndens förslag på studiehjälpensområde CSNframhåller i sin anslagsframställning' för /75 att studiestödetför gymnasiala studier inte till någon del var värde-säkrat före den 1 juli1973. Höjning av de olika stödformernas belopp som en följd av minskatpenningvärde fick ske genom särskilda beslut av statsmakterna. Så har ocksåskett vid flera tUlfällen studiesociala reform.De s. k. äldre eleverna inom gymnasial utbildning, dvs. de som är ,överflyttades fr.o. m. /74 från studiehjälpsområdet tiUstudiemedelsområdet. Härigenom indexregleras dessa elevers studiestödsamtidigt som de får en avsevärd höjning av det totala stödbeloppet och blirhelt jämställda med studerande i eftergymnasial utbildning. Förde yngre eleverna (under ) inom studiehjälpsområdet höjdesinackorderingstUlägget den 1 juh 1973 . Vidareförstärktes det inkomstprövade tUlägget genom att gränsenför taxerad inkomst i de fall där den studerande inte har syskon under 17 århöjdes från 21 000 tUl . Även inkomstgränserna för rätt tillbehovsprövat tiUägg och återbetalningspliktiga studiemedel, som ersätterstudielånen, försköts i motsvarande mån. Underårens lopp har de totala förbättringarna för de yngre eleverna varit stora, mentrots detta konstaterar CSN att studiestödet minskat i betydelse som stöd åtbarnfamiljerna såväl i nominellt värde som realt sett med hänsyn till penningvärdesförändringarna. Densociala snedrekryteringen till högre studier har förbättrats under 1960-taletmen avstannade /70. Det torde också bl. a. med hänsyn till detläge, som f. n. råder på arbetsmarknaden för personer med högre utbildning,finnas risk för att den positiva trenden bryts och ersätts av en nedåtgåendekurva. CSNanser att det är synnerligen angeläget att studiestödetsrekry-teringsbefrämjande effekt inte bara bibehålls utan också förstärks. Studiehjälpenborde, såsom CSN tidigare framfört, i högre grad än vad som är falletanvändas i standardutjämnande syfte till förmån för barnfamiljer med lågainkomster. Att barnen i sådana famUjer i större utsträckning än barnen frånvälsituerade familjer skaU finansiera sina gymnasiala studier med lån är interimligt. Gymnasieskolanstre- och fyraåriga linjer rekryterar fortfarande i större relativ utsträckningsina elever från välsituerade hem, medan låginkomsttagarnas barn i störreutsträckning går till den kortare och yrkesinriktade utbildningen eftergrundskolan. CSN framhåUer att av antalet elever i gymnasieskolans tre- ochfyraåriga linjer hade av antalet elevermed studiebidrag inkomstprövat tillägg medan motsvarande siffrorför de tvååriga ekonomiska, sociala och tekniska linjerna var och förde yrkesinriktade linjerna samt specialkurser . CSN finner mot bakgrund avvad som anförts att synnerligen starka skäl talar för att studiehjälpenförbättras ytterligare. GenomskUda beslut har beloppen för studiehjälpens olika former i någrafall höjts så att realvärdet bibehållits. För framför allt inkomstprövat ochbehovsprövat tillägg har emellertid realvärdet minskat kraftigt. CSN har i de senaste årensanslagsframställningar starkt framhållit vikten av ett föiljättratinkomstprövat tillägg både vad avser belopp och inkomstgränser. På grund av bl.a. minskat realvärde för tillägget föreslogs anslagsframställningatt beloppen borde höjas så att spännvidden blev . Utfallet för inkomstprövattillägg /73 visar att antalet tUlägg minskade med drygt 15 000och kostnaden för tiUägget med 8,2 milj. kr. i jämförelse med budgetåret1971/72. Den kraftiga nedgången förklaras främst av den ändrade åldersgänsenfrån 16 till i fråga om rätten till inkomstprövat tillägg samt avslopandet av det s. k. syskontillägget på . Även om man beaktarhöjningen av inkomstgränserna fr. o. m. den 1 juh 1972, som motverkat enytterligare minskning av utfallet, konstaterar CSN att de genomfördaförbättringarna inte varit tillräckliga för att hejda den nedgång förinkomstprövat tillägg som har andra orsaker. CSNanser det ofrånkomhgt med en kraftig förstärkning av det inkomstprövade tiUäggetbåde i fråga om belopp och inkomstgränser för att studiehjälpen skall kunnaåterhämta sin betydelse som stöd till familjer med små och medelstorainkomster, när de har ett eller flera studerande barn. CSN viU i första handprioritera en höjning av bidragsbeloppet med hänsyn till främst denrealvärdesförsämring för tiUägget som skett. Högsta belopp föreslås tiU 125 kr.i stället för nuvarande . För ogift elev utan syskon och förgift elev föreslås de olika tilläggsbeloppen till 125, 100, 80, 60 och . imånaden (gällande belopp fr. o. m. är 75, 65, 55, 45 och 30kr.). För ogift elev med syskon föreslås också att maximalt . i månadenskall kunna utgå och att beloppen bör framräknas enhgt samma grundprinciper somkommer att gälla fr. o. m. . Medhänsyn tiU att maximibeloppet föreslås höjt till . har reduktionstalenföreslagits till 15, 25 och . i stället för nuvarande 10, 15 och . CSN anser att det skullevara olyckligt om samordningen med det statliga bostadstillägget skulleförhindra nödvändiga välmotiverade beloppshöjningar för det inkomstprövadetillägget som har sin sär- skildamotivering, nämligen att vara ett bidrag tiU familjerna under barnens studietidoch då inte bara tUl boendekostnaderna utan också och kanske i än högre grad tiU andra kostnader för barnen under den gymnasiala skoltiden. Enligt de regler somkommer att gälla fr. o. m. börjar det maximala inkomstprövadetiUägget att reduceras när det ekonomiska underlaget för eleven och föräldrarnaöverstiger . (reduceringsgräns). Med hänsyn till den fortgåendeinkomstutvecklingen, och det på gmnd därav starkt minskade antalet inkomstprövadetillägg , anser CSN det också nödvändigt med en väsentlig höjning avinkomstgränserna och föreslår en genereU höjning med . CSNberäknar kostnaderna för en höjning av beloppen för inkomstprövat tillägg från2075 kr./månad tiU /månad till 10 milj. kr. och en höjning avinkomstgränsema med . till 8 milj. kr. När det gällerbehovsprövat tillägg bröts den tidigare nedåtgående trenden i utflödet /73. Detta förklaras av de förbättringar som fr. o. m. den 1juli 1972 genomfördes för tUlägget beträffande inkomstgränser och belopp. DenvUlkorliga inkomstgränsen höjdes då från . i beskattningsbar inkomsttill . i taxerad inkomst. Vidare ökades tilläggsbeloppet från 75 till90 kr. De av CSN fastställda inkomstgränserna avseende tillåtenbruttoinkomst för ohka familjetyper höjdes också väsentligt. Behovsprövattillägg utgår oftast för elever, vars föräldrar är sjukpensionärer, arbetslösaeller ensamstående med mycket låga inkomster. Föräldrarna har i regel småmöjligheter att av egna medel bidra tiU barnets uppehälle och andrastudiekostnader. De kraftiga prisstegringar som inträffat under senare årdrabbar dessa familjer särskilt hårt. Storleken av det studiestöd som kanerhållas har därför stor betydelse vid avgörandet om barnen skall fortsättastudera efter fullgjord skolplikt eller inte. Medhänsyn tiU det ovan anförda och till den realvärdeförsämring för detbehovsprövade tillägget som tidigare påpekats anser CSN det ytterst angelägetatt tillägget höjs . Någonändring av den vUlkorliga inkomstgränsen för behovsprövat tillägg (. itaxerad inkomst fr. o. m. ) föreslås inte. Däremot avser CSNatt under fömtsättning av anslag fr. o. m. /75 justera upp de avCSN själv faststäUda gränsema för bmttoinkomst. CSNberäknar kostnaden för en höjning av beloppet för behovsprövat tillägg från 90kr./månad tiU /månad tiU 2,7 milj. kr. av CSN:s bruttoinkomst- och fönnögenhetsgränser för behovsprövat tillägg beräknaskosta 0,8 milj. kr. Resetilläggutgår fr.o.m. den 1 juh 1972 enligt följande uppstäUning: Avståndi km minst 6 15 25 35 65 85 110 130 Iskrivelse tiU Kungl. Maj:t föreslog CSN att resetillägget tillföljd av höjda biljettpriser för resa med buss skulle höjas fr. o. m. den 1juli 1973. CSN anförde bl. a. att uppskattningsvis av de studerande,som är berättigade till resetillägg, reser med buss. ResetUläggets storlek bördärför bestämmas med utgångspunkt i kostnaden för bUjett till buss vid SJ. Detförhållandet att ett mindre antal studerande, som reser med tåg, därvid ges enliten överkompensation får enligt CSN:s mening inte medföra att man avstårfrån att höja resetillägget. Resetillägget har tiU syfte att utgöra ett specielltstöd för de elever som måste företa längre resor tUl skolan. Höjs interesetillägget, innebär detta att utgiftema för studierna stiger mer för eleversom måste resa till och från skolan än för elever som inte behöver resa.TUlsammans med inackorderingstillägget har resetillägget särskild betydelse förelever från glesbygderna. CSN föreslår att resetillägget i de ohkaavståndsklasserna bör utgå med 75, 105, 135 resp. . Merkostnaden förstatsverket vid en höjning av resetillägget enligt CSN:s förslag beräknas tiUca 8 milj. kr. 6 Centrala studiehjälpsnämndens förslag till bestämmelserangående en särskild sjukförsäkring för studerande med återbetalningspliktigastudiemedel Kungl.Maj:t uppdrog genom beslut åt CSN att i samråd medriksförsäkringsverket (RFV) utforma förslag till bestämmelser angående ensärskild sjukförsäkring för studerande. Beslut om en sådan försäkring fattadesav riksdag (prop. 1973: 63, SfU 1973: 17, rskr 1973: 240). CSN har iskrivelse i samråd med RFV lämnat förslag till särskUdsjukförsäkring för studerande eiUigt följande. CSN föreslår att sjukförsäkringenendast bör gälla de studerande som har återbetalningspliktiga studiemedel.Försäkringen är att betrakta som en skuldförsäkring vars syfte är att elimineraskuldsättning för studerande . Försäkringen bör enligt CSNäven inbegripa yngre studerande i gymnasial utbildning med återbetalningspliktigastudiemedel samt studerande som har extra studiemedel. Svensk studerande somstuderar utomlands bör inte omfattas av sjukförsäkringen bl. a. på grund avatt man inte kan ordna en tillfredsställande sjukkontroll i dessa fall. Däremotföreslås de utländska studerande i som har återbetalningspliktigastudiemedel ingå i sjukförsäkringen. Försäkringenmåste få retroaktiv verkan i vissa fall eftersom man kan söka studiemedel framtill resp. för den termin studiestöd utgår. Denstuderande som bhr sjuk i början av en termin skall genast sjukanmäla sig hosförsäkringskassan även om studiestöd ännu inte beviljats. Den som sjukanmälersig i efterhand när studiestöd beviljats kan enligt de regler som gäller förförsäkringskassorna inte godtas utom i vissa fall. Studiestödsöks och beviljas i flertalet faU för två terminer. För att få utkvitterastudiemedel för en termin skall den studerande genom intyg från läroanstaltenstyrka att han bedriver de studier för vilka medlen beviljats. Således börinte studieintyg utfärdas för studerande som på grund av sjukdom inte påbörjarstudierna för terminen. CSNframhåller att det vore olyckligt om en studerande som blir sjuk under senaredelen av en termin och har studiemedel beviljade även för nästa, inte skullebli försäkrad under denna termin på grund av att han inte har rätt att fåstudieintyg. Därför bör enligt CSN reglerna om utbetalning av studiemedelvidgas så att ett särskilt intyg bör kunna utfärdas av den nämnd som beviljatstudiemedlen i stället för studieintyg. Föratt alla studerande skall ha rätt till försäkringen under lika lång