prop · FX0348 · 1974-12-31 00:00:00 — Det kan också skrivas ul ide dokument och handlingar som lämnar ADB-systemet. För tätortsområden kankoden anslutas till stadsdelsområden eller annan indelning som anses lämplig. Sockenindelningenstämmer inom landsbygdsområden i allmänhet relativt väl överens medförsamlingsindelningen. För församlingar har redan en kod införts, nämligenstatistiska centralbyråns församlingskod. Utredningen har inle närmareundersökt i vad mån en anslutning kan ske till denna kod men antar alt sådananslutning skulle innebära fördelar från samordnhigssynpunkl. Införande av enspeciell kod för socken, med den anknytning mellan koden och traktnamnel somutredningen föreslår, torde emellertid enligt uttedningen inte försämra möjligheternatill samordning eller integration mellan olika system och register ijämförelse med del beslutade beteckningssystemel. Omen beteckningsdel som hänför sig till sockenindelningen införs, måsleredovisningen av denna indelning enligt utredningen finnas kvar på sådanakartor som redovisar fastighetsindelningen. Det föreslagna beteckningssystemelskiljer sig från del beslutade också genom alt kvarters- och lomtbeleckningarskall få finnas. Enligt utredningens mening bör möjlighet härvidlag finnas attbestämma från fall lUl fall vilkel av de två föreslagna beleckningssätlen somskall utnyttjas. I de kontakter som utredningen haft med vissa kommuner har framkorarailall del övervägande antalet kommuner ser klara fördelar i all behållakvartersnamnen, medan för andra en övergång till traklnamn ler sig fördelaktigast. Genomdet föreslagna systemet kan enligl utredningen i princip alla gårds-, by- ochkvartersnamn behållas. En viss översyn av beteckningarna bör emellertid skeäven fortsättningsvis i samband med övergången till ADB-driflen. Av praktiskaskäl bör t. ex. särskilt långa beteckningar, i första hand fastighetsbeteckningarsammansatta av flera namn, rensas ul. Denya riktlinjer för fastighetsregisterreformen som föreslagils medför enligtutredningen alt ändringar får göras i RUK och med stöd av denna utfärdadeföreskrifter. a. måste kravel på Iraktnamnets lokaliserande effekt mjukasupp eller slopas. Vidare bör bestämmelserna ora anteckning av särskilt namn påfaslighet kunna mönstras ut. De föreslagna ändringarna motiverar också alt handläggningsmlinernaför reformgenomförandel ändras beträffande jordregisterområden. Eftersomantalet beteckningsbylen torde bli förhållandevis få föreslår utredningen altutställningsförfarandet ersätts av personliga underrättelser till berörda fastighetsägare.Nuvarande ordning bör emellertid behållas beträffande stadsregislerområden. 1974: 48 22 har anmälts behov av ell särskUt organ för orl-namnsfrågor. Utrednuigenhar inle funnit anlednhig att inom ramen för sitt utredningsuppdrag behandladenna fråga men hänvisar till att lantmäteristyrelsen och rikels allmännakartverk i sin gemensamma anslagsframställning för /75hemställt om medel till en rådgivande nämnd i ortnamnsfrågor, som skulle knytastill del nya lantmäteriverket. Denombyggnad av datasystemen som behöver genomföras i anledning av förslagen harav utredningen beräknats la i anspråk av V21 år och resurser motsvarande6 manår. HärlUl kommer kostnader för system- och programlesler.Driftkostnaderna beräknas öka med sammanlagt . under driftsystera 1,dvs. tiden fram t. o. m. . Förslagenmedför att faslighetsregislermyndighelernas kostnader och de s. k. indirektakostnaderna för reformen minskar. På grundval av material som utredningenredovisat i annat sammanhang kan registermyndigheternas kostnader beräknasminska till hälften, eller med sammanlagt omkring 7 milj. kr. Med stöd av deuppgifter som kommit fram genom Nackaundersökningen kan de indirektakostnaderna för kommunerna beräknas minska med 8 milj. kr. Förslagen kommerockså all medföra minskade omläggningskoslnader för statliga myndigheter, banker,försäkringsbolag och andra organ som har fastighelsanknulna register. Arbetetmed fastighetsregisterreformen har framskridit så långt all överföringen avuppgifter från de skrivna registren till maskinläsbart medium i princip haravslutats beträffande län. Enligl vad utredningen inhämtat haremellertid arbetet härvidlag ännu inle medfört låsningar till nya beteckningar.Möjlighet finns således all tUlämpa de riktlinjer för beleckningsreformen somutredningen föreslagit även för län. Det är enligt utredningens uppfattningett oeftergivligt krav att beteckningarna till sin principiella uppbyggnad harsamma utformning i alla områden som skall ingå i systemet. Den särskUda områdeskodenmåsle sålunda införas också beträffande län, om den skall tillämpas ilandet i övrigt. Efterremiss av utredningens rapport har yttrande avgelts lUl chefen förbostadsdepartementet av , (),domstolsväsendets organisationsnämnd (), kammarkoUegiet, statskontoret,(), bankinspektionen, (), (), , , statens planverk, lantmäteristyrelsen,rikets allmänna kartverk (RAK), domänverket, ortnamnsarkivet i , länsstyrel- 1974: 48 23 sernai , , , , , och ochGävleborgs län, dalainspektionen, statens vägverk, lantbmksstyrelsen,, kullurgeografiska institutionen vid ,dalasamordningskommittén, , kommun, kommun,kommun, kommun, kommun, kommun, Täbykommun, kommun, Öslhamraars kommun, koramun, koramun,Gotiands kommun, kommun, , kommun, Lundskommun, komraun, (), KonungariketSveriges stadshypotekskassa. Samfundet för hembygdsvård, . () , ,allmänna hypoteksbank; , , , (). Remissinstansernahar bifogat yttranden, från landsarkiven i , , Visbyoch , ortnamnsarkivet i från dialekt- och ortnamnsarkiven iLund och och vid Göteborgsuniversitet, i län från kommun, iGollands län från samt lantbruksstyrelsen frånlantbruksnämnderna i , , , , ,och och . Yttrandeöver rapporten har dessutom inkommit från Sällskapet i . Eninom upprättad sammanställning av remissyttrandena tordefå fogas till statsrådsprotokollet i della ärende som bilaga. CFDbedrev försöksverksamhet med ett ADB-system i läns norradomsaga med undanlag av kommun samt och stadsregislerområden.På grundval av erfarenheter under bl. a. denna försöksverksamhet lade CFD iskrivelse frara förslag till elt första driftssystem för ettcentralt fastighetsregister och ell centralt inskrivningsregister (driftsystera1). Förslaget innebar att driftsystera 1 tas i bruk i Uppsalalän och att det därefter successivt utvidgas att omfatta koramun,saml delar av och . Fastighelsregislermyndigheternaoch inskrivningsmyndigheterna i dessa områden förbinds enligl förslagel med endator över terminaler 1974: 48 24 somansluts till datorn över telenätet. De centrala registren innehåller enligt förslageli stort sett de uppgifter som redovisas i nuvarande fastighetsregister ochfastighets- och lomträttsböckerna. Nämnda myndigheter svarar för alt registrenhålls aktuella och CFD ansvarar för syslem och drift. Enligt förslagel beräknasdriflsyslem 1 kunna avlösas av elt rikssystem driftsystera 2 i slutet av år1976. I1973 års statsverksproposilion föreslogs all elt första driftsystem driftsystem1 skulle införas för begränsade delar av landet samt alt det skulle ankommapå Kungl. Majrt all besluta om vUka områden systemet skulle omfatta. Riksdagengodtog förslagel (prop. 1973 r 1 bU. 4 s. 24, CU 1973r 8, rskr 1973r 79). Kungl.Majrt har sedermera uppdragit åt CFD alt efter samråd med dalasamordningskommillén(Fi 1973 r 03) utarbeta förslag till ett andra driftsystem driftsystem 2 och därvid särskilt beakta möjligheterna till alternativa lösningar. I sammabeslut har Kungl. Majrt i fråga om den fortsatta planeringen i faslighelsdataprojektetuttalat, att CFD och övriga berörda myndigheler skall utgå från all driftsystem1 får omfatta högst län, kommun, , samlGöteborgs och län. Arbetetunder /74 skall enligl beslutet vidare inriktas på frågor somgäller uppbyggnad av fastighets- och inskrivningsregister för län,kommun och och bedrivas med sikte på att driflsyslem 1skall las i bruk för län . 4 CFDrs anslagsframställning avseende /75 CFDavgav anslagsframställning för /75 avseende sittverksamhetsområde . Myndigheten har därefter med anledningav det förslag som lagts fram i civUdeparlementels rapport (Ds C 1973 r 4) Fastighetsbeteckningsreformenkompletterat anslagsframställningen genom skrivelse den 26 febmari 1974. CFDhar därvid i huvudsak anfört. Underår 1973 har de verksamheter som ingår i utvecklingen och genomförandet av driflsyslem1 prioriterats med sikte på driftstart i lan. var emellertid av olika skäl försenat med omkring /74. Sedanrapporten lagts fram, avbröt CFD pågående arbeteoch'påbörjade i stället förberedelser för all anpassa driflsyslem 1 till det beteckningssältutredningen föreslagit. 1974: 48 25 CFDrsplan för införande av driflsyslem 1 går ut på alt dalabanken laddas meduppgifter om fastigheter så snart det kan ske efter Statsmakternasställningstagande i fråga om fastigheternas beteckningar. Uppgifter om samtligafastigheter i län har redan överförts till maskinläsbart medium. Vidladdningen måste emellertid de nya beteckningama vara kända. De till maskinläsbartmediura överförda uppgifterna måste därför kompletteras raed de nyabeteckningarna innan laddningen kan ske. För alt få igång enhetligahandläggningsförsök bör enligt CFD de uppgifter som ingåri laddningen aktualiseras därefter. Denna s. k. engångsajourföringbör tUl en början koncentreras till område (kommun)så att handläggningsförsök kan påbörjas inom kommun vid månadsskiftetoktobernovember 1974. Försöken bör pågå i ca ell halvt år. Under liden förhandläggningsförsöken kan övriga delar av länet ajourföras. ÖverföringtUl maskinläsbart medium av uppgifter om fastigheter i andra län än länbör enligt CFD inte ske förrän driftsystem 1 testals under så lång lid inomUppsala län all man förvissat sig om alt systemet fungerar väl. Del kan sketidigast /75. Enligl CFD kan det knappast bli aktueUt attunder /75 göra överföringar av uppgifter om fastigheter förandra områden än kommun. Denplanering som genomförts vid CFD och sora redovisats översiktligt i detföregående bygger på förutsättningen all riktlinjerna för beleckningsreformenändras i enlighet med förslaget i . Planeringenbygger också på vissa antaganden i fråga om redovisning m. m. iinskrivningsregistret. CFDhar ingående övervägt om CFD skulle ha avbmtit reformgenomförandet intill dessstatsmakternas ställningstaganden till rapporten föreligger. Det skulleemellertid ha fått till följd att det arbete som lagts ned på dataöverföring avinskrivningsuppgifter i län skulle blivit bortkastat. Registreringenskulle i så fall ha fått genomföras på nytt. Elt beslut om avbrytande av reformgenomförandelskulle också fått relativt stora ekonomiska konsekvenser. Man kan inle hellerbortse från de psykologiska effekter som ett sådant beslut skulle få för denpersonal hos registermyndigheterna och vid CFD som under lång lid målmedvetetarbetat med projektet. Den föreslagna planen för införande av driflsyslem 1 ärenligl CFD snäv med praktiskt taget inga lidsreserver. Såvitt CFD kan bedöma äremellertid planen realistisk om ställningstagandet i de frågor som är underprövning föreligger . AttCFD arbetar på gmndval av vissa antaganden betyder inte att systemutformning o.dyl. tUl alla delar låsts. Modifieringar är tänkbara ytterligare någon lid.Skulle emellertid statsmakternas ställningstagande 1974: 48 26 ex. beleckningsfrågan innebära en lösning som ur systemleknisk synpunktligger utanför de förutsättningar som CFD arbetar med kan reformgenomförandetemellertid ej följa den redovisade planen. 4.2Driftsystem 2, m. m. CFDhar lagt upp utredningen om driflsyslem 2 på bred bas och samarbetar härvid meddalasamordningskoramillén, och statskontoret. Eftersamråd med datasamordningskoramillén uppdrog CFD ålStatskonsult att genomföra en förstudie avseende driflsyslem 2. Enligtuppdraget skulle konsulten belysa vilka systemlösningar som är möjliga ochdärefter ange ell antal alternativ som bör studeras närmare i det fortsattaarbetet. Minst ett av dessa alternativ skulle avse en regionaliserad lösningoch minst ett en samordnad lösning med systemet för folkbokföring ochbeskattning. Statskonsulthar sedan presenterat en rapport i ämnet. Företagel redovisar där12 olika systemlösningar och rekommenderar fem av dessa för vidare studier. Avdessa är ett snarlikt driftsystem 1 under del alt ett annat innebär en direktvidareutveckling av delta system. Elt av de rekommenderade alternativen byggerpå mikrofilmteknik och central placering av utmstning för kopiering ochdistribution till berörda myndigheter av mikrofilmer. Två av de fem rekomraenderadealternativen innebär regionali-serade lösningar av CFD-systemet. Detre förstnämnda allemaliven ligger på samma kostnadsnivå. Alternativen med regionaliseradlösning ligger på högre kostnadsnivåer. Det ena medför mer än dubbelt så högakostnader och det andra nästan dubbla kostnader jämfört med någol av de övrigarekommenderade alternativen. CFDframhåller att de slutsatser och förslag som presenteras i rapporten ärkonsultens egna och får inle tas som ett uttryck för CFDrs eller någon annanmyndighels ställningstagande i frågorna. CFD,som beräknar att driflsyslem 2 kan genomföras först , avser alldriva det fortsatta utredningsarbetet beträffande detta system i sådana frågorsom rör ADB-teknik, möjligheter lUl regionalisering m. m. i samarbete meddatasamordningskommittén, och statskontoret. Detfortsatta arbetet med driftsystera 2 bör enligt CFD pågå parallellt medinförandet och driften av syslem 1. De frågor som behöver studeras är i fleraavseenden desamma. Resultaten av analyser och utvärderingar som bör göras när driflsyslem1 las i bruk bör nyttiggöras i utredningen om driflsyslem 2. 1974: 48 27 CFDnämner särskUt två sådana gemensamma utvärderings- och analysområden. Det enarör sådana effekter av datasystemet som intäkter, rationalitet,personalbesparingar etc. Det andra rör inpassningen av systemet ifastighetsbildnings- och näraliggande verksamheter. CFD avser att /75 i samarbete med berörda organ inom domstolsväsendet och lantmäterietgenomföra ingående utredningar och analyser i de avseenden som berörts.Analyserna avses också omfatta sådana frågor som kvalitet och säkerhet i datasystemet.CFD avser att redovisa resultatet för Kungl. Majrt efter handläggningsförsök. CFDföreslår följande indelning i program under / 75. Förberedelserför genomförandet av beslutade reformer avser utveckling av system föröverföring av dala till faslighels- och inskriv-ningsregislren, utveckling avdriftsystem 1 och driftsystem 2 och utredningar om registrens innehåll ochanvändning. Systemetför överföring av uppgifter från fastighetsregister och fastighets- ochtomträttsböcker till maskinläsbart medium behöver ändras under budgetåret1974/75. Kostnaderna under delprogrammet beräknas tiU i runt tal . Utvecklingenav driftsystera 1 slutförs i huvudsak /74. /75 görsemellertid vissa modifieringar i och lUlägg till systemen. Kostnaderna /75 beräknas tUl . Utredningarnaom driftsystera 2 beräknas till i runt tal . Inom delprogrammetRegistrens innehåll och användning färdigställs bl. a. utredningar om nyadatatyper i databanken. Kostnadema härför beräknas tiU i runt tal . Reformgenomförandeavser regisleröverföring, koordinalregislrering, namnregister tiU beleckningsreformensaml utbUdning och information. Under /75 beräknas uppgifter omfastigheter i 1974: 48 28 kommunkunna överföras till maskinläsbart medium. Denna överföring inleds tidigast vidkalenderårsskiflel 1974/75. Kostnadernaför registeröverföring beräknas till . Koordinatregistreringenkommer att omfatta omkring 150 000 fastigheter inom bl. a. län och delarav . Kostnaderna beräknas till . Informationoch utbUdning planeras för användare av driflsyslem 1 i kommun och inomdelar av tUl en beräknad kostnad av . Programmetomfattar kostnader för bl. a. driflledning, systemunderhåll,datorbearbetningar, terminaler, dalatransmission och distribution från dentidpunkt då driflsyslem 1 skall tas i bruk. beräknas ske i slutet /75. Pågrund av osäkerheten beträffande lidpunkten för driftstart under budgetåret1974/75 lar CFD under detta program endast upp kostnaderna för särskildabearbetningar, såsom framtagande av fastighetsförteckningar. Kostnadernaberäknas bli läckta genom avgifter. Underprogrammet Försöksverksamhet redovisas kostnaderna för öppethållande avinformationssystemet, för terminaler, datatransmission m. m. fram till övergångtill drift i driftsystera 1 med rättsverkan. Eftersom CFD inle nu kan angetidpunkten exakt, redovisar CFD alla kostnader av angivna slag underprogrammet. Kostnaderna beräknas lUl . 5 Departementschefen 5.1 Inledning Centralnämndenför fastighetsdata (CFD) har till uppgift att förbereda uppbyggnad av decentrala faslighels- och inskrivningsregister, baserade på automatiskdatabehandling (ADB), som skall byggas upp enligl beslut av 1968 och . Arbetet vid verket har bedrivits med utgångspunkt i att fastighelsbeleckningamaskall utformas enligt de riktlinjer som drogs upp i saraband med 1968 årsbeslut om uppläggande av ett nytt fastighetsregister. Inomcivildepartementet slutfördes en utredning som syftade till altbelysa konsekvenserna av reformen i skilda hänseenden. Resultatet avutredningen redovisas i rapporten (Ds C 1973 r 4) Fastighetsbeteckningsreformen,som innehåller förslag till ändringar i rikthnjerna för fastighetsregisterreformen. Iårets statsverksproposilion (prop. 1974r 1 bil. 4 s. 91) anmälde jag att fråganom anslag till CFD för /75 borde anstå i avvaktan påremissbehandlingen av och den ytterligare beredningi ärendet som kunde behövas och med anledning därav las upp i en särskUdproposition till riksdag. Remissbehandlingen av rapporten har nuavslutats. Vidare har CFD, med hänvisning till de konsekvenser som eltgenomförande av utredningens förslag skulle medföra för verket, den 28februari 1974 inkommit med en kompletterande anslagsframställning /75. 5.2Fråga om ändrade riktlinjer för fastighetsregisterreformen Registreringenav landets fasligheter sker f. n. i jordregisler eller stadsregister.Jordregister förs sockenvis för varje län, medan sladsregister förs inomområden som avgränsas från fall till fall. Fastigheterna betecknas på olikasätt. För jordregislerfaslighelerna utgörs registerbeteckningen av ett namn,vanligen elt by- eller gårdsnamn, åtföljt av två siffergrupper (t. ex. Äby 1:45). , som består av sladsägobok och lomlbok, förekommer tvåhuvudtyper av beteckningar. Stads-ägor betecknas sålunda med ett eller fleranummer med eller ulan bokslavstUlägg (t. ex. sladsägan 1226, sladsägan 1226 Aeller sladsägan 1226 -1- 1227 -f 1228). Den andra huvudtypen är tomlbeteckningensom beslår av ett kvarlersnamn jämte ett nummer (t. ex. Haren 7). Faslig-helsregislreringenankommer i allmänhet på . Majrt har emellertid enliglbemyndigande förordnal all fastighetsregister i vissa fall i stället skallföras av registerförare. F. n. är antalet kommunala registerförare 37. Enligt de antagna riktiinjemaför fastighetsregisterreformen skall jordregislrel och stadsregislret ersättasav ell enda fastighetsregister. Detta skall vara enhetiigt för hela landet. Fastighetsbeleckningarnaskall ha samma utseende som de nuvarande jordregisterbeleckningarna. I faslighelsbeteckningskall ingå elt namn med anknytning till allmänt kända geografiska begrepp.Beteckningen skall med andra ord vara lokaliserande. En viktig nyhet är attkommunen skall vara registerområde. De närmare bestämmelsemaom fastighetsregisterreformen finns i kungörelsen (1968r 379; ändrad senast 1973r1172) om uppläggande av nytt fastighetsregister, m. m. (RUK). Enligt dennakungörelse skall regislerområde indelas i trakter. Traklindelnhigen skallgrundas på indelning i stadsdelar, socknar, byar och därmed jämförligaområden. Den skall vara lätt att tydligt redovisa på karta. Trakt skaU beslå aven gmpp fasligheter och ha särskUt namn (traktnamn). Fastigheterna som hör tillsamma trakt indelas i numrerade block. Inom varje block åsälls fastigheternaenhetsnummer. Genom att sammanställa traktnamnet samt 1974: 48 30 block-och enhetsnumren erhåller man faslighetens registerbeteckning inom registerområdel(t. ex. Aspa 2r 31). Faslighet får inte ha samma beteckning som annan fastighetinom samma registerområde. Dei RUK uppställda kraven på faslighels registerbeteckning medför alt samtiiga nugällande registerbeteckningar inom stadsregislerområden måsle ändras. Ävenbeteckning på jordregisterfastighet kan behöva ändras. Elt skäl härtill är attfastighetens namn inte är tillräckligt lokaliserande för att uppfylla de kravsom ställs på traklnamn. Elt annat skäl till namnbyte är att beteckningskollisionuppkommer genom att fastigheter i skilda socknar men inom samma kommun har saramabe-tecknmg. Namnbyte sker genom s. k. beleckningsrevision. Beslut om traklnamnoch Iraktindelning vid beteckningsrevision meddelas enligt huvudregeln i RUK avlantmäteristyrelsen efter samråd med och ortnamnsarkiveti . Innan sådant beslut meddelas skall de fastighetsägare sora berörsav beslutet genom kungörelser i tidning eller på annat lämpligt sätt beredastillfälle att yttra sig. Vidare skall samråd ske med kommunen. Lantmäteristyrelsensbeslut om traklnamn och Iraktindelning kan inle överklagas. Till undvikande avall namn försvinner helt vid beteckningsrevision kan namnet på särskild ansökanantecknas i fastighelsregistret som s. k. särskilt namn. Särskilt naran ingåremellertid inte i faslighels registerbeteckning. Utredningenhar gjort vissa undersökningar rörande beleckningsreformens konsekvenser ochom alternativ till del beslutade beteckningssystemet. Utredningen har bl. a.undersökt tio olika altemativ, av utredningen betecknade AJ. En redogörelseför undersökningarna har lämnats i avsnitten 2.4.12.4.4. Utredningensöverväganden mynnar ut i ett förslag om att riktlinjema förbeteckningsreformen bör ändras därhän att beteckningama i det nya faslighetsregislrelanges enligt utredningens alternativ H och J. Förslagel innebär alt fastighetsregisterbeteckning skall utformas på del sätt som förutsätts i RUK med denändringen alt by- eller gårdsnamn skall kombineras med uppgift om sockenlillhörigheteller motsvarande i form av en kod. Samtliga by- och gårdsnamn kan därigenom iprincip behållas. Vidare bevaras socknen som begrepp även om sockennamnel försvinnerur fastighelsbeleckningen. Systemet bör enligt utredningen tUl-lämpas både pålandsbygden och i tätorterna. Om kommun så önskar, bör emellertid förfastigheter belägna inom kvarter allernativt få tUlämpas ell beteckningssältdär kvartersnamnet utgör traklnamn. Förslaget kan åskådliggöras med följandeexempel. Prop.1974: 48 31 Denav utredningen föreslagna lösningen tillstyrks eller lämnas utan erinran av detalldeles övervägande antalet reraissiristanser, bl. a. ,statskontoret, statistiska centtalbyrån, , ,rikets allmänna kartverk. och Samfundet för hembygdsvård.Några remissinstanser är emellertid kritiska. Somliga av dessa förordarutredningens alternativ A (beteckningar enligt RUK men beteckningsbylen endasti de s. k. kollisionsfallen) i en något modifierad form. Hit hördomstolsväsendets organisalionsnämnd, lantmäteristyrelsen och . a. , allmänna hypoteksbank ochSveriges jordbrukskasseförbund förordar alternativ D, vilkel innebär attsocknen bör bibehållas som regislerområde på landsbygden. ochortnamnsarkivet i förordar alternativ B (registerbeteckningen skallbestå av fem led). Denbeteckningsreform, som ingår 1968 beslutade fastighetsregisterreformen,har enligl min mening betydande fördelar. Beteckningarna blir enhetliga ochkorta. Varje beteckning blir unik inora sill regislerområde och preciserardessutom fastighetens läge. Beteckningarna är också lämpliga frånkartredovisnings- och karlläsningssynpunkt. Generellt sett måsle ombeteckningsreformen fällas det omdömet att den från teknisk och administrativsynpunkt innebär betydande förbättringar i förhållande tUl det beteckningssyslemsom tillämpas . Med de utgångspunkter som hade för sitt beslut år1968 och för sina ställningstaganden senare till förslag om ändringar i 1968års beslut fanns det också anledning all anta att resultatet av reformen skullebli positivt.