prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Åtgärderna för handikappade sätts in på en rad områden.De avser rehabilitering, förskola, skola, övrig undervisning och utbildning,vårdar-tjänst, arbete, bostäder, hemhjälp, färdtjänst, hjälpmedel, kulturellverksamhet, institutionsvård samt förtidspensioner och invaliditetsersätt- 1974:1 Bilaga 7 15 ningarinom folkpensioneringen och förtidspensioner inom ATP. Eftersom handikapp ärföljder av många olika slags skador och sjukdomar, är det naturligt attåtgärderna måste vara mångskiftande. För statsbidrag till hjälpmedel åt handikappadeberäknas för nästa budgetår en anslagsökning med 15 milj. kr. till 135 milj.kr. Insatserna för psykiskt utvecklingsstörda fortsätter att byggas ut i frågaom undervisning, bostäder, vård och övriga omsorger.' Statsbidragen tilllandstingen för dessa ändamål beräknas stiga med 32 milj. kr. till ca 156 milj.kr. Ökade medel föreslås också för fortsatt integrering i undervisning ochboende för eleverna vid samt för vårdartjänst åt handikappadestuderande vid folkhögskolor, universitet och högskolor. Statsbidraget tillhandikapporganisationernas viktiga verksamhet föreslås höjt med I milj. kr.till 3,5 milj. kr. Frågan om statsbidrag till kommunernas färdtjänst förhandikappade liksom vissa frågor beträffande statsbidragen till kommunernashemhjälpsverksamhet m. m. skall med förtur behandlas av kommunalekonomiskautredningen i sådan tid att beslut i dessa frågor kan fattas vid årets riksdag. Statens kostnader för det stöd som mer direkt avserhandikappade beräknas för /75 till 4 550 milj. kr. För tio årsedan var motsvarande kostnader ca 600 milj. kr. Vidare kan under budgetåret1974/75 beräknas utgå förtidspension från ATP till handikappade med 1 565 milj.kr. Utbyggnaden av det statliga stödet skapar förutsättningar att bedriva eneffektiv och differentierad handikappvård. Den aktiva, uppsökande verksamheteni kommunerna uppdagar och tillgodoser också enskilda behov i ökandeutsträckning. Kommunerna och landstingen svarar även i övrigt för väsentligainsatser på handikappområdet, framför allt beträffande omvårdnad, service ochrehabilitering. Handikapporganisationerna har stor betydelse både för enskildahandikappade och för utbyggnaden och inriktningen av samhällets insatser påhandikappområ-' det. Handikapprörelsen samarbetar med samhällets myndigheteroch organ bl. a. i och i handikappråden i kommunerna och ilandstingen. Anslagsbehovet i socialhuvudtiteln för särskildaåtgärder på handikappområdet beräknas nästa budgetår uppgå till ca 315 milj.kr. Det innebär en ökning med ca 50 milj. kr. i förhållande till innevarandebudgetär. De kostnader under folkpensionsanslaget som avser förtidspensioneroch andra förmåner för handikappade kan beräknas stiga med ca 525 milj. kr.till ca 2 505 milj. kr. På andra anslag som innefattar stöd åt handikappade,främst under utbildnings-, arbetsmarknads-och bostadsdepartementen förutbildning, arbetsvärd och bostäder, beräknas for nästa budgetår insatserna förhandikappade i förhållande till riksstaten för innevarande budgetår öka med 240milj. till ca 1 730 milj. kr. Den sammanlagda kostnadsökningen för olikaåtgärder avseende handikappade uppgår därmed till omkring 815 milj. kr. jämförtmed innevarande budgetår. Prop.1974:1 Bilaga 7 16 Det internationella samarbetet på det socialpolitiskaområdet är av stor omfattning. 1 anslagen till internationell samverkan ingårbl. a. kostnaderna för deltagande i världshälsovårdsorganisationen(WHO), för det nordiska socialpolitiska samarbetet samt för socialattachéer. WHO:s insatser avser främst bistånd till olika länderför bekämpning av sjukdomar och för annat hälsovårdsarbete. Det nordiskasocialpolitiska samarbetet innefattar bl. a. regelbundet återkommande mötenmellan de nordiska socialministrarna. Socialattachéer finns i , , ochBonn. Deras huvuduppgift är att förse såväl myndigheter som arbetsmarknadensparter med upplysningar i socialpolitiska och arbetsmarknadspolitiska frågor. Inom ramen för det nordiska socialpolitiska samarbetetpågår en översyn av den nordiska konventionen om social trygghet. Arbetetberäknas vara avslutat . En nordisk konferens om samordnad verksamhet inomhälso- och socialvård planeras äga rum i under innevarande år. Bilaterala förhandlingar pågår inom socialförsäkringensområde. I utvecklas ett internationellt samarbete inom social- ochhälsovården. Anslagsförändringarna inom socialdepartementetsverksamhetsområde för /75 i förhållande till samma ändamål iriksstaten för /74 framgår av följande sammanställning (milj.kr.) 1973/74 1974/75 A. m. m, Allmän försäkring m. m. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer m. m. Myndigheter inom hälso- och.sjukvård, socialvård m. m. Öppen hälso- och sjukvård Universitetssjukhus m. m. Övrig sjukhusvård m. m. Ungdomsvård m. m. J. Nykterhetsvård m. m. Vissa åtgärder för handikappade Statens allmänna fastighetsfond 16,7 20,7 + 4,0 Statens utlåningsfondér - - - Utdragav protokollet över socialärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , , . Chefen för , statsrådet ,anmäler de frågor som gäller utgifterna för /75 inomsocialdepartementets verksamhetsområde och anför. A.Socialdepartementet m. ni. 1972/73Utgift 6 375 442 1973/74 Anslag 7 808 000 1974/75 Förslag 7 855 000 Antalet tjänster i minskar isamband med att hundläggningen av ärenden rörande arbetarskydd m. m. flyttatsöver till det nya fr. o. m. . Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jaghar därvid beaktat att kostnader för sjukvård under nästa budgetår kommer atttäckas i annan ordning. Jaghemställer att Kungl. att till för budgetåret \91A/15anvisa ett förslagsanslag av . 1974:1 Bilaga 7 18 Kommittéer m. m. 1972/73 Utgift 7 517 681 Reservation 526 132 1973/74 Anslag 10800 000 1974/75 Förslag 8 700 000 Under detta anslag har för innevarande budgetår bl. a.beräknats medel för en ny social informationsbroschyr motsvarande densocialkatalog som gavs ut . Den nya socialkatalogen blir under våren1974 klar för distribution till samtliga hushåll. Den kommer att ge enöversiktlig information om bl. a. de mänga reformer på socialpolitikens områdesom trätt i kraft och som direkt berör flertalet medborgare. För kommittéverksamheten m. m. under nästa budgetår kananslagsbehovet beräknas till 8,7 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. att till Kommittéer m.m. för /75 anvisa ett reservationsanslagav . Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet 1972/73 Utgift 2 413 585' Reservation 1273 813 1973/74 Anslag 2 000 000' 1974/75 Förslag 15 000 000 1 Anslaget Försöksverksamhet m. m. Från anslaget till Försöksverksamhet m. m. i gällanderiksstat utgår bidrag till undersökningar, utvecklingsarbete ochförsöksverksamhet inom verksamhetsområde. Bidrag kan utgåbf. a. för prövning och utvärdering av nya metoder inom det sociala områdetliksom för undersökningar som tar sikte på en utveckling av sociala insatser påett visst område, såväl när det gäller mäl och metoder som organisation ochresursanvändning. Under anslaget har /71 anvisats 2 milj.kr. Från anslaget D 1 Bidrag till social hemhjälp bekostasviss försöksverksamhet avseende vård och service m. m. i glesbygder.Försöksverksamhet med särskilda insatser för vård och service för åldringar ochhandikappade i glesbygder påbörjades /69. Försöksverksamhetenvidgades fr.o.m. /71till att gälla även andra befolkningsgrupper, varvid särskilt avsågs behovetav fritidsaktiviteter för barn och ungdom i glesbygder. För dessa särskildainsatser i glesbygdsområdena har för budgetåret 1 973/74 beräknats ett beloppav 1 O milj. kr. Från anslaget till Försöksverksamhet m. m. har bidragbeviljats till olika projekt med anknytning dels till verksamheten inombarnstugor m. m., dels till olika frågor som är aktuella inom socialvården iallmänhet. Inom barnstugeverksamheten har bidrag från anslaget anvisats tillett omfattande utvecklingsarbete avseende barnstugeverksamhetens utformningoch innehåll samt utbyggnadsplaneringen för kommunernas insatser för barn i Prop.1974:1 Bilaga 7 19 förskoleåldern.Vidare har giorts undersökningar beträffande bl. a. integrering av handikappadebarn, psykolog- och kuratorsmedverkan samt formerna för samarbetet mellanföräldrar och personal inom barnstugeverksamheten. På det sociala området i övrigt pågår med bidrag frånanslaget försöksverksamhet som syftar tillatt med befintliga resurser finna lämpliga samarbetsformer inom det socialaområdet mellan olika myndigheter och organ på det lokala planet. Frän anslagethar också anvisats medel för ett planerings- och utvecklingsarbete för ensocialcentral i samt för projekt, som berör bl. a. socialvårdensorganisation, åldringsvården, vården av alkoholmissbrukare ochnarkotikamissbrukare, ungdomsvårdsskoleverksamheten samt fritidsverksamhetenför barn och ungdom. Den med medel från anslaget D I Bidrag till socialhemhjälp understödda försöksverksamheten pågår f. n. i ett stort antalglesbygdskommuner. Bidrag har utgått för bl. a. uppsökande och kartläggandeverksamhet, bostadsförbättringsverksamhet, varudistribution och transportservice,fotvård, ambulant reumatikervård och ambulant tandvård, kulturell service samtanläggningar för fritidsverksamhet m. m. 1 några kommunblock pågår en brettupplagd försöksverksamhet avseende en samlad social service. Vidare pågår enmera omfattande undersökning om de sociala levnadsförhållandena ochsocialvårdens funktion i en glesbygdskommun. En omfattande försöksverksamhetmed lekskolor i glesbygdsområden har satts i gång med bidrag från nyssnämndaanslag. Denna bidragsgivning för lekskoleverksamheten, som f. n. tar i anspråkinemot hälften av de medel som disponeras för särskilda insatser iglesbygdsområden, kommer att ersättas av ett nytt statsbidragssystem förförskoleverksamheten som träder i kraft . Den snabba utvecklingen inom socialpolitiken har gjortdet angeläget att skapa möjlighet tillforsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet inom olika delar avdet sociala området. Det gäller som tidigare nämnts bl. a. prövning ochutvärdering av nya metoder, men också andra undersökningar, som direkt siktartill en vidareutveckling av ett visst område i fråga om såväl mål och metodersom organisation och resursanvändning. Den försöksverksamhet m. m. som kommit igäng är av stor betydelse för utvecklingen inom det sociala området. De senasteårens särskilda insatser för vård och service i glesbygder har likaså visat sigvara av stor betydelse för att komma till rättamed de mångskiftande problem som uppkommer när det gälleratt tillförsäkra glesbygdsbefolkningen en rimlig socialservice. 1 olika sammanhang har behovet av ytterligare resursertill social forskning och utvecklingsarbete understrukits. hari sina anslagsframställningar särskilt understrukit behovet av ökade resurserför klart tillämpad forskning och försöksverksamhet i direkt anslutning tillplaneringsverksamhet på området. Vidare föreligger behov av försök med nyaformer av fritidsverksamhet för barn och ungdom. Prop.1974:1 Bilaga 7 20 ökaderesurser för forsknings- och utvecklingsarbete på socialförsäkringens område. Jag vill understryka att ett samordnat och målinriktatforsknings-och utvecklingsarbete liksom en organiserad försöksverksamhet harstor betydelse för belysning av socialpolitikens innebörd och verkningar,orsakerna till sociala störningar och problem samt som underlag för utformningav socialpolitiken och för åtgärder på socialvårdens område. Lagstiftningen ochsamhällsorganens arbete bör bygga på en nära samverkan med forskningen, som i sin tur bör ta till vara de konkretaerfarenheterna från socialvårdens fältarbete. Det är också viktigt attresultaten av forskning och utvecklingsarbete snabbt kommer i praktisktillämpning i reformarbetet och i det sociala arbetet ute på fältet. Mot denbakgrunden vill jag nu ta upp frågan om ökade resurser och större planmässighetdå det gäller detta viktiga arbete med forskning, utveckling ochförsöksverksamhet i olika former på det sociala området. En samarbetskommitté' för social forskning finns sedannågra år knuten till . Kommitte'n har haft till uppgift attta upp frågor om undersökningar av allmänt intresse som aktualiseras i detsocialpolitiska arbetet och att främja samarbete i sådana frågor mellanförvaltningen och forskningen. Inom samarbetskommittén har diskuterats behovetav forskning på olika sociala områden, forskningsprogram, forskningens roll förden sociala planeringen, samordningsfrågor m. m. En särskild utredningsgrupphar inom samarbetskommittén haft till uppgift att göra en analys av behov,resursfördelning och inriktning av den sociala sektorns forskning ochutvecklingsarbete samt forskningens och utvecklingsarbetets roll i den socialasektorns planering. Gruppen utförde en enkätundersökning av densociala sektorns forskningsresurser för att fä en bild av hur resursernafördelade sig pä olika forskningsdiscipliner och på skilda socialpolitiskatillämpningsområden. Resultatet av undersökningen redovisas i rapportenResurser och organisation för forskning och utvecklingsarbete inomsocialsektorn (Ds S 1973:1). Utredningsgruppen har fullföljt sitt arbete med ettförslag om samordnade åtgärder beträffande målinriktat forsknings-ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet inom den sociala sektorn. Utredningsgruppen har visat på behovet av samordning avdet forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs på olika håll somförsöksverksamhet eller i andra former och bekostas av medel från skildaanslag. 1 hkhet med utredningsgruppen finner jag det angeläget attanslagstilldelningen och verksamheten i övrigt på detta område samordnas isyfte att få till stånd en bättre planering och effektivare utnyttjande av deresurser som ställs till förfogande för ändamålet. Jag föreslår därför attmedel som beräknas dels fill försöksverksamhet m. m. på det sociala området ochdels till särskild försöksverksamhet med olika insatser i glesbygdskommunerförs samman under förevarande anslag. Dessa medel uppgår för innevarandebudgetår till 12 milj. kr. Med hänsyn till vad jag anfört om behovet avökade resurser för forskning, utvecklingsarbete och försöksverksamhet beräknarjag anslaget för nästa budgetår till 1 5 milj. Prop.1974:1 Bilaga 7 21 kr.Jag har därvid räknat med att den särskilda försöksverksamhet som avser olikainsatser för vård och service i glesbygder i oförändrad form skall fortgåenligt hittillsvarande riktlinjer. Det ankommer på Kungl. Maj:t att med ledningav den pågående verksamheten bestämma hur stor del av anslaget som behöverdisponeras för detta ändamål. Utredningsgruppen har vidare tagit upp frågan ominrättandet av en till knuten delegation med uppgift attsvara för en samlad bedömning av de olika projekt som aktualiseras i fråga omforsknings- och utvecklingsarbete och försöksverksamhet inom den socialasektorn. Delegationen avses också kunna ta egna initiativ till lämpligaprojekt. 1 likhet med utredningsgruppen finner jag det lämpligt att en sådandelegation inrättas. Därigenom skapas goda möjligheter att samordna olikaprojekt så att bästa möjliga resultat ernås och tillgängliga medel utnyttjas såeffektivt som möjligt. Det ligger i sakens natur att delegationens verksamhetkommer att bedrivas i nära samarbete med . 1delegationens uppgifter bör ingå att lägga fram förslag om' beviljande av medelför de projekt som skall bekostas från anslaget. Delegationen bör inom sittverksamhetsområde också kunna avge yttrande i sådana ärenden inomsocialdepartementet där bidrag kan komma i fråga från exempelvis allmännaarvsfonden. 1 delegationen bör ingå företrädare för statliga och kommunalaorgan inom den sociala sektorn, för socialvården på fältet och för forskningen.Det ankommer på Kungl. Maj:t att meddela närmare bestämmelser om delegationenssammansättning och arbetsuppgifter. 1 samband med inrättande av delegationenbör samarbetskommittén för social forskning ombildas till en referensgruppeller beredning för principiella diskussioner och konsultationer om forskningsfrågorinom den sociala sektorn. Jaghemställer att Kungl. att till Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1972/73 Utgift 282 769 Reservation 167 436 1973/74 Anslag 450 000 1974/75 Förslag 450 000 Anslaget för extra utgifter under nästa budgetår upp med oförändrat . Jaghemställer att Kungl. atttill Extra utgifter för /75 anvisa ett reservationsanslag av450 . Prop.1974:1 Bilaga 7 22 Allmän försäkring m. m. Flera viktiga reformer på socialförsäkringens områdehar trätt i kraft den . Det gäller främst den allmännatandvårdsförsäkringen, sjukpenningreformen, föräldraförsäkringen ochförbättringar inom folkpensioneringen. Det är här fråga om mycket omfattandereformer som i hög grad återverkar på anslagsbehovet för den allmännaförsäkringen även under nästa budgetår. Jag vill därför inledningsvis återgehuvuddragen i dessa genomförda reformer. Den allmänna tandvårdsförsäkringen trädde i kraft i sinhelhet efter en inledningsperiod med reducerad ersättningsnivåunder fiärde kvartalet 1973. Tandvårdsförsäkringen ingår i den allmänna sjukförsäkringenoch omfattar alla försäkrade , i ett inledningsskede . har landstingen fått ett lagfäst ansvar förbarntandvården, vilket innebär att alla barn får rätt till avgiftsfri tandvårdgenom folktandvårdens försorg. Denna rätt gäller tills vidare barn och ungdomarsom är . 1973:45, SfU 1973:20, rskr 1973:212) Tandvårdsförsäkringen gäller alla former av tandvård,inbegripet förebyggande vård, såväl inom folktandvården och vid odontologiskfakultet som hos privatpraktiserande tandläkare. Huvudregeln är attförsäkringen ersätter hälften av tandvårdskostnaden enligt en taxa som inte fåröverskridas av tandläkaren. För särskilt kostsamma behandlingar gerförsäkringen ersättning av taxans belopp till den del detta under enbehandlingsomgäng överstiger . Ersättning av taxebeloppetutgår även för förebyggande behandling samt behandling med vissa proteser. Förpatienter med svåra missbildningar i ansikts-eller käkskelettet svararförsäkringen för hela kostnaden för den tandvård som behövs. a.tandkirurgisk behandling vid centraltandpolikliniker m. m. tillämpas det föroffentlig läkarvård gällande ersättningssystemet. Ersättning från försäkringenutgår även för resor till tandläkare i den mån kostnaderna överstiger 15 kr.per besök. Kostnaderna för tandvårdsförsäkringen, inkl. ersättning tilllandstingen för barntandvården, har för beräknats till 650 milj. kr. En särskild tandvårdsdelegation har inrättats hosriksförsäkringsverket med uppgift att bereda frågor som gällertandvårdsförsäkringen. Den skall svara bl. a. för de utredningar och överläggningarsom behövs vid fortsatta ställningstaganden om tandvårdstaxan. är , de odontologiska fakulteterna ochfolktandvårdens huvudmän samt tandläkarnas och tandteknikernas organisationerföreträdda i tandvårdsdelegationen. Sjukpenningförsäkringen har fått en väsentligt ändradutformning fr. o. m. den . Sjukpenningförmånerna har höjts ochsamtidigt blivit skattepliktiga. Sjukpenningen är nu också pensionsgrun- Prop.1974:1 Bilaga 7 23 Det tidigare systemet med sjukpenningklasser har ersatts av ensjukpenninggrundande inkomst som direkt knyter an till den inkomst somsjukpenningen skall ersätta. För den som har en årsinkomst av minst 4 500 kr.utgår sjukpenning fr. o. m. med belopp som per dag räknat motsvarar90 % av den sjukpenninggrundande inkomsten upp till en årsinkomst som motsvarar7,5 basbelopp, vilket f. n. betyder . Avdrag för preliminär skatt görsav före utbetalning. Nya regler har införts förändring av sjukpenning i samband med inkomständringar. Sjukpenningen förhemmamakar har höjts . Möjligheternaatt teckna frivilligsjukpenningförsäkring har vidgats till att gälla ett sammanlagt belopp på 20kr. utan beskattning mot tidigare . Kostnaderna försjukpenningreformen har beräknats till 2 700 milj. kr. (prop.1973:46, SfU 1973:21, rskr 1973:197) Den hittillsvarande moderskapsförsäkringen har ersatts av en föräldraförsäkring som ger ett grundläggandeförsönningsskydd i form av en föräldrapenning med en garantinivå av . Till försäkrade som har rätt till högre sjukpenning än garantinivånutgår föräldrapenningen med samma belopp som sjukpenningen. Föräldrapenningenutgör liksom sjukpenningen skattepliktig inkomst och är därigenomATP-grundande. 1973:47, SfU 1973:19, rskr 1973: 198) Föräldrapenningen utgår i anslutningtill barnets födelse. Jag kommer i det följande att föreslå en föriängning avdenna ersättningstid fr. o. m. . Statensandel av kostnaderna för föräldrapenningen för nästa budgetår tas upp under ettsärskilt anslag under avsnitt C Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer m. m. har också införts rätt till sjukpenningunder för förälder som behöver stanna hemma från arbetet för att tavård om sjukt barn och för fader som behöver ta vård om äldre barn i sambandmed att ytterligare barn föds i familjen. Fr. o. m. är 1974 gäller nya regler försjukförsäkringens finansiering. EnUgt de nya reglerna utgår statsbidrag med entredjedel av samtliga kostnader inom den obligatoriska sjukförsäkringen.Statens bidrag till sjukförsäkringen, inkl. föräldrapenningen, stiger därmedfrån ca 1 000 milj. kr. för till drygt 3 450 milj. kr. för år 1974.Samtidigt får staten ökade inkomster genom att sjukpenningen beskattas.Arbetsgivarna svarar i det nya finansieringssystemet för av sjukförsäkringenskostnader. Arbetsgivarnas sjukförsäkringsavgift har i enlighet med riksdagensbeslut höjts fr. o. m. från till av löneunderlaget.Återstående av sjukförsäkringens kostnader täcks av de försäkradesavgifter, som fått ändrad utformning. Avgiften består nu dels av enfast del på . för varie försäkrad med . i årsinkomst, delsen rörlig del som skall utgöra en viss procentandel av den sjukpenninggrundandeinkomsten. Den totala sjukförsäkringsavgiften får dock inte överstiga av den till statlig inkomstskattbeskattningsbara inkomsten. Den som uppbär folkpension 1974:1 Bilaga 7 24 ärbefriad från avgift till sjukförsäkringen. Även inom folkpensioneringen har viktiga förändringarnyligen genomförts. De gäller förbättringar av vårdbidraget för handikappadebarn och en förstärkning av barnpensionerna. Kostnaderna för dessa reformerinom folkpensioneringens ram beräknas för till 60 milj. kr. Jag vill i detta sammanhang också erinra om att denhittillsvarande folkpensionsavgiften för inkomsttagare har slopats fr. o. , vilket innebär en standardökning för löntagarna med upp till1 . Inkomstbortfallet för staten har kompenserats genom ensocialförsäkringsavgift till folkpensioneringen på som debiterasarbetsgivare och egenföretagare och uppgår till 3 800 milj. kr. För att tillförsäkra även folkpensionärerna en så snabbstandardförbättring som möjligt har ett särskilt pensionstilläggbeslutats för utöver vad som följer av tidigare beslutade standard- ochindexhöjningar av folkpensionerna. Pensionstillägget utgår avbasbeloppet för och blir därigenom . för ensampensionär och . Tillägget utbetalas i sin helhetsamtidigt med pensionsutbetalningen för januari månad . För den som blirberättigad till folkpension beräknas pensionstillägget iförhållande till det antal månader som återstår av året och utbetalas dåsamtidigt med den första folkpensionsutbetalningen. Kostnaderna för detsärskilda pensionstillägget för beräknas till 350 milj. kr. Sedan de nämnda reformerna inom socialförsäkringen nuträtt i kraft aktualiseras nya insatser med sikte på att inom ramen för denallmänna försäkringen ytterligare förbättra den sociala tryggheten. En fortsatt förstärkning av standardgarantin förfolkpensionerna framstår som en angelägen reform på pensionsområdet. Detsammagäller frågan om bättre pensionsförmåner för dem som invalidiserats i unga år.Det är angeläget att kunna lösa frågan om en lagstadgad sänkning avpensionsåldern till . Förslag i samtliga dessa frågor kommer attläggas fram av pensionsålderskommittén i ett betänkande som även skallinnefatta förslag om reformernas finansiering.