prop · FX0350 · 1974-12-31 00:00:00 — Denna bebyggelse,främst inom Fagerhultsområdet, skulle drabbas hårt om fältet kom lUl stånd. Skjutfältetär enligt markägarna olämpligt beläget med hänsyn tUl tätortsexpansion. Vidare har markägarna framhållit all del är olämpligt att skapa eltnytt skjutfält som ligger åtskilt från regementets övriga övningsområden, attområdet är synnerligen lämpligt för det rörliga frUuftslivet och att ettflertal sällsynta fågelarter har sina häckningsplatser inom området. - Ägarna tiUen av de berörda fastigheterna har hävdat att ett nytt skjutfält för 1 17 intebehövs med hänsyn lUl att Remmene skjutfält ligger endast åtta mU från UddevaUa. Chefen för armén har av fastighetsnämnden berettstillfälle att yttra sig över markägarnas synpunkter. Vad beträffaruppfattningen att skjutfältet skulle vara olämpligt beläget med hänsyn tillUddevalla tätorts expansion konstaterar chefen för armén all förslaget tillmarkanskaffning har föranletts bl. a. av tätortens ökande expansion mot Bulidsskjutfält, vUket har medfört alt skjulverksamheten fått inskränkas. 1 fråga omdet rörliga frUuftslivet framhåller chefen för armén att området kommer attvara tillgängligt för allmänheten när skjutningar inle pågår. Genom tillkomstenav nya vägar inom området kommer detta snarare att bli mer tillgängligt för aUmänhetenän tidigare. Mot bakgrund av den korta utbildningstiden och de begränsadeekonomiska resurserna anser chefen för armén vidare att Remmene skjutfältligger för långt från för att kunna utgöra ett realistiskt alternativtill det föreslagna skjutfältet. Vissapersoner som bor inom eller i närheten av det föreslagna skjutfältet har vidett allmänt möte beslutat kräva att planerna omprövas. TiU fastighetsnämndenhar överlämnats listor med sammanlagt ca 300 namnunderskrifter av personer somhar önskat protestera mot skjutfälts-planerna. Ägare inom det föreslagna skjutfältsområdet har för nämnden lagl fram ettalternativt förslag tUl nytt skjutfält för I 17. Det område markägarna föreslåromfattar ca 1 900 ha och ligger inom kommun i länomedelbart norr om det av chefen för armén föreslagna skjutfältet. Enliglmarkägarna är detta alternativ fördelaktigare bl. a. med hänsyn till attbullerstörningarna från skjutningarna skulle flyttas längre bort från bebyggdaområden och att ett mindre antal markägare skulle beröras. På fastighetsnämndensbegäran har chefen för armén granskat markägarnas förslag. Efter att ha hörtmilitärbefälhavaren för Västra militärområdet och chefen för 1 17 har chefenför armén framhållit att terrängförhållandena inom det av markägarna föreslagna området är sådana att det krävs stora planerings- och röjningsarbetenför att anlägga en pansarvärnsbana inom området. Från såväl utbUdnings- somkostnadssynpunkt är del av arméchefen föreslagna området väsentligt bättre änmarkägarnas förslag. Inom sistnämnda område är enligt inhämtade uppgifter 21personer bosatta. Inom del av chefen för armén föreslagna området bor 14personer. Gränserna för detta område kan utan alltför stora ölägenheter förfältets avsedda användning ändras så all viss bebyggelse med tillsammans sjufast bosatta personer undantas från skjutfältet. Någon motsvarande minskning avdet område som markägarna har föreslagit kan enligt chefens för arménbedömning inte ske. Chefen för armén har vidare berett iÄlvsborgs län och kommun lUlfäUe att yttra sig över markägarnasförslag. Såväl som kommunen har därvid förklarat att det ärolämpligt att förlägga ell skjulfält inom detta område. a. har åberopatsatt en stor del av området utgör högprodukliv och välbelägen skogsmark, attvissa delar, främst Tjuvemossen, är av intresse från naturvårdssynpunkl och attden sydvästra delen av området är lämplig som strövområde för det rörligafriluftslivet. Fastighelsnämndenhar besiktigat del av markägarna föreslagna skjutfältsområdet. Nämnden harockså kallat fastighetsägarna inom detta område liU elt sammanträde, varvid deorienterats om förslagel och beretts liUfäUe att framföra sina synpunkter. 1skrivelse tUl nämnden har samtliga markägare protesterat mol förslagel ochhävdat bl. a. att skogen mom området är värdefuUare än inom det av chefen förarmén föreslagna området, att sydvästra delen av området är myckel attraktiv förfritidsverksamhet och alt ett skjulfält enligt markägarnas förslag skulle innebäraavfolkning av den levande bygd som finns söder om . anser det för sin del klarlagt att 1 17inte längre har tiUfredsställande möjligheter att bedriva utbildning iskjutning med pansarvärnsvapen sedan bostadsbebyggelsen i tätort harvuxit allt närmare det nuvarande skjutfältet vid Bulid. Nämnden anser detdärför nödvändigt att ett nytt fält anskaffas för sådana övningar. Det av chefenför armén föreslagna skjutfältet ligger inom ett område som enligt blockplanenför har bedömts lämpligt för mUitär verksamhet. Den utredning som hargjorts om risken för bullerstörningar har visat att sådana störningar av någonbetydelse knappast behöver befaras för någon tätbebyggelse. Från allmänplansynpunkt anser därför fastighetsnämnden att den av chefen för arménföreslagna placeringen av skjutfältet är godtagbar. Nämnden framhåller dock attdet är möjligt att enstaka permanentbostäder eller fritidshus inom det glesbebyggdaområdet norr om skjulfältet kan komma att utsättas för bullerstörningar. Förstnär skjutfältet har tagits i bruk blir det dock enligt nämnden möjligt attsäkert klarlägga detta och att bedöma om särskilda åtgärder på grund häravbehöver vidtas. Beträffande det föreslagna områdets värde från viltvårds-och ornilo-logisk synpunkt framhåller fastighelsnämnden att skjutningarnaenligt naturvårdsenhet inte kommer att störa fågellivet i nämn- Erfarenhetsmässigt kommer skjulningama inleheller att få någon menlig inverkan på djurlivet i övrigt. Enligt länsstyrelsenhar området inle någon större betydelse för del rörliga frUuftshvet som istället är koncentrerat till områden väster om det föreslagna skjutfältet. Deområden inom det föreslagna skjutfältet som är av intresse för denvetenskapliga naturvården bör enligt nämnden kunna beredas tiUfredsställandeskydd även om de ingår i skjulfältet. delar chefens för armén uppfattning att Remmeneskjutfält ligger för långt från 1 17rs kasernområde för att regementetsskjulutbildning med pansarvärnsvapen skall kunna hänvisas dit. 1 fråga om det av vissa markägare framlagda alternativaförslaget tiU skjutfält konstaterar fastighetsnämnden all detta område enliglchefens för armén bedömning inte är lämpligt som skjutfält främst på grund av terrängförhåUandena.Utredningen har även visat att såväl intrånget från nalurskyddssynpunkt som desociala konsekvenserna skuUe bli större enligl markägarnas alternativ. Eftersomdet inte kommit fram några omständigheter av betydelse som innebär altmarkägarnas förslag skulle vara all föredra framför chefens för armén förslaganser fastighelsnämnden att det inte finns anledning att förlägga skjutfältettill den av markägarna föreslagna platsen. har särskilt utrett möjligheterna attminska de sociala konsekvenserna av den föreslagna markanskaffningen. Det hardärvid visat sig alt chefen för armén kan godta en minskning av skjutfältet medelt område om ca 110 ha i fältets nordöstra del. Därigenom skulle antalet faslbosatta inom fältet minskas till sju personer. föreslär attdenna del av det föreslagna skjulfältet utesluts om vederbörande ägare såönskar. 1 samband med att markanskaffningen för skjutfältetgenomförs är det enligt faslighetsnämnden angeläget att man tar tUl vara aUamöjligheter att underlätta för de personer, som måsle flytta från sinanuvarande hem när fältet tas i bruk, att skaffa sig andra bostäder och att äveni övrigt underlätta omställningen för dem. 1 vissa fall skulle omställningen enliglnämndens mening kunna underlättas om de får bo kvar under en övergångstid. Med stöd av vad som har kommit fram vid utredningenföreslår fastighetsnämnden att ett nytt skjutfält för utbUdning i skjutning medpansarvärnsvapen anskaffas i enlighet med chefens för armén förslag med denbegränsning som nämnden har föreslagit. Det föreslagna skjutfältsområdet värderas av fortiflkationsförvaltningen.Fastighetsnämnden bedömer att markanskaffningen kan genomföras tiU rimhgakostnader. Chefen för armén har lagt fram förslag till utvidgning av1 11 rs övningsfält i . Förslaget innebär att ett område om ca 300 ha ianslutning till det nuvarande övningsfältet bör förvärvas. i ärendet framgår att fältet i sm nuvarande omfattning är otUlräckligt.Genom att möjligheterna att använda mark i enskUd ägo alltmerhar beskurUs har regementet tvingats föriägga en stor del av sina övningar pårelativt stort avstånd frän kasernerna, vilkel har medfört tidsförluster ochökade kostnader. Den förkortade utbildningstiden innebär ökade krav utnyttjas effektivt. Detta är möjligt endast om närbelägenövningsmark i tiUräcklig omfattning finns att tUlgå. har yttrat sig över arméchefensförslag. Nämnden flnner det klariagt att 1 11 behöver förbättrade möjligheteratt bedriva övningar i anslutning till kasernerna. Nämnden har inhämtatyttranden från såväl som kommun vilka båda har tiUstyrktchefens för armén förslag. Enligt fastighetsnämndens menmg bör övningsfältetutvidgas enligt förslagel. 1 likhetmed faslighetsnämnden och chefen för armén anser jag det angeläget att 111 rsmöjligheter all bedriva s. k. närövningar förbättras. Jag förordar att fråganlöses genom att det nuvarande övningsfähel i utvidgas enligl chefens förarmén förslag. De berörda markägarna har ifrågasatt en viss begränsning avdelta förslag. 1 likhet med fastighelsnämnden och chefen för armén anser jagdock att övningsfältet i föreslagen utvidgad omfattning endast motsvararminimibehovet för de avsedda övningarna. Någon begränsning av det föreslagnautvidgningsområdet bör därför inle komma i fråga. 1 sittyttrande till fastighetsnämnden har i anmäh attplaner föreligger alt eventueUt dra fram en trafikled som skulle kunna kommaatt beröra utvidgningsområdet. Jag räknar med att del skall gå att lösa desamordningsproblem som kan uppkomma om denna trafikled kommer till stånd. Jagutgår vidare från att den civUa trafiken i övrigt inom området inle kommer attstöras i nämnvärd omfattning av den militära övningsverksamheten. Verkningarna från social synpunkt av utvidgningen tordebli obetydliga. Tio personer är fast bosatta inom området. Enligt vad som harkommit fram vid utredningen kan nio av dessa personer utan väsentligt hinderför övningsverksamheten få bo kvar pä sina fasligheter om de så önskar. En grustäklinom en av fastigheterna inom området kan även i fortsättningen utnyttjas utanatt övningarna hindras. Några nämnvärda olägenheter för skogs- och jordbrukethar inte påvisats. Kostnadernaför utvidgningen har fortifikationsförvaltningen överslagsmässigt uppskattat tiU3,5 milj. kr. Som jag har nämnt i del föregående har medel för att påböriamarkanskaffningen tagils upp under anslaget Arméförband r Anskaffning avanläggningar för /75 (prop. I974rl biL 6 s. 227). Chefen förarmén har också lagt fram förslag tiU markanskaffning för ett nytt skjutfältför 1 17 norr om . Förslagel innebär att ett område om ca 1 600 haomkring en mU norr om regementets kasernområde bör förvärvas. 1 utredningen framhåUsatt regementets nuvarande skjutfält vid Bulid, som ligger norr om ochganska nära vissa bebyggelseområden inom tätorten, inle kan utnyttjas för pansarvärnsut-bildningmed fuUkahbrig ammunition på grund av den buller- och tryckvågsverkan somuppkommer vid sådana skjutningar. Bebyggelsens expansion söder om skjutfältetoch väntade anspråk från de boende inom detta område på mark förfritidsaktiviteter i fältels närhet bedöms komma att medföra all möjligheterna tUlpansarvämsskjulningar begränsas ytterligare. Med hänsyn liU att utbUdning iuppträdande och strid mot pansar, främst skarpskjulning med pansarvärnsvapen,utgör ell av de viktigaste avsnitten inom både grund- ochrepetitionsutbildningen anser chefen för armén att åtgärder måste vidtas föratt tUlförsäkra 1 17 fullgoda möjligheter till skjututbUdning med sådana vapen. har yttrat sig över chefens förarmén förslag. Nämnden anser det klarlagt att 1 17 inle har tillfredsställandemöjligheter att bedriva utbildning med pansarvärnsvapen på grund av den hänsynsom måsle las liU den framträngande bebyggelsen söderifrån mot regementetsnuvarande skjutfält. Det synes därför enligt nämndens mening vara nödvändigtall anskaffa ett nytt fält för sådana skjutningar. Nämnden har inhämtatyttranden från i och UddevaUa kommun.Såväl som kommunen har förklarat sig inte ha något all erinra motdet föreslagna skjutfältet under förutsällning all verksamheten inom fältetbedrivs på sådant sätl att den inte blir störande för närboende och inlehindrar en fortsall utbyggnad av ett bostadsområde vid öster omfältet. Bullermätningar har utförts i samband med provskjulningar inom detföreslagna skjutfältet. Därvid har konstaterats att skjutningar på avsedd platsinom fältet inte kommer att medföra bullerstörningar av någon betydelse förbostadsområdet vid . kommun har för fastighetsnämndensärskilt framhållit att del från kommunens synpunkt är angeläget attskjutningarna med pansarvärnsvapen flyttas från det nuvarande skjutfältet tiU eltannat skjutfält på större avstånd från tätorten med hänsyn tUl de störningarsom f. n. uppkommer för de närbelägna bostadsområdena. haräven utrett ett alternativt förslag tiU nytt skjutfält. Detta har lagts fram avvissa markägare, som berörs av chefens för armén förslag, och avser mark norrom det av arméchefen föreslagna området. Utredningen har gett vid handen altdenna mark inte är lika lämplig för skjutfältsändamäl och att ett skjutfält pådenna plats skulle medföra större intrång från bl. a. social synpunkt och naturvårdssynpunklän ett skjutfält enligl chefens för armén förslag. I samband med utredningenhar förslag lagts fram om att använda Remmene skjutfält för 1 17rs skjutningarmed pansarvärnsvapen. anser att detta skjutfält ligger för längtfrån regementets kasernområde för att skjulutbildningen med pansarvärnsvapenskall kunna förläggas dit. Enligt faslighetsnämndens mening bör ett nytt skjutfältanskaffas i huvudsak enligt arméchefens förslag. Nämnden anser dock att ellområde om ca 110 ha i del föreslagna fältets nordöstra hörn bör undantas frånförvärv för att göra det möjligt för personer som är fast bosatta inom dettaområde att bo kvar om de så önskar. föreslår därför en markanskaffning av ca 1 500 ha. 1 likhetmed fastighelsnämnden och chefen för armén anser jag att del är angeläget atttillförsäkra 1 17 fuUgoda möjligheter att utbilda de värnpliktiga i uppträdandeoch strid mot pansar, främst skarpskjulning med pansarvärnsvapen. Jag anser alldel genom utredningen i ärendet har klarlagts all del av vissa markägareframlagda alternativa förslaget till nytt skjutfält inte är hka lämpligl för skjutfältsändamälsom det av chefen för armén framlagda förslaget. Markägarnas förslag synes dessutominnebära större ölägenheter från social synpunkt och från naturvårds- och fritidssynpunkl.Förslaget har vidare avstyrkts av vederbörande länsstyrelse och kommun. Jagdelar vidare fastighetsnämndens uppfattning att Remmene skjutfält hgger påalltför stort avstånd, åtta mU, från 1 17rs kasernomräde för att kunna komma ifråga för regementets skjututbildning med pansarvärnsvapen. Jag förordar attregementets markbehov för denna utbildning tillgodoses genom att ett nyttskjutfält anskaffas i huvudsak enligt faslighetsnämndens förslag. Jag anser attfördelarna i form av bättre utbUdningsbelingelser för 1 17 och minskadestörningar i de norra delarna av tätort klart överväger de nackdelarsom tiUkomsten av ett nytt skjulfält enligt förslaget kan komma att innebära. EnskUdapersoner som bor i närheten av det föreslagna skjutfältet har framförtallvarliga farhågor för att skjutningarna på fältet skall komma att medförastörande buller för de närboende. Bullermätningar har dock visat att någrabullerstörningar av betydelse inte behöver befaras för någon tätbebyggelse.Däremot kan det inle uteslutas att enstaka permanentbosläder eller fritidshusinom främst det glesbebyggda området norr om skjutfältet kan komma att utsättasför störande buller. Detta kan dock klarläggas först sedan fältet har tagits ibruk. Jag utgår från att bullerfrågan ägnas stor uppmärksamhet från regementetssida och att skjutningarna kommer att förläggas till den del av fältet som ärgynnsammast från bullersynpunkt. Jag räknar vidare med att de militära myndigheternavidtar de åtgärder som kan komma att påkallas av att man konstaterarbullerstörningar som inte är godtagbara för enskilda personer. Med stöd av vad som har kommit fram vid utredningenbedömer jag att skjutningarna inom fältet inte kommer att störa fågellivet inämnvärd omfattning. Mot bakgrund av erfarenheterna från andra skjutfält börskjutningarna inte heller komma att få någon menlig inverkan på djurlivet. Denvetenskapliga naturvärdens intressen synes kunna tillgodoses i rimhgomfattning. När del gäller det rörliga friluftslivet framgår det av utredningenatt detta i huvudsak är koncentrerat tUl områden utanför det föreslagna skjutfältet.Jag förutsätter dock att även detta fäll i likhet med vad som gäller de flestaandra övnings- och skjulfält kommer att vara tillgängligt för allmänheten närskjutningar inte pågår, dvs. främst och samt under helger.Tillkomsten av nya vägar för fältets utnyttjande kan komma att innebära attdetta blir mer tillgängligt för allmänheten . Verkningarna från social synpunkt av markanskaffningensynes bli relativt små. förslag innebär all endast sju fastbosatta personer direkt berörs. Jag viU understryka angelägenheten av att aUamöjligheter las till vara för att underlätta omställningen för de personer sommåste flytta när fältet tas i anspråk, t. ex. genom att tillstånd lämnas att bokvar under en övergångstid. Problem kan även uppkomma vid markanskaffningengenom alt vissa brukningsenheter endast delvis ingår i fältet. Jag anser därföratt en särskUd delegation bör liUsättas för att genomföra markförvärven. Detankommer på Kungl. Maj rt alt besluta i denna fråga. Fortifikationsförvaltningenhar överslagsmässigt beräknat kostnaderna för alt genomföra markanskaffningen lUl7 milj. kr. Därvid har förvaltningen räknat med att det i vissa fall kan blinödvändigt att lösa in hela fastigheter fastän de endast delvis hgger inom skjutfältsområdet.1 beloppet har vidare räknats in kostnader för eventuella förvärv av enstakafasligheter norr om skjutfältet, som kan komma att bli störda av skjutningarnapå fältet, samt eventuella kostnader för intrång pä rest-fastigheter. Som jaghar nämnt i det föregående har medel för att påbörja markanskaffningenberäknats under anslaget Arméförbandr Anskaffning av anläggningar /75 (prop. 6 s. 227). Jag hemställer att Kungl. att medge att 1 11 rs övningsfält i utvidgas och attett nytt skjutfält för 1 17 anskaffas i enlighet med vad jag har angett i detföregående. Eftergift av lån till Stiftelsen bostäder Efter förslag av Kungl. Majrt i prop. 1967r 105 (bil. 1)anvisade (SU 1967r72, rskr 1967rl84) för /67 ertinvesteringsanslag av 1,4 mUj. för lån tUl bostadsrättsföreningen beslut bemyndigade Kungl. Majrt att förfogaöver anslaget för att till föreningen betala ut ett särskUt lån om nämndabelopp. Lånet var avsett för förvärv av ett tomtområde i kommun, därföreningen skuUe bygga bosläder för den personal vid Ostkustens örlogsbas som eflerbasens utflyttning tiU fick sin tjänstgöring förlagd dit. Som vUlkor förlånet skulle gälla bl. a. följande. Lånet skulle avse tiden till dess delplanerade byggnads-objektet var slutfört och skulle vara amorteringsfritt.Lånet skuUe vidare löpa med en ränta motsvarande statens långsiktigaobligationsränta med ett tiUägg av och del skulle ulan föregåendeuppsägning vara förfaUet lUl betalning, om föreningen sålde tomtområdet ellerupplät del för annat ändamål än bosläder för personalen vid örlogsbasen. BostadsrättsföreningenMusköten byggde bostadsfastigheter i till enproduktionskostnad av ca 25,5 milj. kr. Antalet lägenheter uppgick tiU någotmindre än trehundra med en sammanlagd lägenhetsyta av 22 546 m. Härtill kom bl.a. garage med uppställningsplats för 176 bUar och 139 särskUt anordnadeparkeringsplatser. Föreningens fastigheter åsaltes ell taxeringsvärdeav 16,9 mUj. Föreningensstyrelse anmälde att föreningen i sin verksamhet hade mött betydandesvårigheter. Intresset för att teckna bostadsrätt i föreningens fastigheterhade visat sig vara väsentligt mindre än man förutsett. För att lägenheter inteskuUe stå oanvända hade föreningen blivit tvungen att med hyresrätt upplåta delägenheter för vilka bostadsrätt inte hade tecknats. Inte ens på detta sätthade föreningen full beläggning i fastigheterna. 1 september 1971fanns i fastigheterna 32 lägenheter som var outhyrda eller uppsagda föravflyttning. Därutöver var en betydande del av garage- och parkeringsplatsernaouthyrda. De ekonomiska svårigheter som därigenom uppkommit för föreningen hadelett till att föreningens styrelse hade tagit upp förhandlingar med kommunom att föreningens fastigheter skulle överlåtas till den kommunalabostadsstiftelsen i . En prehminär överenskommelse om villkoren för ensådan överlåtelse hade träffats. För att kunna fullgöra sina åtaganden enligtöverenskommelsen hemsläUde föreningens styrelse att föreningen skulle få ettstatligt bidrag och att det särskilda statliga lånet pä 1,4 mUj. fick förasöver tiU Stiftelsen bostäder. Efterförslag av Kungl. Majrt i prop. 1971 rl45 (bU. 2) medgav (FöU 1971 r23,rskr 1971 r345) dels att föreningen beviljades ett bidrag på 2,3 milj. kr.,dels att det särskilda statliga lån på 1,4 milj. kr. som tidigare hade beviljats bostadsrättsföreningenMuskölen fick föras över på kommuns bostadsstiftelse på villkor att lånetblev amorteringsfritt för att därefter amorteras av stiftelsenunder högst . 1 skrivelse tiU Kungl. Majrt har Stiftelsen bostädernu hemställt alt del till stiftelsen lånet skaU skrivas avhelt. Medanledning av stiftelsens framställning får jag anföra följande. Syftet med detstatliga lån som beviljades bostadsrättsföreningen var attunderlätta för föreningen all bygga bostäder i för den personal somberördes av utflyttningen av örlogsvarv till . Intresset frånpersonalens sida för att teckna bostadsrätt eller hyra bostad i föreningensfastigheter visade sig emellertid vara väsentligt mindre än man hadekonstaterat vid gjorda förhandsförfrågningar. Detta medförde hyresförluster m. m.för föreningen av sådan omfattning att föreningens styrelse inte ansåg sigkunna fortsätta sin verksamhet. Sedan föreningen hade fått det förutnämnda statliga bidraget avvecklade föreningen verksamheten och överlät sinafasligheter tiU den kommunala bostadsstiftelsen som bedömdes ha störremöjligheter att förvälla och driva fastigheterna på ett från ekonomisk synpunktgodtagbart sätl. Svårigheterna att hyra ut lägenheter i de fasligheter somstiftelsen övertog har dock fortsatt och även ökat. Genom övertagandet harstiftelsen förluster. Jag anser del därför rimhgt att detstatliga länet efterges. Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. att medge att det särskUda statliga lån på ,som beviljades bostadsrättsföreningen och fördes överpå Stiftelsen bostäder, efterges. Följdlagstiftning till den nya regeringsformen Inledning års vårriksdag (prop. 1973r90, KU 1973r26, rskr1973r 265) antogs som vilande förslag tiU bl. a. ny regeringsform (RF). Förslagelantogs slutligt av innevarande års riksdag (KU 1974r8, rskr 1974rl9, öppet brevuppläst ). Enligt övergångsbestämmelserna skall reglema i dennya RF i aUmänhet börja tiUämpas vid utgången av året efter del då riksdagenslutligt har antagit den nya RF, dvs. fr. o. m. . Den nya RF gör det nödvändigt med en ganska omfattande följdlagstiftning.Ett stort antal förslag till följdförfattningar som har utarbetats momjustitiedepartementet har förelagts i prop.