prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — En del andra länder, främst ochJapan, har större andelar i världsexporten och påverkar till följd av sinstarka ställning på världsmarknaden genom sin prissättning i påtagligutsträckning världsmarknadspriset och därmed andra länders exportpriser.Samtidigt är emellertid de nämnda ländernas ekonomier starkt exportberoende,varför världsmarknadspriset (av samma skäl som för de små länderna) i inteoväsentlig grad inverkar pä de egna exportpriserna det är således fråga om enömsesidig bestämning. Förenta statemas ställning är något annorlunda. Här synesexportprissättningen knappast alls influeras av världsmarknadsprisetsutveckling, vilket sannolikt sammanhänger med exportens ringa andel avtotalproduktionen. exportpris bestäms därför i huvudsak avden inhemska pris- och kostnadsutvecklingen. Däremot utövar ikraft av sin stora andel i världsexporten ett viktigt inflytande pävärldsmarknadspriset för färdigvaror, dels direkt, dels via deanpassningsmekanismer som ovan diskuterats. I tabell 3 redovisas utvecklingen av"världsexportpriset" för färdig- 1 Nationalbudget 1974 55 varor tillsammans med förändringarna i motsvarande svenskaexportprisindex. Det ifrågavarande världsexportpriset har bildats av exportprisindexför "manufactured goods" för de 11 i världshandeln störstaOECD-länderna, sammanvägda med ländernas andelar i världsexporten. Världsexportprisetredovisas dels uttryckt i nationella valutor, dels i US dollar och svenska kr.Dessutom anges förändringarna i den svenska färdigvaruexportens relativa pris,dvs. förhällandet mellan svenskt exportpris och världsexportpriset i jämförbaravalutor. Tabellen framhäver tydligt denökade takten i prisstegringama första del jämfört med1960-talet, för såväl världsexporten som export av färdigvaror.19711972 skedde en tillfällig dämpning i den internationella prisökningstaktenuttryckt i nationella valutor: ökningstalet, , översteg inte alltförmycket genomsnittet . Dämpningen kan till största delenhänföras till en ringa, eller obefintlig, prisökning räknat i nationellavalutor pä , och färdigvaruexport;däremot fortsatte bl. a. och exportprisökning ioförminskad takt. Medan 19711972 kunde tillgodogöra sig eneffektiv devalvering som förhindrade en alltför stor uppgång i exportensrelativa pris, synes den svenska kronans internationella värde hastigit en aning, effektivt sett. Resultatet blev att den svenskafärdigvaruexportens relativpris, såsom framgår av tabellens nedersta rad, stegpåtagligt 19711972, . Detta kan bidra till att förklara den kraftigaförlust av marknadsandelar för den svenska färdigvaruexporten som ägde rum19711972 (se tabell 1). 19721973 återkom deinternationella prisökningarna på färdigvaror med förnyad styrka, återspeglandeen snabbt växande efterfrågan och kostnadsökningar, främst i form av stiganderåvarupriser. Bakom den preliminärt beräknade uppgången i världsmarknadsprisetpå 19721973 (i nationella valutor) låg nu bl. a. kraftiga exportprisökningarför och medan exempelvis den västtyskafärdigvaruexportens pris synes ha varit oförändrat i nationell valuta19721973. Då den svenska kronans växelkurs var ungefär oförändrad 19721973,innebar uppgången i den svenska färdigvaruexportens pris attrelativpriset blev i det närmaste oförändrat. förutses en i jämförelse med 1973 ytterligaretilltagande » Mer relevant hade varit att vidberäkningen av relativpriset i stället använda en sammanvägning av de övriga ländernasexportpriser, i vilken vikterna baserats på dels ländernas marknadsandelar ivåra avnämarländer, dels de senares andelar i export("dubbelvägning"). Skillnaden mellan detta förfarande och att användavärldsexportpriset är dock liten och betyder i allmänhet högst några fåtiondels procent. ' Ifrågavarande kalkyl avserjämförelsen mellan förändringen i kronans dollarkurs och konkurrentländernasdollarkursförändringar, vägda med hänsyn till resp. lands marknadsandelar påden svenska exportens avsättningsmarknader. Jfr not 1 ovan. Medan prisstegringarna 1973 stod i samband med såväl stiganderåvarakostnader som snabbt växande efter-frågetryck, väntas 1974 mer renodlatkomma att präglas av kostnads-inflation. Härtill bidrar givetvis främst dekraftiga oljeprisstegringarna, något som emellertid inte får skymma effekternaav de mycket kraftiga prishöjningarna pä andra råvaror, liksom flerstädes kraftigtstigande lönekostnader. Inflationstakten, mätt medbrattonationalpro-duktdeflatoms ökning, väntas i flera stora OECD-länderöverstiga 19731974. Osäkerheten i bedömningarna, som bl. a. grundar sigpå antagandet om ett oförändrat räoljepris under loppet av 1974, är dockbetydande. Möjligt är att den avtagande tillväxt i världsefterfrägan somföratses kan verka mer dämpande på den internationella inflationstaktenän vad som här förutsatts. De exportprisprognoser som redovisas i tabell 3 harkalkylerats med hänsyn tagen tUl olika länders skiftande benägenhet att anpassaexport-prissättningen till konkurrentländernas exportpriser. Förenta staternasexportpriser för färdigvaror beräknas 19731974 öka med , vilket i ochför sig innebär en tämligen måttligt uppdragen ökningstakt jämfört med19721973. Till följd av den förstärkning av dollarn som ägt ram sedan hösten1973 betyder emellertid detta, även uttryckt i västeuropeiska valutor, ganskabetydande prishöjningar för amerikanska produkter. Härigenom upphör entillbakahällande effekt som dollarns successiva nedskrivning (i förening medFörenta statemas karaktär av prisledarnation) tidigare synes ha utövat på fleraländers exportprisutveckling. 19721973 steg exempelvis FörbundsrepublikenTysklands och exportpriser mycket obetydligt i jämförelse med stegringeni den inhemska kostnadsnivån troligen en av konkurrensskäl framtvingadåterhållsamhet när exportpriset på amerikanska produkter, uttryckt i flertaletvästeuropeiska valutor, sjönk med 6 å . 1973 1974 skulle det däremot kunnabli möjligt för , m. fl. länder att i störreutsträckning låta kostnadsökningarna slå igenom i exportprisutvecklingen, medåtföljande direkt och indirekt inverkan på världsmarknadspriset. ökningstalet 19731974 för världsexportpriset förfärdigvaror har beräknats till i genomsnittliga nationella valutor.Detta motsvarar uttryckt i US dollar och i svenska kr.iDet svenska exportpriset har beräknats stiga 19731974, vilket skulleinnebära att den svenska färdigvaruexportens relativpris i likhet med 19721973väntas bli oförändrat eller stiga mycket obetydligt. I dessa kalkyler harexportprisökningen för papper inte innefattats. Papperspriserna steg under1960-talet och fram t. o. m. 1973 i en takt som nätt och jämnt uppgick till dentotala färdigvaruexportens. » I dessa kalkyler har beaktats information omväxelkursernas utveckling t. o. m. mitten av . Bil.1 Nationalbudget 1974 57 19731974väntas emellertid prisindex för pappersexporten stiga vilket till följdav det synnerligen goda marknadsläget för papper inte anses medföra någranämnvärda avsättningsproblem. Räknat inkl. papper skulle färdigvaraexportenspris stiga med 19731974. Ävenden intemationella handeln med råvaror präglades 1972 och 1973 av snabbefterfrågetillväxt, accentuerad av ett i ovanUgt hög grad simultant konjunkturappsving inom OECD-området och dessutom kraftigt växande efterfrågan från och utvecklingsländema. Utbudet hade uppenbara svårigheter att stiga i samma höga takt, vilket medförde att bristtendenser gjorde sig gällande inom flera varuområden och att prisema steg synnerligen starkt. Det kan i sammanhanget näm nas att noteringspriserna för råvaror, exkl. , steg 19721973, uttryckt i US dollar, eller inemot uttryckt i svenska kronor. Vid ingången av 1974 synes dock noteringsprisutvecklingen ha kulminerat eller åtminstone ökningstakten ha avtagit. Lagrenav råvaror hos förbrakare och importörer hade vid början av 1974 tillföljd av bristtendensema sannolikt inte helt kunnat byggas upp i önskad omfattning. Man kan därför möjUgen tala om en för längd rävarakonjunktur i det att råvaruefterfrågan kan förväntas vara fortsatt hög under åtminstone första delen av 1974, således i en förhål landevis sen fas av den allmänna intemationella konjunkturcykeln. Den ovan skisserade bilden innebar 1972 och 1973mycket gynnsamma avsättningsförhållanden för de svenska exportråvarorna.19711972 utgjorde råvaruexporten avgjort den mest expansiva delen av totalexporten;19721973 tillväxte råvaruexporten visserligen något långsammare änfärdigvaruexporten men ökningstalet uppgick ändå till i volym. Attuppgången inte blev ännu större kan tillskrivas brist på teknisk kapacitet ochupphörande möjligheter till lageraweckling. I själva verket sjönk råvaraexportentill följd av nämnda utbudsbe-gränsande faktorer frän första . Mönstret gällde samtliga viktiga varuslag: trävaror, massa,järnmalm, jordbruksprodukter m. fl. Utförselpriserna för råvaror steg kraftigt19721973. Ökningen i exportprisindex uppgick till , vilket avserleveranser och således inte alls kan jämföras med de ökningstal förnoteringspriser på världsmarknaden som ovan relaterats noteringsprisernasstegring 19721973 får ett fortsatt genomslag export. Särskilt stora prisökningstal 19721973 uppvisadeexporten av trävaror och ickejärnmetaller . Däremot sjönkexportpriserna för järnmalm. » Enligt noteringsprisindex från National Instituteof Economic and i . Någon bedömning på totalnivå förden svenska råvaruexportens volym- och prisutveckling , liknande den somovan redovisats för färdigvarorna, har inte gjorts utan prognosen har byggtsupp utifrån en disaggregerad ansats, i det att information ommarknadsförhållanden och produktionsföratsättningar för det relativt begränsadeantalet rå-varuslag individuellt kunnat erhållas och någorlunda effektivt ochöverskådligt beaktas. Av tabell 4 framgår att export av råvarorsammantaget har beräknats sjunka med i volym, räknat mellangenomsnittsnivåerna 1973 och 1974. För flertalet av de i samma tabellsärredovisade råvarugruppema innebär prognosen ändå att exporten blir den maximaltmöjliga inom ramen för produktionskapacitet, hemmaefterfrågan och lager. Ettviktigt undantag är emellertid trävaruexporten som beräknas sjunka med inemot10 % 19731974 till följd av en svag förbrukningsutveckling i bl. a.Storbritannien och i samband med kraftiga nedskärningar ibostadsbyggandet. De under loppet av 1973 dramatiskt stigandeförsäljningspriserna för flera rävaruslag torde komma attåterspeglas av kraftigt stigande priser för exportieveransema. Förråvaraexporten totalt beräknas sålunda prisindex stiga med omkring 35 %19731974, innefattande särskilt stora ökningstal för trävaror och massa ochjämförelsevis små ökningstal för jordbruksprodukter och livsmedel; för desenare synes noteringspriskurvan ha kulminerat än för övrigarävaruslag. I tabell 4 redovisas exportensutveckling med fördelning på varugrupper, överensstämmande med de branschvisaberäkningar som återfinns i produktionskapitlet. Den totala exporten beräknas enligt tabellen stiga mednära 19731974, innefattande som framgått av det föregående en ökningi färdigvaruexporten (exkl. fartyg) på och en nedgång i råvaruexportenpå , samt dessutom en förväntad kraftig uppgång i leveranserna av fartyg,. I löpande priser beräknas ökningen i totalexporten till ,vilket innebär att prisindex för totalexporten 19731974 beräknas stiga meddrygt . Exportutvecklingen för de enskilda varugrupperna diskuterasmer utförligt i produktionskapitlet. Nedan följer en sammanfattning avbedömningarna för de viktigaste varugrupperna. Exporten av jordbruksprodukterbestår framför allt av spannmål och oljefrö och bestäms i huvudsak avproduktion och hemmaefterfrågan. Det goda skördeutfall som erhölls 1972medförde ett betydande exportöverskott som till stor del utskeppades underförsta . Ett mera normalt skörderesultat 1973 resulterade i attexportvölyhien sjönk Tabell 3: 4 Exportutvecklingen för olika varugrupper19721974 Procentuella förändringar från föregåen -0,5 -7,2 -25,5 -4,6 -4,9 -1,2 -6,3 -6,0 -6,4 -9,5 -0,3 -4,5 -8,2 -12,6 -3,3 -2,3 -5,4 Färdigvaror exkl. fartyg' -2,7 » Volymutvecklingen för exportenoch importen enligt utrikeshandelsstatistiken avviker från den som redovisas inationalräkenskaperna främst genom att prisdeflatorerna för verkstadsprodukterär olika. ' Prisförändringen för färdigvaror,särskilt verkstadsprodukter, kan endast till viss del hänföras till"rena" prisökningar. De prisförändringar som redovisas i tabellen ärde implicita prisförändringar som framkommer med ledning avutrikeshandelsstatistikens varuvisa uppgifter om exporterad kvantitet ochmotsvarande värdesumma och avspeglar således den genomsnittligaprisförändringen inom olika varupositioner. Därigenom registreras inte endastfaktiska prisförändringar utan även kvalitetsförändringar och förändringar ifördelningen av varor av olika kvalitet inom varupositioner. ' Papper och papp, järn och stål,verkstadsprodukter samt övriga industriprodukter, utom elektrisk ström. * Export exkl. fartyg och de i not 3 nämnda varugrupperna. Anm. 1972 och exportvärdenenligt utrilceshandelsstatistiken. Samdiga uppgifter avser prognoser.Värdeuppgifterna är avrundade till närmaste 5- resp. 10-tal milj. kr. och deprocentuella förändringarna avseende enskilda varugrupper till närmaste helaresp. Källor: och . mycket kraftigt mellan de båda halvåren 1973; räknatmellan genomsnittsnivåerna 1972 och 1973 var dock exportvolymen ungefär oförändrad.För 1974 antas skördeutfallet bli normalt och exporten beräknas mellanmedeltalen sjunka . Till följd av efterfrågeöverskottpå världsmarknaden steg utförselpriserna på jordbruksprodukter kraftigt19721973, . En något mindre prisökning förutses årsleveranser; exportprisindex har beräknats, stiga 19731974. Exporten av livsmedelsprodukter omfattar bl. a.kött och mejeriprodukter samt mer förädlade livsmedel såsom konserver m. m.Utförseln sjönk 19721973 med främst beroende på minskad export avnötkött. 1974 har exportvolymen beräknats sjunka med jämfört med 1973.Liksom för jordbruksprodukterna steg världsmarknadspriserna kraftigt 19721973vilket återspeglas av att exportprisindex för livsmedelsprodukter steg ca 18 %.Prisuppgången 19731974 torde bli avgjort lägre, . Järnmalmsexporten steg mycket kraftigt 19721973,eller med , i samband med en starkt stigande stälefterfrågan frånavnämarländerna i . De höga fraktsatsema torde dessutom ha gynnatden svenska malmen genom dess närhet till avsättningsmarknaderna. Ännu vidbörjan av 1974 synes bristtendenserna på stålmarknaden inte helt ha upphört,varför stålproduktionen och därmed malmbehovet sarmolikt blir omfattande ävenstörre delen av 1974. Exporten 1974 har föratsatts bli begränsad påkapacitetssidan; volymökningen 1973 1974 har beräknats till ca 1,5 %.Leveranspriserna höll sig på en låg nivå 1973 men väntas stiga kraftigt, medomkring , 19731974. Den västeuropeiska marknaden för sågade och hyvladeträvaror präglades 1973 av klara tendenser till efterfrågeöverskott.Bostadsbyggandet expanderade starkt, i synnerhet i och länder som till allra största delen täcker sitt trävarubehov med import. Samtidigtbegränsades det i tillgängliga utbudet av bl. a. ökade kanadensiskaleveranser till och och av att den finskaträvaruproduktionen hämmades av virkesbrist. Den svenska trävaruexportenbestämdes därför helt av utbudsmöjlighetema och steg med inemot 19721973.Under 1974 synes emellertid marknadsläget komma att undergå en påtagligförändring; i flertalet stora importländer, främst och Danmarkmen även och , väntas betydandeneddragningar i bostadsbyggandet. Det är troligt att i högregrad än 1973 kommer att konkurrera på i första hand den brittiska marknaden.Härvidlag spelar utvecklingen av det nordamerikanska bostadsbyggandet enviktig roll. Om bostadsbyggande som många bedömare hävdar ökar kraftigt efter bottennivån , blir denkanadensiska konkurrensen mindre kännbar för de svenska trävaruexportörerna. Ennedgång i exportvolymen på i runt tal har dock bedömts som sannolik19731974. Priserna på leveranserna steg till följd avefterfrågeöver-skottet synnerligen kraftigt, , 19721973. Kontraktsprisernaför trävaror synes ha nått sin maximinivå /1974 mengenomsnittspriserna för de exportleveranser som sker 1974 beräknas ändå bli 55ä högre än 1973. Diagram 3:1 Exportutvecklingen, totalt och för vissavarugrupper 19671974 Milj. kr.,priser. 1200 -1000 - Verkstads produkter, j X""""' Papper, papp och / 1967 68 69 70 71 ,72 73 74 1967 68 69 70 71 72 73 74 Källor: och . Massaexporten ökade med inte mindre än 28 %19721973, vilket sammanhängde med en snabbt stigande pappersproduktion iVästeuropa, och . Den svenska massaexporten gynnades dessutomkonkurrensmässigt av att nordamerikansk massa i mycket liten utsträckningexporterades till . Den angivna svenska exportökningen kundeutbudsmässigt åstadkommas endast med hjälp av en kraftig minskning avexportöremas lager. Även 1974 bedöms marknadssituationen vara sådan attexportvolymen bestäms av utbudsmöjligheterna. Eftersom någon ytterligarelageraweckling inte anses kunna äga rum har utförseln beräknats sjunka något,eller 19731974. Exportpriserna steg kraftigt årsmassaleveranser och beräknas tUl följd av det från säljarsynpunkt goda marknadslägetoch de stigande ved- och energipriserna öka ytterst kraftigt årsleveranser, uppskattningsvis jämfört med . Den svenska exporten av papper och papp prägladesunder 1973, liksom massaexporten, av mycket goda avsättningsförhällanden,beroende på stark tillväxt i pappersefterfrågan. Utförseln steg med13 % 19721973. Trots att en dämpning i den totala konsumtionsefterfråganstillväxt är att räkna med i avnämarländerna 19731974, väntaspappersefterfrågan fortsätta att stiga, inte minst med hänsyn till de kraftigaprisstegringar (och de eventuella bristtendenser) som kan förutses försubstitutionsvaran plast. Exportvolymökningen, maximal inom ramen förkapacitet, hemmaefterfrägan och lager, har kalkylerats till 19731974. Avnyss angivna skäl anses också ett betydande utrymme för exportprisökningarföreligga. Prisuppgängen för leveransema 1973 1974 har uppskattats till . Utförseln av järn och stål ökade med drygt 21 %19721973. Stålefterfrågan steg mycket kraftigt i stora delar av världen,såväl i OECD-blocket som och åtskilliga råvaruproducerande länder.Detta medförde, trots stor stålproduktion i flertalet producentländer, enmärkbar knapphet på stål pä världsmarknaden. Bristtendenserna synes ha fortsattin på 1974 och stållagren i torde ännu inte ha fyllts på i avförbrukarna önskad utsträckning. Utsikterna för en betydande ökning i densvenska stålexporten även 19731974 anses därför som goda, en uppfattning somstöds av den exportenkät som genomförde i februari1974. Exporten av järn och stål har mot denna bakgrund beräknats stiga ca 12 %19731974. Möjligheten av en mer påtaglig dämpning i stålefterfrågan mot slutetav kan emellertid inte helt uteslutas. Exportprisindex för järn och stålsteg 19721973 med . Det starka efterfrägeläget tillsammans medkraftigt stigande energipriser torde innebära förutsättningar för storaytterligare prisstegringar. Exportprisökningen 19731974 har beräknats bli ca13 %. Bil, 1 Nationalbudget1974 63 Exporten av verkstadsprodukter steg kraftigt men ökningstakten mattades dock inte mer än attden volymmässiga exportökningen mellan genomsnittsnivåerna 1972 och Utvecklingen under loppet av1973 återspeglade i betydande grad mönstret för den utländskaefterfrågetillväxten med en successivt avtagande ökningstakt mot slutet av 1973.Sannolikt underlättades den kraftiga exporttillväxten av ettförhållandevis lågt kapacitetsutnyttjande och stora lager vid ingången av 1973,medan leveranstiderna förlängdes mot . Ännu i början av 1974 var orderingången till verkstadsindustrin relativthög om dock inte stigande och orderstockarna kan betraktas som stora. Medhänsyn till den avmattning i den internationella konjunkturen som förutses1974 har emellertid en lägre tillväxttakt i exporten av verkstadsprodukterförutsetts 19731974 jämfört med 19721973. Volymökningen har beräknats till ca8,. Prisstegringstakten har däremot beräknats bli fördubblad från till 12 % 19731974, inte minst med tanke på de kraftigt stigandekostnader för rå- och insatsvaror samt energi som väntas 1974. Exportenav övriga industriprodukter uppvisade en mycket kraftig volymuppgäng 19721973,uppgående till . Liksom för verkstadsproduktema förklaras detta iförsta hand av den expansiva utlandsefterfrågan, men dessutom kanske i ännuhögre grad än för verkstadsprodukterna torde den svaga inhemska efterfråganha inverkat på så sätt att företag som normalt placerar större delen av sinproduktion pä hemmamarknaden, utnyttjade de möjligheter till exportförsäljningsom det internationella konjunktumppsvinget gav. Härtill kommer attavskaffandet av den danska tillfälliga importavgiften bör ha utgjort enspeciell stimulansfaktor. förefaller, jämfört med , i viss månmotsatta tendenser göra sig gällande för exporten av övriga industriprodukter.Medan en avtagande ekonomisk tillväxttakt förutses för flertalet avnämarländer,väntas den svenska inhemska efterfrågetillväxten bli starkare 1974 än 1973.Trots detta väntas kapacitets-mässigt ett relativt stort utrymme förexportökning föreligga även 1974 exportvolymen beräknas bli störreän 1973. Prisökningstakten väntas tillta och uppgå till 19731974. Exportieveransemaav fartyg steg kraftigt 19721973. Exporten , som bedöms med hjälpav varvsenkät, väntas i volym räknat bli drygt 15 %större än 1973, med en prisuppgång av samma storleksordning. Prognoseninnefattar en betydande uppgång för exporten av såväl nya som begagnadefartyg. Importvärdet uppgick tilldrygt , vilket innebar en värdemässig uppgång på ca 20 %19721973. Den kraftiga tillväxten var till stor del ett resultat av snabbtstigande importpriser. Den genomsnittiiga prisökningen på importerade varoruppgick till 121/19721973. Räknat i volym stannade därmed importuppgångenvid ca 6 1/19721973. Trots den relativt svaga uppgången innebar detta enaccelererad tillväxttakt jämfört med året innan. Utvecklingen av importvolymenimder loppet av 1973, såvitt denna kan bedömas med ledning av korrigerade dataför importen, innebar emellertid en dämpning av tillväxten mellanhalvåren 1973. Uppgången i importen 1973 kanhänföras till den relativt starka produktionsuppdragningen inom industrin, sommedförde att importen av flertalet insatsvaror expanderade kraftigt. Däremotökade importen av samtliga konsumtionsvaragrapper betydligt långsammare ängenomsnittet för totala importen, vilket får ses i samband med den långsammatillväxten av den privata konsumtionen. beräknas totalaimportvärdet uppgå till . en ökning med drygt 41 %.Liksom är uppgången till största delen en följd av ökade priser.Importpriserna beräknas öka med 19731974. Den volymmässigaexpansionen stannar vid ca 10 1/. Även 1974 beräknas en betydandeuppgång i importen av insatsvaror äga rum. Förbrukningsökningen inom industrinberäknas sålunda bli avsevärd som här har kalkylerats med ettkraftigt lageromslag i insatsvarulagren. Även den privata konsumtionen beräknasemellertid accelerera och medföra att importökningen av flertalet konsumtionsvarorblir betydande. Importen av jord- och skogsbruksproduktersamt fisk ökade med 19721973. Uppgången blev något högre än åretinnan beroende på att importen av skogsbraksprodukter mer än fördubblades.Importen av jordbruksprodukter ökade långsammare än 1972 och importen av fiskminskade relativt kraftigt. Livsmedelskonsumtionens långsamma tillväxt tordehär ha spelat en betydande roll. Dessutom har de mycket kraftigainternationella prisuppgångarna på flertalet viktiga baslivsmedel sannolikthaft en hämmande inverkan på importen. Den höga intemationella prisnivån tordebestå även och importen beräk- » Då nya tullrutiner börjadetillämpas , efter det att avtal med trätt ikraft, inträffade betydande förseningar vid förtull-ningen. Dessa statistiskaeftersläpningar drabbade främst månaderna . Under resterande del avåret beräknas dessa eftersläpningar till fullo ha hämtats in. Statistiskacentralbyrån har sökt bedöma omfattningen av dessa eftersläpningar och det_ärdenna bedömning som ligger till grund för ovan nämnda korrigeringar.