prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — Beslut av nämnd äger, sedan tid för eller besvärulgåtl när lalan för föras mot beslutet, rättskraft, såvitt därigenom avgjortsfråga som avses i 1 § första styckel 2 eller 4 § första stycket 2, 3 eller 6.Vad som sagts nu gäller dock ej beslut, varigenom ansökan om tillstånd enligt12 kap. 34-36 eller 40 § jordabalken eller 30 § andra styckelbostadsrätts-lagen (1971:479) eller ansökan om uppskov enligt 12 kap. 59 §jordabalken lämnats utan bifall. Beslut av nämnd äger, sedan tid för eller besvärutgått när lalan för föras mot beslutet, rättskraft, såvitt därigenom avgjortsfråga som avses i 1 § första slyckel 2 eller 4 § första siycket 2, 3 eller 6.Vad som sagts nu gäller dock ej beslut, varigenom ansökan om reparationsföreläggandeenligt 12 kap. 16 § andra styckel eller lillslånd enligt 12 kap. 34-36 eller 40§ jordabalken eller 30 § andra stycket bosladsrätIslägen (1971:479) elleransökan om uppskov enligl 12 kap. 59 § jordabalken eller ansökan om förbudeller medgivande som avses i 2a§ bosiadssaneringslagen (1973:531) lämnais ulanbifall. Om rält för part atl klandra beslut av nämnd i arrende-,hyres- eller bosladsrällslvist och om fullföljd av lalan mot hyresnämndsbeslut i fråga om godkännande av beslut på föreningsstämma eller i ärendeangående tvångsförvaltning eller bosladssanering finns bestämmelser i 8 kap.31 § och 12 kap. 70 § jordabalken. Om rätt för part att klandra beslut av nämnd i arrende-,hyres- eller bostadsrätlstvist och om fullföljd av lalan mot hyresnämndsbeslut i fråga om reparalionsföreläggande enligt 12 kap. 16 § andra siycket.utdömande av vite enligl 12 kap. 62 § andra stycket jordabalken ellergodkännande av beslut på föreningsstämma eller i 'Senaste lydelse 1973:542. 16 8 lagen (1957:390) om fiskearrenden, 76 § bostadsrällslagen (1971:479), 17 § lagen (1970:246) om tvångsförvaltning av bostadsfastighel samt 21 § bosiadssaneringslagen (1973:531). ärendeangående tvångsförvaltning eller bostadssanering finns bestämmelser i 8 kap.31 §och 12 kap. 70 § jordabalken, 16 § lagen (1957:390) om fiskearrenden, 76 §bostadsrättslagen (1971:479), 17 § lagen (1970:246) om tvångsförvaltning avbostadsfastighel samt 21 § bostadssaneringslagen (1973:531). Mot beslut avnämnd får talan i annat fall än som avses i sjätte siycket föras hosfastighetsdomstolen genom besvär, när nämnden 1. avvisat ansökan som avses i 8, 11 eller 14-16 §, 2. avskrivit ärende enligl 8-10 eller 16 §, dock ejnär ärendet kan återupptagas, 3. förordnat angående ersättning för någons medverkani ärendet, 4. utdömt vite eller annan påföljd för underiåtenhetatt iakttaga föreläggande eller ådöml straff för förseelse i förfarandet. Besvärshandlingen skall inges lill denfastighetsdomstol som avses i 8 kap. 32 § och 12 kap. 71 § jordabalken, 17 §lagen (1957:390) om fiskearrenden, 77 § bostadsrällslagen (1971:479), 11 §lagen (1970:246) om tvångsförvaltning av bostadsfastighel saml 21 §bostadssaneringslagen (1973:531) från den dag beslutetmeddelades. Finnes besvärslalan ej vara fullföljd på föreskrivei sätt ellerinom räll lid, skall den avvisas av fastighetsdomstolen. I övrigl äger 52 kap.3 och 5-12 §§ motsvarande tillämpning. Bestämmelse som avserhovräll gäller därvid i stället fastighetsdomstolen. Mot fastighetsdomstolensbeslut med anledning av besvär enligt andra stycket 1-3 får talan ej föras. Mot annat beslut av nämnd än som avses i första ochandra styckena får lalan föras endasl i samband med sådan lalan som avses iförsta slyckel, Andra-femte styckena äger motsvarande tillämpning i ärende enligt bosiadssaneringslagen angående upprustningsåläggande eller användningsförbud eller åtgärd som avses i 12 § samma lag, dock skall vad som sägs om fastighetsdomstol i stället gälla . Undanröjes nämnds beslut om avskrivning elleravvisning, ålerupplages ärendet av nämnden. Andra-femte styckena äger motsvarande lillämpningi ärende angående reparationsföreläggande enligt 12 kap. 16 § andra styckeleller utdömande av vite enligt 12 kap. 62 § andra siycket, jordabalken och iärende enligt bosiadssaneringslagen angående upprustningsåläggande eller användningsförbudeller förbud eller medgivande som avses 12 a § samma 1 saml Nr 150 lageller åtgärd som avses i 12 § samma lag, dock skall vad som sägs omfastighetsdomstol i slällel gälla . Föresej talan mot arrendenämnds Föres ej talan mol nämnds beslui beslutom ersättningenligt 9 kap. 14 § enligl 9 kap. 14 § eller 12 kap. 24 a § jordabalken,för beslutet verkställas jordabalken, får beslutet verkställas såsom lagakraftägande dom. Dennalag träder i kraft den . Lagom avveckling av hyresregleringen Härigenomförordnas som följer. 1 §Har lagen (1942:429) om hyresreglering m.m. varit tillämplig på hy resavlal, som även omfattar tid efier det lagen upphöri atl gälla, skallavtalet för nämnda lid anses upptaga den hyra som utgick då hyresregleringen upphörde. Är annal hyresvillkor bestämt genom hyresnämnds beslut eller domstols dom, skall avtalet i denna del anses ha det innehåll, som framgår av beslutet eller domen. Är hyresavtalet slutet fören tid av ,skall vad i första stycket föreskrives gälla endast för liden intill den fardagsom infaller näst från det hyresregleringen upphörde. 2 §Beslämmelserna i 3 och 4 §§ äger tillämpning pä hyresförhållande i vilkel hyran är reglerad enligt 3 och 4 §§ lagen (1942:429) om hyresreglering m. m. 1 fråga om särskilt eriagd ersättning för kostnad som avses i 12 kap. 19 a § jordabalken gäller dock icke 3 och 4§§. av fastighetsägare ochriksorganisation av hyresgäster kan träffa skrifilig överenskommelse om all 3och 4 §§ icke skall gälla belräffande viss eller vissa kategorier avlägenheter eller lägenheterna i viss eller vissa orter. Överenskommelsen skallanmälas lill myndighel som regeringen bestämmer. Vad nu sagts gäller ej ifråga om lägenhet i , Göieborgs eller kommun. Har hus eller del av hus undergått omfattandeombyggnad som avslutats efter utgången av , skall hyresnämnden påframställning av hyresvärd eller hyresgäst förordna alt 3 och 4 §§ icke skallgälla för huset eller husdelen. 3§ 30 september 1978 får hyresvärden la emothögre hyra än som utgått tidigare endast efter sådan överenskommelse ellerprövning som avses i 4 §. Om den utgående hyran understiger hyran förlägenheter, som med hänsyn lill bruksvärdet är likvärdiga, får hyran under deni första stycket angivna lidsperioden icke höjas i vidare mån än som molsvararskälig andel av skillnaden mellan utgående hyra och hyran för likvärdigalägenheier. Andelens sloriek skall bestämmas så atl lägenhetens hyra den Ioktober 1978 är anpassad till hyran för likvärdiga lägenheier. Den högsta hyrasom sålunda får ulgå betecknas i dennalag som övergångshyra. 4 §Övergångshyra faslställes eller ändras genom skrifilig överenskommelse mellan å ena sidan hyresvärd eller organisation av fastighetsägare, i vilken hyresvärden är medlem, och å andra sidan organisation av hyresgäsier. Med organisation avses därvid riksorganisation eller förening, som är ansluten lill sådan organisation och inom vars verksamhetsområde lägenheten är belägen. Har överenskommelse ej iräffals, för hyresnämndenpå framställning av hyresvärd pröva frågan om fastsiällelse eller ändring avövergångshyran. frågan endasl om förhandling har äglrum med organisation av hyresgäsier, som avses i första slyckel, eller motförhandlingen mött hinder, som ej berott av hyresvärden eller organisation avfastighetsägare, i vilken han är medlem, eller hyresvärden eljest ickeskäligen kan anses ha varit skyldig all träda i sådan förhandling. Beslämmelserna i 12 kap. 19 a§ jordabalken ulgör ejhinder för hyresvärd att uttaga övergängshyra med slöd av bestämmelse ihyresavtalet. I den ordning som anges i första siycket fåröverenskommelse träffas om alt försla-lredje styckena icke skall gälla förvisst hyresförhållande. 5 S)I fråga om förfarandei inför hyresnämnd i ärende enligt denna lag äger 4 § andra styckel, 8, 10 och 12§§, 17-21 och 24-30 §§ lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder motsvarande lillämpning. Bestäm melse om tvist som avses i 4 § första siycket 2 sistnämnda lag gäller därvid ärende enligt denna lag. Nämnden skall kalla parterna all inställa sig införnämnden, om förhandling ej är onödig. Skall part inställa sig personligen, fårnämnden förelägga vite. 6 § beslut om övergängshyra gäller för tiden från och medden dag, då beslutet meddelades, eller den senare dag som nämnden beslämma alt beslutet skall avse förfluten lid, om det avsärskild anledning finnes skäligt. I sådani fall för nämnden förordna omskäligt anstånd med betalning av vad hyresgästen kan bli skyldig atlytteriigare ulgiva för tid före nämndens beslut. 7 § Talan mol nämndens beslut enligt denna lag föres hosbostadsdomstolen genom besvär från den dag beslutet meddelades.Besvärshandlingen skall inges lill domstolen, I övrigl äger 23 § andra siycketoch 23 b § första stycket lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämndermotsvarande tillämpning. Nämndens beslut skall, om bostadsdomsiolen ejannorlunda förordnar, lända till efterrättelse utan hinder av anförda besvär. Ivad beslutet avser förfiuten tid skall vad nu sagts dock gälla endast såvittfråga är om besvär av den som vid beslutet upphört eller sedermera upphör altvara hyresvärd eller hyresgäst beträffande lägenheten. Vardera parten skall svara för sinrättegångskostnad i bostadsdomsiolen i den mån annat ej följer av 18 kap. 6 §rättegångsbalken. 8 § Bestämmelserna i 3 och 4§§ äger motsvarande tillämpning på nytt hyresavtalmellan hyresvärden och hyresgästen belräffande samma eller i huvudsak sammalägenhet. Detsamma gäller belräffande hyresförhållande där ny hyresgäst inträttmed stöd av 12 kap. 33, 34,47 eller 47 a § jordabalken. 9 § Den som bryter mol vad som sägs i 3 § första slyckel dömes lillböter eller fängelse i högsl ell år. Gärningen får icke åtalas av åklagare, omej åtal finnes påkallat ur allmän synpunkt. I fall som avses i första siycket första punkten ärhyresvärden skyldig att ålerbära otillåten hyra. 10 ij Ärende enligl lagen (1942:429) om hyresreglering m. m., som kommitin till hyresnämnden innan lagen upphört alt gälla, skall handläggas ochavgöras av nämnden i den ordning som förul gällt. 11 § eller beslut, som meddelats med slöd av lagen (1942:429)om hyresreglering m.m., äger ej lillämpning efter del lagen upphört alt gälla ividare mån än som följer av I §. 12 § Bestämmelserna i 23 § lagen (1942:429) om hyresreglering m. m. omstraff och i 24 § samma lag om ålerbetalningsskyldighei skall, i fråga omöverträdelse som begåtts , lillämpas även därefier. 13 § Förbehåll som strider mot bestämmelse i denna lag är ulan verkan molhyresgästen eller ny hyresgäst som inträtt i hyresförhållandet med stöd av 12kap. 34, 47 eller 47 a § jordabalken. Denna lag träder i kraft , då lagen(1956:567) med vissa bestämmelser, som skola iakttagas sedan hyresregleringenupphört (lag) skall upphöra atl gälla. I den mån lagen (1942:429) omhyresreglering m, m. upphört att gälla före ulgången av juni månad 1975, skalldock lag forifarande tillämpas, lag skall även ägatillämpning i den del den avser lagen (1942:430) om kontroll av upplåtelse ochöverlåtelse av bostadsrätt m. m. Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomförordnas atl 24 § 2 mom, kommunalskattelagen (1928:370)' skall ha nedanangivna lydelse. 2 mom. Är annan faslighet inrättad lill bostad ål en familj jämte personliga tjänare (enfamiljsfasiighel) eller två familjer jämte personliga tjänare (tvåfamiljsfastighet) och föreligger ej fall, som avses nedan i sista slyckel, upplages såsom intäkt av fastigheten ett belopp motsvarande räknat av den del av fastighetens taxeringsvärde året näst före taxeringsåret som icke överstiger , fyra proceni av den del av taxeringsvärdet som överstiger men icke och av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Finnes ej taxeringsvärde åsall för året näst före taxeringsåret, beräknas intäkten på grundval av faslighetens värde, uppskattat enligl de grunder, som gällt för åsättande av taxeringsvärde för året näst före taxeringsåret. Är annan fastighet inrättad till bostad åt en familj jämte personligatjänare (enfamiljsfasiighel) eller två familjer jämte personliga tjänare(tvåfamiljsfastighet) och föreligger ej fall, som avses nedan i sista styckel,upplages såsom intäkt av fastigheten etl belopp motsvarande av den del av fastighetens taxeringsvärde året näst företaxeringsårel som icke överstiger , av den del avtaxeringsvärdet som överstiger men icke , åttaprocent av den del av taxeringsvärdet som överstiger men icke300 och av den del av taxeringsvärdet som överstiger300 . Finnes ej taxeringsvärde åsätt för året näst företaxeringsåret, beräknas intäkten på grundval av fastighetens värde, uppskattatenligt de grunder, som gällt för åsättande av taxeringsvärde för året näst företaxeringsåret. Vad i nästföregående stycke sagts skall gälla jämväl fastighet,som delvis använts i ägarens egen rörelse, därest fastigheten i övrigt ärinrättad för ändamål som i nämnda stycke avses. I sådant fall skall till grundför beräkningen av intäkten av fastigheten läggas i nästföregående styckeavsedda värde å fastigheten minskat med den del av samma värde, som kan anses 'Senasie lydelse 1973:93. belöpapå den i rörelsen använda fastighetsdelen. Har fastighet, som i första eller andra stycketsägs och som är av.sedd för använding , på grund av eldsvådaeller därmed jämförlig händelse eller till följd av ägarens avflyttning frånorten eller annan sådan Särskild omständighet icke kunnat utnyttjas under visslid eller har i sådan fastighet för uthyrning avsedd lägenhet icke kunnatuthyras, må den enligt första eller andra styckel beräknade intäkten nedsättasmed hänsyn till den omfattning, vari fastigheten icke kunnat användas elleruthyras. Har sä varit fallet under endast kortare lid av beskattningsåret,skall någon nedsättning dock icke ske. Vad i detla moment stadgas skall icke ägatillämpning beträffande fastigheter eller, i fall som i andra slyckel avses,fastighetsdel, vilken i icke allenast ringa omfattning brukar i förvärvssyfteutnyttjas på annat sätt än för uthyrning till stadigvarande bostad eller såsombostad för ägaren. Ej heller skola bestämmelserna i detta moment lillämpasbeträffande publikt boställe. Denna lag iräder i kraft ochtillämpas första gången vid taxering. Kungörelseom ändring i byggnadsstadgan (1959:612) Härigenom förordnas ifråga om byggnadsstadgan (1959:612)' deh att i 20, 22 och 29§§, 56 § 3 mom., 66§, 71 § 2 mom. samt 76 § I mom. ordet "Konungen" i olikaböjningsformer skall bytas ul mot "regeringen" i motsvarande form,deh alt 56 § 1 mom. skall ha nedan angivna lydelse. Föreslagenlydelse 56 § 1 mom." Byggnadslov för byggnadsföretag som avses i 55 § 4 mom. för beviljas endasl om utlåtande föreligger från yrkesinspektionen och av delta framgår att skyddsombud, skyddskommitté eller organisation som företräder arbetstagarna fått lillfälle att yttra sig över byggnadsföretaget. Vad nu sagts gäller dock icke om det ej är känt för vilket slag av verksamhei arbetslokalen är avsedd. Vidprövning av ansökan om byggnadslov skall tillse, att dettillämnade företagel ej sttider mol byggnadslagen (1947:385), väglagen(1971:948), lagen (1939:608) om enskilda vägar, naturvårdslagen (1964:822),miljöskyddslagen (1969:387), arbelarskyddslagen (1949:1), denna stadga ellermed slöd av nämnda författningar meddelade föreskrifter. Är tomlens ägareenligl byggnadslagen skyldig alt gälda bidrag lill kostnad för gata eller allanordna utfartsväg eller avlopp från tomten, må byggnadslov för nybyggnad ejbeviljas innan skyldigheten fullgjorts eller nöjaktig säkerhei ställts. Vidprövning av ansökan om byggnadslov skall tillse, atl deltillämnade företagel ej strider mol byggnadslagen (1947:385), väglagen(1971:948), lagen (1939:608) om enskilda vägar, naturvårdslagen (1964:822),miljöskyddslagen (1969:387), arbelarskyddslagen (1949:1), bostadssaneringslagen(1973:531). denna stadga eller med stöd av nämnda författningar meddeladeföreskrifter. Är tomtens ägare enligl byggnadslagen skyldig att gälda bidraglill kostnad för gala eller all anordna utfartsväg eller avlopp från tomlen, måbyggnadslov ej beviljas innan skyldigheten fullgjorts eller nöjaktig säkerhet 'Omtryckt 1972:776. 'Senaste lydelse 1973:840. Har i ullålande från yrkesinspektionen angivits allerforderiig prövning ej kunnat ske i arbetarskyddshänseende, skall i beslut ombyggnadslov erinras om skyldigheten alt göra anmälan enligt 8 a § andrastycket arbetarskyddslagen. Inom område, som icke ingår i stadsplan ellerbyggnadsplan, må lov ej givas lill nybyggnad som skulle innefattatätbebyggelse, i vidare mån än för tillgodoseende av jordbrukets, fiskets,skogsskötselns eller därmed jämförligt behov. Dennakungörelse iräder i kraft . Propositionens huvudsakliga innehåll .......................... ......... I Utdrag ur statsrådsprotokollet över bostadsärenden den 4oktober 1974 .......................................................................... ........ 6 1. Inledning .............................................................. 6 Boende- och bosiadsflnansieringsutredningarna .......... 12 2.1 Huvudbetänkandet .............................................. ...... 12 2.1.1 Inledning .................................................. 12 2.1.2 Nuvarandeboendeförhållanden ................ 12 2.1.3 Mål förbostadspolitiken ........................... 18 2.1.4 Del framtidabostadsbeståndet ............... ...... 19 2.1.5 Bostadens prism.m.................................... 24 2.1.6 Bostadsfinansiering ................................. 44 2.1.7 Bostadsmiljö ............................................ 71 2.1.8 Boendedemokrati .................................... 74 2.1.9 Prövning avköpeskilling för småhus i vissa fall 83 2.1.10 Reservationer m.m...................................... ...... 87 2.2 Betänkandet Följdfrågor ...................................... 91 2.2.1 Lån förombyggnad ................................. ...... 91 2.2.2 Utjämningslånför miljöförbättrande åtgärder 92 2.2.3 Finansieringsunderiag ............................. ...... 93 2.2.4 Övertagande ochuppsägning av lån ........ 93 2.2.5 Utjämningslånför redan byggda hus ....... 95 2.2.6 Kompletterandelåneformer ...................... 96 2.2.7 Övriga förslag ............................................ 97 2.2.8 Reservationer .......................................... 97 3.1 Huvudbetänkandei ............................................... 100 3.1.1 Allmännasynpunkler ................................. 100 3.1.2 Nuvarandebostadsförhållanden ............. 103 3.1.3 Mål för enframlida bostadspolitik ............ .... 109 3.1.4 Det framtidabostadsbeståndet ............... .... 114 3.1.5 Bostadens prism. 3.1.6 Bostadsfinansiering ................................. .... 136 3.1.7 Bostadsmiljö ............................................ .... 167 3.1.8 Boendedemokrati ...................... '............. .... 174 3.1.9 Köpeskillingsprövning................................ .... 180 3.2 Betänkandet Följdfrågor ..................................... 182 3.2.1 Lån förombyggnad ............................. ........ 182 3.2.2 Uljämningslånför miljöförbättrande ålgärder 185 3.2.3 Finansieringsunderlag ............................. .... 189 3.2.4 Övertagande ochuppsägning av lån ........ .... 190 3.2.5 Utjämningslån för redan byggda hus ..... 191 3.2.6 Kompletterande låneformer .................. 194 4.1 Gällandebeskattningsregler ......................... 196 4.1.1 Inledning ........................................ ... 196 4.1.2 Beräkning av inkomst av annanfaslighet 197 4.1.2.1 Den konventionella metoden ...... ... 197 4.1.2.2 Schablonmeloden .................. 198 4.1.2.3 Övriga skattefrågor ................. 200 4.2 Bostadsskattekommitténsförslag ................ 201 4.2.1 Allmänt .......................................... 201 4.2.2 Neutralitet i beskattningen ................ 203 4.2.3 Kommitténs förslag till lösningar .......... 205 4.2.4 Finansiella kon.sekvenser för stat ochkommun . 4.2.5 Reservationer m. m............................. 209 Remissytirandena ....................................... ... 211 5.1 Inledning ................................................ ... 211 5.2 Neutralitetsfrågor m.m................................. 211 5.3 Kommitténs förslag ..................................... ... 216 5.3.1 Inledning ....................................... ... 216 5.3.2 Intäktsprocentens höjd .................... ... 218 5.3.3 Lyxvillabeskattningen ....................... ... 219 5.3.4 Garantibeskatiningen .......................... ... 220 5.3.5 Pariietslåneränlor m. m........................ 222 5.3.6 Allmänt avdrag för hyra m. m................ ... 223 Byggkonkurrensuiredningen........................... ... 225 6.1 Utgångspunkter för utredningsarbetet .......... 225 6.2 Marken .................................................... ... 228 6.3 Markfördelning .......................................... ... 242 6.4 Konkurrensfrämjande upphandling ................ 245 6.5 Lånemyndighelernas prövning avnybyggnadsobjekt 252 6.6 De allmännyttiga bostadsföretagen .............. 256 7.1 Allmänna synpunkler ................................. ... 261 7.2 Markvillkorel ........................................... 265 7.3 Statligt kreditstöd till kommunalamarkförvärv 272 7.4 Formerna lör markförvärvslångivningenoch markförvärvsprogram 274 7.5 Markfördelning ......................................... 278 7.6 Upphandling i anbudskonkurrens .................. ... 281 7.7 Upphandlingsförfarandet ............................ 287 7.8 Lånemyndigheternas prövning avnybyggnadsprojekt 292 7.9 De allmännyttiga bostadsföretagen................. 298 8, Ändringari hyreslagsliflningen m. m.................. ... 301 8.1 Hyresgästernasinfiylande vid sanering av bostadshus m.m, 301 8.1.1 Gällande rätt ................................... ... 301 8.1.2 Boende- ochbostadsfinansieringsulredningarna .... 305 8.2.1 Gällande rätl ................................... ... 307 8.2.2 ........................ ... 308 8.3 Besittningsskydd ......................................... 308 8.3.1 Gällande rält ................................... 308 8.4 Hyressätlningen ........................................ ... 310 8.4.1 Gällande rätl ................................... 310 9, Bosladsiilläggsfrågor .................................. 317 9.1 Bostadstilläggsgruppen ................................ 317 9.1.1 Gällanderegler m.m.............................. 317 9.1.2 Bakgrundsmaterial ............................. ... 319 9.1.3 Överväganden och förslag .................. 322 9.1.3.1 Inkomstprövningen ................... ... 322 9.1.3.2 Administrationen av bostadstilläggen.... 324 9.1.3.3 Särskilda frågor rörandeinkomstprövningen 325 9.1.4 Reservation ...................................... ... 328 9.2 Remissyttrandena ....................................... 329 10, Depanemenischefen .................................. 333 10.1 Bostadspolitikensmål och medel ..................... 333 10.1.1 Återblick ......................................... 333 10.1.2 Utvecklingen av boendeförhållandena 338 10.1.3 Akluella problem ................................. 341 10.1.4 Allmänna rikllinjer .............................. ... 343 10.2 Bostadsbyggandets inriktning och omlättning ... ... 354 10.3 Förbättrad boendemiljö ................................. 364 10.3.1 Kvaliteter och brister i befintliga bostadsområden. 10.3.2 Åtgärder i syfte all förbättra boendemiljön 368 10.4 Markpolitikoch planfrågor ........................... 371 10.4.1 Reformbehov och reformmöjligheter......... ... 371 10.4.2 upplåtelse av mark som villkor förstatligt bostadslån m. m 377 10.4.2.1 Allmänna synpunkter ............... 377 10.4.2.2 Den närmare utformningen av markvillkoret 380 10.4.2.3 Finansiering av kommunala markförvärv 382 10.4.2.4 Kommunernas planering av markförvärven mm 385 10.4.3 Arbetet i>å en ny markanvändnings- ochbyggnads lagstifining .................................... 387