prop · FX03151 · 1974-12-31 00:00:00 — a. leda tUl attledamot får svårt att på ett tillfredsställande sätt sköta sin vanliga tjänst.Jag ansluter mig således till kommitténs förslag att juristiedamot bör varaheltidsarbelande i domstolen. Kommittén utgår vidare från att juristledamot, sominte bara tillfälligt förstärker domstolen, skall inneha ordinarie tjänst viddenna. En konsekvens av den ordning som kommittén förordar är att ordinarie juristledamotinte kan skiljas från tjänsten i administraliv ordning. En förutsättning föratt domstolen skall kunna fylla sin uppgift att slita tvister mellanhyresvärdar och hyresgäster är emellertid att organisationerna påhyresmarknaden har förtroende för domstolen och dess ledamöter. Som har skett ifråga om ämbetsmannaledamöterna i arbetsdomstolen bör därför den allmännaprincipen att dömande befattningshavare i största möjliga utsträckning skallinneha ordinarie doraartjänst få vika beträffande juristiedamöterna ibostadsdomstolen. Juristledamot bör således inte ges ordinarie tjänst ibostadsdomstolen utan med hänsyn till arbetsuppgiftemas beskaffenhet förordnaspå arvodestjänst för begränsad tid. Denna kan lämpligen bestämmas till tre år.Självfallet bör nytt förordnande kunna meddelas, när tiden löper ut. Jagförutsätter att detta blir det normala. Till frågan om tjänst för lagfarenledamot i bostadsdomstolen bör tas undan från föreskrifterna om varsel ochöverläggning i lagen (1974: 12) om anställningsskydd avser jag att återkommaefter det att överläggningar ägt rum med personalorganisationen. Frågan kan enligt2 § i lagen regleras i administrativ ordning. Juristiedamot bör, som kommittén föreslagit, varalagkunnig och erfaren i domarvärv. Det kan naturligtvis ofta inträffa att tilljuristiedamot i bostadsdomstolen förordnas innehavare av ordinarie domartjänsteller liknande tjänst. För att undvika olägenheterna för den myndighet, hosvilken ledamoten har sin ordinarie tjänst, av att tjänsten under kanske långttid måste uppehållas med vikariat bör regeringen bemyndigas att besluta attordinarie domartjänst eller ordinarie tjänst för ordförande i hyresnämnd somjuristledamot i bostadsdomstolen kan inneha får föras över stat. Detöverensstämmer med vad som gäller i fråga om tjänst som ordförande i arbetsdomstolen. Enligt kommittén bör tre tjänster för juristledamotinrättas i bostadsdomstolen. själv anför är det emellertid svårt att bilda sig annat än en ungefärlig uppfattning om arbetsunderlagetför bostadsdomstolen. För att få en bild av det blivande arbetsunderlaget harkomraittén inhämtat statistiska uppgifter från hyresnämnderna och demyndigheter som överprövar hyresnämnds avgöranden. Sammanställningar av delämnade uppgifterna torde få fogas tUl statsrådsprotokollet i detta ärende sombilagor 2 och 3. Kommittén har räknat med att, om till bostadsdomsiolen förs demålkategorier som har angetts i det föregående, domstolen kommer att fåhandlägga sammanlagt omkring 500 mål . Till den av komraittén gjorda uppskattningen kanföljande anmärkning fogas. I det uppskattade antalet ingår inemot 200hyresregleringsärenden. Dessa ärenden försvinner, om hyresregleringen, somföreslås i prop. 1974: 150, upphör . DettabortfaU kommer emellertid i viss del att motsvaras av den ökning av antaletbruksvärdemål som får antas inträda, då bruksvärdereglerna blir tillämpliga påytterligare omkring 350 000 lägenheter. De särskilda övergångsregler somföreslås i nyssnämnda proposition kommer också att leda till attbostadsdomstolen får avgöra ett antal hyressättningsären-den som kommittén intehar haft anledning att räkna med. Hur stort antalet blir är vanskligt attberäkna, men man torde kunna räkna med att antalet ärenden åtminstone under denförsta delen av övergångsperioden blir ungefär detsamma som nuvarande antalethyresregleringsärenden. Vidare bör framhållas att de i prop. 1974: 150framlagda förslagen om hyresnämnds behörighet att förelägga vite iunderhållsfrågor, att besluta i ärenden om ombyggnad och att avgöra fråga ivad mån hyresgästs åtgärder med lägenheten medfört sänkning av dess bruksvärdeinnebär att bostadsdomstolen kommer att få avgöra ytterligare ärenden utöverdem kommittén har utgått från. Det tillskott av ärenden som därigenorauppkommer kan inte närmare uppskattas. En annan osäkerhetsfaktor utgörbostadssaneringsmålen. Några sådana mål har ännu inte förekommit och det ärsvårt att ha någon uppfattningom den framtida tillströmningen av dem. Jag är emellertid benägen att hållaföre att sådana inte torde bli särskilt vanliga. Det är också svårt attöverblicka konsekvenserna av de ändringar i TvL:s kostnadsbestämmelser som jaghar förordat i det föregående. Den av mig föreslagna ändringen, som innebär atthyresgästorganisation inte riskerar att få betala motpartensrättegångskostnader, medför utan tvekan att antalet tvångsförvaltningsmålkommer att öka, men hur ökningen påverkar arbetsunderlaget förbostadsdorastolen är det självfallet svårt att uttala sig om . harmöjligheten för bostadshyresgäst att enligt 54 och 55 §§ hyreslagen fåhyresvUlkoren prövade utnyttjats i relativt liten omfattning. Man haremellertid anledning anta att hyresgästerna i ökande utsträckning kommer attanvända sig av denna möjlighet, särskilt när hyresregleringen avvecklas. Aandra sidan får man vid ett genomförande av hyresprocessreformen räkna med atten hel del ärenden som förs från hyresnämnd tUl fastighetsdomstol kommer attstanna i hyresnämnden. Skälet därtill är att hyresnämnd enligt förslaget gesvidgade möjligheter att ta upp bevisning och att i kanske inte så få fall parternadärför anser sig inte behöva föra tvisten vidare. Av vad sora har anförts framgår att varje antagandeom måltillströmningen till bostadsdomstolen vUar på ganska bräcklig grund. Jaganser mig böra räkna med att antalet mål komraer att uppgå till 500 a 600 perår, eller således tUl något mer än vad kommittén utgått från. Enligt min uppfattning är det sannolikt att den avmig beräknade arbelsvolymen kommer att ge full sysselsättning åt fler än treheltidsarbelande juristledamöter. Vid sin uppskattning av behovet avheltidsarbelande juristiedamöter i domstolen har kommittén utgått från att detskall finnas ett antal ersättare för vissa av de lagfarna ledamöterna. Somframgår av det följande är jag inte beredd att biträda förslaget på dennapunkt. På grand av vad som har anförts och med hänsyn till vikten av attbostadsdomstolen får sådana resurser att den blir i stånd att omedelbartfullgöra sina uppgifter på det hyresrättsliga området har jag stannat för attdet bör finnas fem tjänster för lagfaren ledamot i bostadsdomstolen. Två avtjänsterna bör emellertid inte tillsättas förrän om behov av dem visar sigföreligga. Om måltUlströmningen, från början eller senare,visar sig bli mindre än som behövs för att ge de heltidsarbetande domarna fullsysselsättning, bör dessa kunna åläggas att tjänstgöra i annan domstol, närgöromålen vid bostadsdomstolen tiUåter det. Detta bör dock inte gälla ledamotsom enligt vad jag komraer att föreslå förordnas till ordförande idomstolen. Motsvarande ordning gäller för ordförande i arrende- ellerhyresnämnd (jfr 11 § instraktionen, 1971: 698, för arrendenämnderna ochhyresnämnderna). Uppgiften att vid behov bestämma att tjänstgöringskall förekomma vid annan särskilt angiven domstol och att föreskriva i vUkenutsträckning sådan tjänstgöring skall ske bör ankomma på regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer. Enligt kommittéförslaget skall en av de lagfarnaledamöterna utses att vara ordförande i bostadsdomstolen och leda dess arbete.Vidare föreslås att en av de båda andra juristledamöterna förordnas till viceordförande i dorastolen med uppgift att jämte den utsedde ordförandentjänstgöra som ordförande i domstolen. Vadförst angår frågan om ordförandeskapet i domstolen, när denna utövar sindömande funktion, anser jag att den som innehar tjänst eller vikariat på tjänstsom lagfaren ledamot i domstolen, bör kunna vara ordförande såväl i den störresora i den mindre sammansättningen. Som komraittén föreslår bör emellertid enav juristledamötema förordnas att för sin återstående förordnandetid varaordförande i domstolen. Det får anses ligga i sakens natur att det är denne somnormalt skall tjänstgöra som ordförande, när domstolen sammanträder i denstörre sammansätt ningen. Endast i den mån han är förhindrad att göra det, börordförandeskapet läggas på någon av de andra juristledamöterna i domstolen. Sådanledamot bör kunna tjänstgöra som ordförande i domstolen i stället för denutsedde ordföranden inte bara när denne på grund av ledighet, jäv e. d. ärförhindrad att tjänstgöra utan också om domstolen behöver sammanträda så oftaatt den utsedde ordföranden inte hinner med att tjänstgöra varje gång. Närmarebestämmelser om arbetsfördelningen mellan de lagfarna ledamöterna får meddelasi en instruktion för domstolen. Jag vill emellertid i detta sammanhangunderstryka vikten av att den sora utsetts att vara ordförande i domstolendeltar vid avgörandet av mål som är av principiell betydelse eller annars avvikt för rättstUlämpningen på det hithörande rättsområdet. Den som i enlighet med vad som har anförts förututses att vara ordförande i bostadsdomstolen bör för sin återståendeförordnandetid dessutom vara chef för domstolen i administrativt hänseende.Förordnande bör meddelas av regeringen.- De bestämmelser härom och om ställföreträdareför domstolens chef som behövs får tas upp i instruktionen för domstolen. Tjänst som lagfaren ledamot i bostadsdomsiolen börenligt min mening tiUsättas av regeringen utan kungörelseförfarande. Kommittén anför att behovet av lagfama ledamöterinte torde vara tillgodosett genom att ett antal domartjänster inrättas viddomstolen. Kommittén föreslår därför att domstolen får tillgång till lagfarnaledamöter som inte skall ha tjänst vid domstolen. För egen del anser jag att rättsskipningen ibostadsdomstolen i största möjliga utsträckning bör fullgöras av lagfarnaledamöter som har tjänst i domstolen. Det bör således inte förekomma attlagfaren ledamot i domstolenfuUgör denna uppgift vid sidan av annan arbetsuppgift. Vid förfall för ledamoteller behov av förstärknmg bör vikarie eller ytterligare ledamot förordnas isedvanlig ordning med motsvarande ledighet från annan tjänst.Vikariatsförordnande än bör meddelas avbostadsdomstolens chef. Jag utgår emellertid från att kortare förhinder förjuristledamot i domstolen inte behöver medföra behov av vikarie, i varje fallinte om flera än tre tjänster sora lagfaren ledamot har tUlsatts. Enligt kommitténs förslag skall teknisk ledamotinte ha tjänst vid domstolen. Av det statistiska material som kommittén harinfordrat synes enligt kommittén följa att antalet mål i vilka det kan finnasbehov av tekniker väsentligt understiger det antal mål som torde behövas föratt ge en heltidsarbetande tekniker erforderligt arbetsunderlag. Även om jag,som har anförts förat, är av den uppfattningen att teknisk ledaraot med fördelkan användas i större utsträckning än som kommittén har räknat med, framförallt i braksvärdemålen, tror jag inte att arbetsunderlaget kan blitillräckligt stort för att ge en heltidsarbetande tekniker full sysselsättning.Jag biträder därför förslaget att tjänst inte inrättas vid domstolen för dentekniske ledamoten- Förordnande för teknisk ledamot bör meddelas av regeringen.Beslut om att i enskUt fall inkalla sådan ledamot till tjänstgöring skallenligt förslaget fattas av den ledamot som tjänstgör som ordförande i målet.Jag biträder för min del detta förslag. Även förordnande att vara intresseledamot börmeddelas av regeringen . Innan förordnande meddelas, börrespektive riksorganisation för fastighetsägare, hyresgäster ochbostadsrättshavare beredas tillfäUe avge förslag. Som jag har anfört i annatsammanhang bör det inte vara uteslutet att tUl intresseledamot i domstolen utsepersoner som har sin verksamhet förlagd utanför domstolens kansliort. Förteknisk ledamot och intresseledamot bör det finnas lämpligt antal ersättare.Även de bör utses av regeringen . har anfört om att bostadsdomstoleninte bör vara indelad på avdelningar och om domstolens sammansättning vidhandläggning av administrativt ärende (avsnittet 7.1) kan jag i stort settanslula mig till. Som framhåller i sitt yttrande över kommitténs betänkandetorde emellertid en del av de administrativa frågor sora kommittén anser böraavgöras i plenimi i bostadsdomstolen böra överlämnas åt den blivande centralaförvaltningsmyndigheten för domstolsväsendet m. m. Dessutom bör det normalavara alt administrativa frågor som ankommer på bostadsdomstolen avgörs avdomstolens chef. Endast vissa särskilda angivna frågor bör avgöras i plenum.Frågan om domstolens handläggning av adminislrativt ärende avser jag att anmälaför regeringen i annat sammanhang. Som kommittén understrukit bör behovet avkvalificerade föredragande i bostadsdomstolen tillgodoses i första hand genomatt yngre hovrättsjurister får fuUgöra viss del av tjänstgöringen föreassessorsförordnandet som föredragande i bostadsdomstolen. I det föregående har jag redogjort för huvuddragenav den organisation m. m. som bostadsdomstolen enligt min mening bör ges. Närdel gäller de närmare detaljerna lorde det, som jag har antytt på flera ställenförut, få ankoraraa på regeringen att bl. a. i en instruktion förbostadsdomstolen utfärda närmare föreskrifter. De skäl som kommittén har anfört till stöd förförslaget att bostadsdomstolen skall förläggas tUl är enligt minmening vägande. Någon erinran mot förslaget i denna del har inte hellerframkommit under remissbehandlingen. Jag föreslår därför att domstolen fårkansli i . Domstolen bör självfallet vara oförhindrad att sammanträdautanför kansliorten. Beträffande kostnaderna för genomförandet avreformen får jag anföra följande. Jag har i det föregående kommit fram till attsammanlagt fem tjänster för lagfaren ledamot bör finnas i bostadsdomstolen. Jagräknar tills vidare med att fem tjänster för föredragande och sju tjänster förannan personal, främst biträdespersonal, kommer att behöva inrättas. Förutommedel för domstolens omkostnader räknar jag också med att medel behövs förvikariats- och förstärkningsändamål. Sammanlagt räknar jag med att för bostadsdomstolenför /76 kommer att behöva anvisas två mUjoner kronor underandra huvudtiteln. för dorastolsväsendet m. m. kommer attbehöva anvisas vissa ytterligare medel för de uppgifter som myndigheten kan fåöverta från . Saramanlagt räknar jag med att inrättandet avbostadsdomstolen kostnadsmässigl inte kommer att innebära någon större förändringi förhållande till nuvarande ordning. Som jag förut sagt avser jag att i annatsammanhang hemställa att regeringen föreslår att ställa erforderiigamedel tiU förfogande. Beträffande avtalsbara anställnings- ocharbetsvillkor avser jag att ge det förhandlingsuppdrag sombehövs. Departementsförslaget innebär att deprövningsuppgifter som ligger på skall övertas avbostadsdomstolen. Mål som är anhängiga vid hyresrådet när reformen genomförsskall överlämnas av rådet till domstolens prövning. Som har nämnts i detföregående bör de uppgifter av administrativ natur som f. n. ankommer påhyresrådet övertas av annan myndighet. Vid nu angivnaförhållanden bör hyresrådet avvecklas i och med utgången av . bestämmelserför alt lösa övertalighetsproblem bör givetvis tillämpas även i detta fall. Inu behandlade delar har jag samrått med chefen för . I enlighet raed det anförda har inomjustitiedepartementet upprättats förslag till 1. lag om bostadsdomstol, 2. lag ora ändring i jordabalken, 3. lag om ändring i lagen (1973:187) om ändring i jordabalken, 4. lag om ändring i lagen (1970:246) ora tvångsförvaltning av bostadsfastighet, 5. lag om ändring ibostadssaneringslagen (1973: 531), 6. lag om ändring ibostadsrättslagen (1971: 479), 7. lag om ändring i lagen (1942:429) om hyresreglering m. m., 8. lag om ändring i lagen (1973:189) med särskilda hyresbesiämmelser för vissa orter, 9. lag ora ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 10. lag om ändring i lagen (1955:261) om avstängning av domare, 11. lag om ändring irättshjälpslagen (1972: 429) och 12. lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Samråd har ägt rura med chefen förbostadsdepartementet angående lagförslagetunder 5 och med chefen för angående lagförslagetunder 12. 1974:150 raed förslag tiU åtgärder på detbostadspolitiska området läggs fram förslag tUl ändring bl. a. i hyreslagenoch BSL. Ändringsförslagen rör bl. a. bestämmelsema om fullföljd ihyrestvister och saneringsmål. Ändringarna föreslås träda i kraft före deändringar som hyresprocessreformen aktualiserar. Samordningen mellan de bådalagstiftningsärendena har skett på så sätt att de bestämmelser som föranledsav den nya instans- och fullföljdsordning som jag har förordat i det föregåendei förekommande fall utgår från den lydelse som föreslås i nämnda proposition. Genom en av statsmakterna beslutad ändringi lagen (1974: 8) om rättegången i tvistemål om mindre värden (SFS 1974: 387)har lagen gjorts tiUämplig även på rättegång som förs vid annan än allmändomstol, t. ex. vid arbetsdomstolen när denna är fullföljdsinstans. Detförfarande som utspelas vid hyresnämnd är inte att betrakta som rätte- gångi egentlig mening. Nyssnämnda lag är således inte tiUämplig i hyresnämnd. Häravfår anses följa att den inte heller kan gälla i fråga om rättegång vidbostadsdomstolen. Särskild undantagsbestämmelse torde inte behöva meddelas ilagen om rättegången i tvistemål ora mindre värden (jfr 3 §). 10.1Förslaget till lag om bostadsdomstol I överensstämmelse med vad som har anförts i denallraänna motiveringen har de gnmdläggande bestämmelserna om den nyaöverinstansens organisation och verksamhetsformer tagits in i förevarande lag. Bestämmelserna om bostadsdomstolens sammansättningoch förfarandet vid domstolen är avsedda att gälla endast i besvärsraål. Pågrand av uttrycklig föreskrift i punkt 9 av övergångsbestämraelserna tUl lagen(1973: 187) om ändring i jordabalken i den lydelse jag föreslår (jfr avsnittet10.3) kommer lagen om bostadsdomstol emellertid att gälla i tilllämpliga delarockså i ärenden enligt nämnda övergångsbestämmelse. Som har anförts i avsnittet 8.6 får frågan om vilkaadministrativa uppgifter som bör läggas på bostadsdomstolen övervägas i annatsammanhang. Närmare föreskrifter härom synes lämpligen kunna meddelas i eninstruktion för bostadsdomstolen (jfr vad som anförs i det följande under 1 §). Detsamma gäller i fråga om vad som skall gälla vidbostadsdomstolens handläggning av administrativt ärende. Som har anförts i avsnittet 8.3 i den allmännamotiveringen innebär förslaget bl. a. att i princip ärtillämpliga i fråga om bostadsdomstolen och i besvärsmål som handläggs där. Ilagen om bostadsdomstol har därför i huvudsak endast tagits upp bestäramelsersom innefattar avvikelse från eller tUlägg tUl . I klarhetens intressehar emellertid ett par avsteg gjorts från principen. I sammanhanget börerinras om att från RB avvikande bestämmelser meddelas inte bara i lagen ombostadsdomstol utan också i de författningar som upptar de särskUdabestämmelserna om de olika rättsinstituten, t. ex. 71 § hyreslagen, enligtvilket lagrum besvärshandlingen skall ges in tUl bostadsdomstolen. I paragrafen anges bostadsdomstolensverksamhetsområde. Det sker genom en allmänt hållen hänvisning tUl defullföljdsregler som meddelas i annan lag eller författning. I punkt 2 av övergångsbestämmelserna tUl förslagettill ändring i JB har tagits upp en föreskrift av innehåll att talan mot nämndsbeslut i tvistom prövning av förstagångshyra skall fullföljas genom besvär tillbostadsdomstolen. Nämnda övergångsbestämmelse, jämförd med förevarandeparagraf, medför att bostadsdomstolen blir behörig att överpröva sådanatvister. Enligt 3 § instruktionen för statens hyresrådankommer det på rådet att handha vissa administrativa eller organisatoriskauppgifter med anknytning tUl hyresregleringen och rättsinstitutet hyra. a.är hyresrådet tillsynsmyndighet över hyresnämnderna såvitt gäller derasåligganden enligt hyresregleringslagen. Vidare åligger det rådet att i viss utsträckningfastställa formulär till blanketter i hyresärenden och att meddela föreskrifterom statistiska uppgifter om nämndernas verksamhet. På vilken myndighet deangivna uppgiftema bör läggas är en fråga som jag som nämnts får anledning attåterkomma till i annat sammanhang. Förslaget innebär att den allmänna hänvisningen tUlRB delas upp på två paragrafer i lagen om bostadsdomstol. Hänvisningen iförevarande paragraf är avsedd att täcka de allmänna bestämmelserna i oradorastolar, t. ex. föreskriftema om offentlighet och ordning och om omröstning,medan hänvisningen i 17 § tar sikte på de bestämmelser i balken som meradirekt reglerar förfarandet, t. ex. bestämmelserna ora skriftväxling och ombevismedel. Av hänvisningarna sammantagna följer att RB gäUer i tUlämpligadelar i alla de hänseenden som inte regleras särskilt i lagen ombostadsdomstol eller i annan författning. Som exempel på bestämmelser i balken som blirtillämpliga vid bostadsdomstolen på grund av hänvisningen i förevarandeparagraf kan nämnas, föratom föreskriftema om offentlighet och ordning viddomstol och omröstningsreglerna, bestämmelserna om storleken av vite som föreläggs(9 kap. 8 § RB), rättelse av beslut (17 kap. 15 § RB), vUandebeslut (32 kap. 5§ RB) och föreläggande för part i visst fall att ställa ombud för sig (33 kap.8 § RB). Som har anförts i den allmänna motiveringen skallbostadsdomstolens avgöranden inte kunna överklagas. Detta skall gälla bådeslutliga beslut och beslut under förfarandet. I förevarande paragraf föreskrivsi överensstämmelse härmed att talan inte får föras mot bostadsdomstolens avgöranden.Frågan om rätt att föra talan mot domstolens beslut i administrativt ärenderegleras inte i lagen. I paragrafen, som inte har någon motsvarighet i kommitténsförslag, meddelas bestämmelser ora var sammanträde med domstolen skall hållas. Beträffande platsen för sammanträde gäller somhuvudregel att domstolen skall sammanträda på den ort där den har sitt säte. Ilagen om bostadsdomstol har lämnats öppet var domstolen skall ha sitt säte.Som jag har uttalat i avsnittet 8.6 bör domstolen dock förläggas tillStockholm. Frågan kan lämpligen regleras i en blivande instruktion fördomstolen. Avsteg från huvudregeln om sammanträdesort får göras, om det är påkallat.För frågan om domstolen skall sammanträda utanför förläggningsorten är mångafaktorer av betydelse, framför allt hänsynen till de parter, vittnen och andrasora skall närvara vid förhandlingen och utredningstekniska synpunkter. Ävenmöjligheten att samla de ledamöter sora skall delta i avgörandet raåste vägasin bland övriga omständigheter. Krav på att det skall föreligga särskilda skälför sammanträde utanför förläggningsorten bör enUgt min mening inte uppställas(jfr däremot 4 kap. 1 § lagen, 1974: 371, om rättegången i arbetstvister). Önskar part att bostadsdomstolen skall sammanträdapå annan ort än förläggningsorten bör han så snart det kan ske anmälaönskemålet hos domstolen och ange skälen för sin begäran. Självfallet ärdomstolen oförhindrad att även utan framställning från part besluta om sådantsamraanträde. Av 16 § fraragår att frågan får avgöras av lagfaren ledamotensara. Den kan dock hänskjutas till avgörande av domstolen i den större ellermindre sammansättning som föreskrivs i 13 och 14 §§. Förslaget upptar inte någon särskild bestämmelse omnär sammanträde skall hållas. På grund av den allmänna hänvisningen i 2 § tUlRB blir bestämmelsen i 2 kap. 5 § andra stycket RB att sammanträde skall hållasså ofta det behövs för arbetet tUlämplig. Bostadsdomslolenssammansättning m. m. Paragrafen innehåller bestämmelser om de olika slagav ledamöter som ingår i bostadsdomstolen. Som framhållits i den allmänna motiveringen(avsnitt 8.2) skall i domstolen för det första ingå minst tre lagfarnaledamöter. Dessa skall enligt paragrafen vara lagkunniga och erfarna idomarvärv.