prop · FX03129 · 1974-12-31 00:00:00 — LO understryker del angelägna i altpensionsålderskommittén i sitt fortsatta arbelel prövar utformningen avreglerna angående förtida uttag eftersom dessa anses oförmånliga med hänsyntill reduktionsfaklorn. Liknande synpunkler anförs avFörsäkringskasseförbundet, som ställer sig tveksami till systemet med förtidauttag. förslag då det gälleranpassningen av tilläggs-förmånerna vid en sänkning av den allmännapensionsåldern väcker inga erinringar. De remissinstanser som yttrat sig överdenna del av betänkandet anser del naturiigt all tilläggsförmånerna anslutstill den allmänna pensionsåldern på sätt som kommittén föreslagit. 5.1.7 Pensionspoängför det sextiofjärde och sexiiofem te levnadsåret Kommitténs förslag rörande poängberäkning fördelsexliofemie levnadsåret tas upp i flera remissyttranden. Riksförsäkringsverketar\ser att kommittén i sitt slutbetänkande bör föreslå erforderiigaförenklingar av pensionsbe- räkningenför undvikande av omräkningar av ATP-pension. Då del gällerövergångsgenerationerna anser verkel att alla försäkrade som tillhör åldersgruppen1911-1924 bör bli berättigade till antagandepoäng de fyller 65 årsamt atl någon begränsning lill svenska medborgare i detta hänseende inle börgöras. förordar att försäkrade tillhörande över-gångsgeneralionernatillgodoräknas antagandepoäng lika med poängen för det sextioQärde året.Liknande synpunkter anförs av bl. a. SPP. som föreslår att pensionspoängberäknas för försäkrade tillhörande dessa årsklasser som om de hade koiumit iåtnjutande av förtidspension det år de fyller . ÄvenSPP anser att nägon skillnad inle bör göras mellan svenska och utländskamedborgare i detla hänseende. SAF:s bedömning ansluter sig till de synpunktersom SPP uttalar i dessa frågor. LO anser att poängberäkningen för övergångsgenerationernabör ske på så sätt att dessa för del sexliofemie året tillgodoräknas enpensionspoäng som minst uppgår till den som tillgodoräknats för detsextiofjärde året. LO anser vidare all man bör utsträcka de särskildabestämmelserna för övergångsgeneraiionerna lill alt omfatta personer som ärfödd och tidigare. Därigenom skulle man knyta an till de särskildatillgodoräknings-regler i samband med sjukdom och arbetslöshet som gäller fördessa årsklasser. 5.1.8Vissa konsekvenser av en sänkning av pensionsåldern SAF och SPP påpekar att inom de avialsgrundadepensionsordningarna för arbetstagare pä den privata arbetsmarknaden liksom förövrigl även inom tjänstepensioneringen pä den offentliga sektorn gäller alträtten till ålderspension inträder fr. o, m. månaden efter den då vederbörandefyller . Eftersom ett motiv för sänkningen av den allmänna pensionsålderangivits vara en anpassning lill vad .som gäller pä arbetsmarknaden, synes detdärför SAF och SPP naturiigt all även inom den allmänna pensioneringen rättentill ålderspension inträder fr. o, m. månaden efter den då den försäkrade fyllt65 år. Reglerna angående ersättning för sjukvårdsförmånerberörs av bl, a. , som framhåller atl införandet aven röriig pensionsålder kan komma att påverka dessa regler betydligt. tar upp kommitténs förslagtill övergångsbestämmelser i fråga om livräntor iyrkesskadeförsäkringslagstiftningen och militärersättningsförordningen. Delframhålls alt de föreslagna övergångsbestämmelserna skulle innebära ell avstegfrån den nu vedertagna och naturliga principen att ändringarna i dennalagstiftning inte skall medföra sänkning av de förmåner, som förut gällanderegler har tillförsäkrat dem som är ersätlningsberälligade pä grund avinträffade skador. Verket anser all omotiverade skillnader i förmånernasstorlek uppkommer om lidpunkten för livräntebeslutel i första instans bliravgörande för livränleberäkningen. förordasdärför alt tidpunkten för skadan blir avgörande för vilka regler som skalllillämpas. upplyser alt ensänkning av den allmänna pensionsåldern i enlighet med pensionsålderskommitlénsförslag kommer att aktualisera vissa ändringar i den nettosamordning som f n.råder beträffande livräntor inom dess verksamhetsområde. 5.1.9 Folkpensionernasstandardutveckling och avvägningen av pensionsbelop pen för gift resp. ogift pensionär Remissinstanserna tillstyrker överlag kommitténsförslag om höjning av folkpensionens grundbelopp och om utjämning av relationenmellan folk-pensionsförmånerna för gifta och ogifta. Uttryckligt slöd förkommitténs förslag i dessa frågor uttalas av , länsstyrelserna iStockholms. LRF, Försäkringskasseförbundel och är inte främmande för en längre gående utjämning avrelationen mellan gifts och ogifts folkpensionsförmån. TCO framhäller attförslaget om minskning av skillnaden i pensionsförmånerna för gifta och ogiftastär i överensstämmelse med organisationens socialpolitiska målsättning. Kommitténs förslag om höjning avpensionstillskotten för de pensionärer som saknar ATP eller har låga ATP-belopptillstyrks eller lämnas utan erinran av samlliga remissinslanser utom SAF. SAFanser sig inle kunna tillstyrka kommitténs förslag om höjda pensionstillskottdä den ekonomiska silualionen för dessa folkpensionärer enligl SAF:s meninginle generellt anses vara sädan atl den föreslagna höjningen framstår sommotiverad. PRO konstaterar med tillfredsställelse då detgäller kommitténs förslag om slandarduivecklingen av folkpensionsförmänerna attorganisationens krav om väsentliga förbättringar av de äldresförsörjningsvillkor beaktats. 5.1.10 Särskildförmån tid förtidspensionärer Remissinstanserna är i storl sell eniga i alllillstyrka kommitténs förslag till en särskild förmän i form av dubbelllpensionstillskott till förtidspensionärer som saknar ATP eller har lågaATP-belopp. I remissyttrandena från ochFörsäkringskasseförbundet berörs konsekvenseav kommitténs förslag vidövergången frän förtidspension till ålderspension. 1 denna fråga stöder uppfattning alt förmånen enbart bör knytas till utgåendeförtidspension. Ålderspensionärer bör således inle uppbära olika slorapensioner beroende på om de lidigare varil förtidspensionerade eller ej. SACOfinner kommitténs förslag om fördubbling av pensionstillskotten förförtidspensionärer vara en angelägen förbättring. Statens handikapprådframhåller all kommitténs förslaginnebär en avsevärd och länge efieriängtad förbättring för de förtidspensionärersom genom att de har små ATP-förmäner eller saknar sådana haren svär ekonomisksitualion, DHR finner det tillfredsställande att kommittén i denna fråga laglfram ett förslag, som enligt förbundets uppfattning är ett första steg på vägenatt ge ekonomisk trygghet ät en grupp medborgare som lått leva påenmyckel låg levnadsstandard. Liknande synpunkler anförs av . Både och finner det angeläget medett sä snabbt genomförande som möjligt av förbättringarna. HCK anser allkommitténs förslag inle når upp lill de förväntningar man haft i denna fråga. påpekar att systemet medvarierande pensionstillskott beroende på huvudförmån bör uppmärksammas avriksskatteverket vid utarbetandet av anvisningar om extra avdrag förfolkpensionärer vid beskattningen. anser atlpensionsålderskommitténs kostnadsberäkningar är rimliga men framhåller att enrelativt slor osäkerhet kan föreligga då det gäller beräkningarna avkostnaderna för pensionstillskott och kommunala bostadstillägg. beräknar kostnaderna för bostadstillägg lill de två årsklasserdel har gäller lill omkring 150 milj. kr., dock med en viss reduktion medhänsyn till ökade ATP-pensioner. Kommitténs förslag i fråga om finansieringen av deföreslagna reformerna lillstyrks eller lämnas utan erinran av flertaletremissinstanser. Förslagen tillstyrks av bl, a, LO. Försäkringskasseförbundel och PRO. Riksförsäkringsverketbekräftar kommitténs beräkning av den höjning av ATP-avgifien som blirerforderlig och erinrar om all verkel grundat sitt lidigare förslag tillavgiftsuttag på en oförändrad lagstiftning,Försäkringsinspeklionen finner likaså i konsekvens med lidigare beräkningarangående ATP-avgifien kommitténs förslag i denna del rimligt. Liknandesynpunkter anförs av i . PRO finner kommitténsförslag till fördelning av reformkostnaderna väl avvägt. lar upp frågan om kompensation lill kommunerna för de ökadekostnaderna för folkpensionärernas kommunala bostadstillägg till följd avkommiiténs förslag om sänkning av den allmänna pensionsåldern. SAF finner kostnadsutvecklingen då del gällerarbetsgivaravgifterna hell orimlig, särskill med beaktande av de förslag somsamlidigt framläggs av skatleuiredning. SAF efterlyser en samladbedömning av arbetsgivaravgifternas effekt på priser och sysselsättning och ärinle beredd all accepteraden av kommittén föreslagna höjningen av socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringeninnan en sädan analys förelagils, SAF anser vidare att den av kommitténföreslagna höjningen av ATP-avgiften är helt omotiverad, LRF anser att denföreslagna höjningen av socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen kanaccepteras men däremot inle förslaget om höjning av ATP-avgiften. Riksförsäkringsverkels utredning och förslag omförbättrade värdbidrag och invaliditetsersätlningar har i likhet med pensionsålderskommitlénsbelänkande fått ett posiiivt mottagande vid remissbehandlingen. De av verkelframlagda förslagen tillstyrks - i vissa fall med önskemål om ytteriigareförbättringar - såsom väl ägnade att förbättra de handikappades situation.Verkets förslag angående tidpunkten för ikraftträdandet och beräkningen avkostnaderna föranleder inga erinringar från remissinstanserna. I remissyttrandena framhålls överlag det värdefullai att vårdbidragen till föräldrar med handikappade barn i hemmet förbättras ienlighet med riksförsäkringsverkels förslag. Förslagen om mildring av kraven ifråga om tillsyns- och värdbehov vinner allmän anslutning. Fleraremissinstanser understryker vikten av att den bidragsberättigade kretsenvidgas i enlighet med verkets förslag, Samma inställning präglar remissyttrandena öververkets förslag alt merkostnader som förorsakas av handikapp skall beaktas vidbedömande av rätt lill vårdbidrag. anser att de föreslagnaförbättringarna är positiva och att antalet handikappade som kan kompenserasför avsevärda merkostnader till följd av handikapp kommer att öka.Handikapprådet understryker även att iriöjligheterna till fullkostnadsläckning blir bättre genom det framlagda förslaget, HCK understryker att förslaget innebär väsentligaförbättringar jämfört med nuvarande system. Trots de slora förbättringarnaanser HCK dock att förslaget inte går tillräckligt långt, DHR tillstyrker verkets förslag och finner atldetta innebär en vidgning av rätten till vårdbidrag för olika grupper avhandikappade barn, vars föräldrar nu inle kan erhålla denna förmån, som tillstyrker att reglerna om rätt tillvärdbidrag i enlighel med verkels förslag görs mera generösa, ifrågasätter enklarare markering i den föreslagna lagtexten av syftet att vidga denbidragsberättigade kretsen eller ivart fall elt uttalande om atl reglerna skall tolkas liberalt, LO anser att verkels förslag rörande värdbidragmedför värdefulla förbättringar, LO ansluter sig till förslagen atlmerkostnader skall beaktas vid bedömningen av rält lill vårdbidrag och attvårdbidraget i sin helhet skall läggas lill grund för beräkning avpensionsgrundande inkomst. Även understrykerangelägenheten av de föreslagna förbättringarna. I fiera remissyttranden berörs de handikappadebarnens behov av träning. påpekar i detta sammanhang atthandikappade barn ofta har eii starkt uttalat behov av systematisk och tidigtinsatt träning. Liknande synpunkter anförs av HCK och . HCK framhäller att nya forskningsrön bekräftar detviktiga i att träning sätts in mycket tidigt vid vissa former av bl. a,utvecklingsstörning, synskador och hörselskador. 1 dessa yttranden understryksdärför att etl barns iräningsbehov bör berättiga lill vårdbidrag. Den av verket föreslagna graderingen avvärdbidraget i helt och halvt bidrag tillstyrks i remissyttrandena.Socialstyrelsen påpekar att genom en sådan gradering kan undvikas markantairöskeleffekter. i tillstyrker förslaget omgradering mot bakgrund särskill av att merkostnaderna skall beaktas saml attbidragsbeloppen fr. o. m.den 1 januari 1974 har höjts. iVärmlands län påpekar alt graderingen medför en bättre anpassning tillomständigheterna i det enskilda fallet. i länifrågasätter om en gradering i helt och halvl bidrag är tillfyllest och om inteen ytteriigare differentiering borde införas för alt motverka allersättningarna utgår alltför schablonartat. HCK motsätter sig inle en graderingav vårdbidraget men anser all frekvensen av halva värdbidrag bör bli väsentligtlägre än vad verket räknat med i sitt förslag. HCK anser atl i särskilt svårafall även bör öppnas möjlighet till förhöjda vårdbidrag. 1 någraremissyttranden, bl.a, frän , i , för utvecklingsstörda barn, ifrågasätts om inte vårdbidragbör utgå även till fosterföräldrar och i vissa fall även till andra personersom vårdar handikappat barn. Riksförsäkringsverkels förslag om ändring avreglerna för ferievårdbidrag anses i flera remissyttranden innebära enangelägen förbättring som tillgodoser viktiga behov. HCK uttalar en särskilduppskattning av förslaget alt del skall bli möjligt att erhålla vårdbidrag förvarje dag som det handikappade barnet vistas i föräldrahemmet.Verkets förslag alt enskilda anstalter med bidrag frän landsting och kommunerskall likställas med anstalter som åtnjuter statsbidrag lämnas utan erinranvid remissbehandlingen, Förslagen alt kraven på hjälpbehov skall mildras,att merkostnader skall bli avgörande för rätten till förmån samt att förmånernainvalidiletstillägg och invalidiietsersättning skall föras samman till enenhetlig hjälpform vin- nerallmänt stöd vid remissbehandlingen. finner det tillfredsställandeatt bestämmelserna för rätl till ersättning mjukas upp. Liknande synpunkleranförs av i . DHR, Svenska diabetesförbundet.Riksförbundetför utvecklingsstörda barn. Denav verkel föreslagna graderingen av den nya invaliditetsersättningen till 30,45resp. av basbeloppet tillstyrks av bl. a. länsstyrelserna i ochSkaraborgs län. ifrågasätter om graderingen kan medföra svårigheterall avväga lämplig nivå men vill inle motsätta sig den av verkel föreslagnagraderingen tills erfarenhet vunnits av dess lillämpning. anser atlgraderingen bör vara 40,55 resp. av basbeloppet. HCK anför alt den avverket föreslagna graderingen bör kompletteras med ytterligare en nivå,nämligen . Verkels förslag om en höjning från 63 lill 65 äravden övre åldersgränsen före vilken handikappet skall ha uppkommit tillstyrks avflertalet remissinstanser. ifrågasätter om åldersgränsen över huvud lageti fortsättningen behövs. Liknande synpunkter anförs avFörsäkringskasseförbundet. 1 några remissyttranden berörs frågan omsamordningen mellan hemsjukvårdsbidrag och invaliditetsersälining.Socialstyrelsen liksom LO understryker därvid vikten av en ändamålsenligsamordning. uppfattning är all aktuella bidragsformer imånga fall på ett lämpligt sätt kan komplettera varandra och täcka såvälsjukvårdsmässiga som andra behov hos handikappade. Den av verket föreslagnautformningen av lagstiftningen, som medger att invaliditetsersälining graderasefter personligt hjälpbehov med beaktande av ökade levnadsomkostnader tillföljd av handikappet, fär enligt förbundet ses som elt medel härvidlag. och berör frågan ominvaliditetsersälining lill rörelsehindrade. anser att ensärbestämmelse för rullstolsbundna personer skulle underiätta prövningen avrätten till ersättning. DHR finner alt en motsvarighet till den gränsdragningsom skell i verkels förslag vad gäller blinda och döva bör komma till stånd ifråga om rörelsehindrade. anser att ävenhörselskadade som använder hörapparat bör omfattas av den generella rätt lillivanlidiletsersäitning som verket föreslagit för döva. DHR understryker atl det inom förbundet framförskrav på all ord som "vanför" och "invalid" skall utmönstrasur lagstiftningen, efiersom dessa ord upplevs myckel negativt av mångahandikappade. Förbundet påpekar att en sädan ändring av lagspråkel också harskett på andra områden. DHR hemställer därför all den nya formen av ersättningbenämns handikappersättning. 6 Departementschefen 6.1 Inledning Ienlighet med vad som anförts i årets socialhuvudlilel (prop. 7 s.24) avser jag att nu ta upp frågan om en rad reformer pä pensionsområdet och deras finansiering. Som jag framhållit i socialhuvudliteln bör dessa re former utöver en lagstadgad sänkning av den allmänna pensionsåldern till även innefatta påtagliga förbättringar för dagens folkpensionärer. En sådan inriktning av pensionsreformerna slår också i överensstämmelse med det uttalande om pensionsfrågorna som gjordes vid förra årets riksdag pä förslag av socialförsäkringsulskollel (SfU 1973:2). Del betänkande som i är lades fram avpensionsålderskommiltén fyller dessa anspråk på utformningen av de nu aktuellapensionsreformerna. Detta kommer lill uttryck i att kommiiténs förslag om enlagstadgad sänkning av den allmänna pensionsåldern till i betänkandethar kombinerats med förslag om avsevärda förbättringar avfolkpensionsförmånerna. föreligger elt av päregeringens uppdrag utarbetat förslag om nya regler för de särskildaersättningar lill handikappade som ulgår inom folkpensioneringen. De framlagda ulredningsförslagen har lagils emolpositivt vid remissbehandlingen. Remissinstanserna uttalar genomgående sintillfredsställelse med att den lagstadgade sänkningen av den allmännapensionsåldern lill har kombinerats med påtagliga förbättringar inomfolkpensioneringen fördemsom redan är folkpensionärer. () konstaterar i sitt remissyttrande atlutredningsförslagen innebär ell beaktande av de krav som organisationen harframfört på en väsenllig förbättring av de äldres försörjningsvillkor. Det reformprogram på pensionsområdet som jag motdenna bakgrund nu lägger fram för ikraftträdande under åren 1975 och 1976omfattar följande fem huvudpunkter. OLagstadgad sänkning av den allmänna pensionsåldern till . O Höjningar avfolkpensionens grundbelopp. OHöjda pensionstillskott för dem som saknar ATP eller har låga ATP-belopp. OSärskilda pensionsförbättringar för unga invalider och andra förtidspensionärerutan ATP eller med låga ATP-belopp. O Förbättrade handikappersättningar ochvårdbidrag inom folkpensioneringen. 1 detta sammanhang bör också nämnas atl frågan omminskade marginaleffekter i inkomslprövningsreglerna för folkpensionärernaskommunala bostadstillägg kommer att tas upp till prövning i samband medbehandlingen av de förslag som lagts fram av 1972 ärs skatleuiredning. De förslag som jag i del följande lägger framinnebär bl. a. att en lagstadgad sänkning av den allmänna pensionsåldern till65 år skall träda i kraft den Avsikten är att skall genomföras ökademöjligheter lill en röriig pensionsålder med utgångspunkt i en allmän pensionsgränsvid . Jag vill i samband härmed anmäla atl frågan om den röriigapensionsåldern nu behandlas med förtur av pensionsålderskommittén i dessfortsatta arbele med sikte på en proposition härom lill näsla års riksdag.Reform kost naderna för det redovisade programmet för sänkt pensionsålder ochförbättrade folkpensionsförmåner beräknas uppgå till över 3 miljarder kronor.Jag avser all i del följande föreslå all reformerna finansieras genom höjningav arbetsgivarnas och egenföretagarnas socialförsäkringsavgift lillfolkpensioneringen och en höjd ATP-avgift. 6.2./Sänkning av den allmänna pensionsåldern Pensionsåldern inom den allmänna pensioneringen haralltsedan folkpensioneringen infördes genom 1913 ärs lag om allmän pensionsförsäkringvarit . Möjligheter föreligger emellertid all la ul ålderspension före 67ärs ålder, dock tidigast fr. o. m. (förtida uttag). Vid sådantuttag minskas pensionen med 0,) för som, dä pensionen börjar lasul, återstår till den månad då den försäkrade fyller . Del går också attvänta med att ta ul ålderspension (uppskjutet uttag). I sådant fall ökaspensionen på motsvarande sätt med 0,, varvid dock hänsyn inle tastill tid efter del alt den försäkrade fyllt . Förlida uttag måsle avsesåväl folkpension som ATP. Beträffande uppskjuiei uttag finns inle någonuttrycklig bestämmelse om samordning, men den försäkrade har inle nägon fördelav alt vänta med uttag av den ena av pensionsdelarna. Reduktionen liksomökningen är livsvarig och bygger i princip på försäkringsmatematiskaberäkningsgrunder. har haft i uppdrag altförutsättningslöst utreda frågan om en sänkning av den allmänna pensionsåldern.Kommillén konstaterar att det internationellt sell lorde föreligga en visstendens till sänkning av pensionsåldern men understryker att enbartjämförelser mellan vad som betecknas som pensionsålder inte är rättvisandeeftersom innebörden av detta begrepp varierar starkt olika länder emellan.Till skillnad från vad som gäller i flera andra länder ulgår ålderspension frånden allmänna försäkringen i ulan inkomstprövning och oavsett om denförsäkrade slutar sitt förvärvsarbete eller inle. Det svenska pensionssystemetskiljer sig från vad som gäller i de flesla andra länder även i del avseendetatt det är uppbyggt på en folkpension som utgår till alla oavsett föregåendeförvärvsarbete i kombination med en allmän tilläggspension som är anknutentill förvärvsinsatsen. Övriga pensionssystem innehåller som regel enbartpensionsförmåner för förvärvsarbetande. Kommillénpåpekar vidare alt stats- och kommunalanställda, tjänstemän iprivai tjänst och - med fulll ikraftträdande -arbetstagareinom LO/SAF-området genom pensionsanordningar vid sidan av den allmännapensioneringen har tillförsäkrats lägre pensionsålder än 67 är. Av kommitténsredovisning framgår också alt ett stort antal försäkrade uppbarförtidspension från folkpensioneringen och tilläggspensioneringen. Kommitténdiskuterar möjligheten atl hell överge begreppei pensionsålder och i ställetknyta pensioneringen till nedtrappningen av arbetsinsatsen. Kommittén finnerall en sådan ordning knappast skulle kunna genomföras. Den allmännapensionsåldern (är enligt kommittén - även i ett system med än flexiblareåldersgränser än det nuvarande - innebörden alt den ulgör den gräns vid vilkenoreducerad pension bör ulgå ulan någon prövning i fråga om inkomsler ellerarbetsförhållanden. Ikommiiténs betänkande framhålls all välståndsutvecklingen i samhället kommitsamhällsmedlemmarna lill godo inte bara direkt i form av höjda inkomsler ulanockså indirekt genom lagstiflningsvis genomförda reformer och avtalsvisöverenskomna förmåner ulöver den kontanta lönen. Vid sidan avsocialförsäkringsområdet har sålunda tillkommit lagstiftning omarbels-tidsbegränsning och lagstadgad semester. Löntagarnas krav på ökad fritidhar härigenom enligl kommittén accepterats som befogade och angelägna. Kommitténfinner all motsvarande synpunkter kan läggas pä önskemålen om en sänkning avden allmänna pensionsåldern. Enligt kommittén torde den allmänna uppfattningenhos befolkningen i aktiv ålder numera vara att det bör finnas möjlighet för densom så önskar all med oreducerad ålderspension dra sig tillbaka från arbetetvid en tidigare lidpunkt än den nuvarande pensionsåldern. 1 fråga om den åldervid vilken en ovillkoriig rält till oreducerad älderspension skall inträdafinner kommittén del naturiigt och önskvärt atl den allmänna pensioneringenanpassar sig efter den utveckling som ägl rum inom arbetslivet, därpensionsåldern numera saknar förankring. Kommittén understrykeratt ensänkning av den allmänna pensionsåldern också i hög grad är en fråga omresurser och alt kostnaderna för en sådan reform är mycket slora. Kommillénvisar emellertid atl en stor del av befolkningen på grund avförtidspension från den allmänna försäkringen och annan pensionering än denallmänna redan har pension och att en pensionsålderssänkningdärför kan antas medföra elt förhållandevis litet produktionsbortfall. Det sagda föranleder kommittén att föreslå all denallmänna pensionsåldern sänks lill . Kommittén understryker atl den meddella förslag självfallet inte avser att begränsa den valfrihet beträffandepensioneringslidpunkl som det nuvarande pensionssystemet innehåller.