prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Förslag till byggnadsprogram i dessa ärendenföreligger ännu inte. Jag beräknar därför inte några medel för dessa ändamålför nästa budgetår. Investeringsplan(I OOO-tal kr.) Medelsförbrukning Faktisk Beräknad för 0. m. 1972/73 1973/74 1974/75 Kasernbyggnaders del fond Delprogram H 3 P 4/K 3. Förvärv av kompensationsmark vid B. Anskaffning av befästningar n m. Företag avsedda att påbörjas /75 Delprogram H 3 Komplettering av befästningsanläggningar vid flygplats Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Anslagsberäkning(1 OOO-tal kr.) Anslagför 1973/74 Anslag /75 (förslag) 1973/74 400 1974/75 730 Jaghemställer att Kungl Maj:t föreslår att till Anskaffning av vissa militära anläggningar förbudgetåret 191 A/15 anvisa ett investeringsanslag av Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 268 Statens datamaskinfond: Försvarets delfond skall gentemotstatskontoret svara för samordning i fråga om anskaffning och utnyttjande avdatamaskiner för försvaret. Upphandling av datamaskinutrustning m.m. förförsvaret handhas av statskontoret i samråd med institutet. För finansiering och redovisning av generellt användbardatamaskinutrustning finns statens datamaskinfond inrättad. Fonden har två delfonder,varav en för försvaret. Statskontoret förvaltar båda delfonderna. Fråninvesteringsanslagen till fonden bestrids dels utgifter för förvärv avdatamaskinutrustning, dels andra utgifter av investeringskaraktär i sambandmed anskaffning av utrustning, vilka är av sådan art att de bör periodiseras.Utrustning som redovisas på fonden ställs mot avgift till förfogande för demyndigheter som skall svara för driften av anläggningarna. Avgifternafastställs av statskontoret efter samråd med . Utöver normal avskrivning eller hyra förutrustning m. m. skall avgifterna täcka kostnaderna för fondensadministration. Anskaffningen av datamaskiner kan inte hänföras tillvisst huvud- eller delprogram utan täcker hela försvaret. Verksamhetenbudgeteras på ett primäruppdrag och finansieras från investeringsanslaget Anskaffningav datamaskiner. Programplanför perioden /75-1978/79 Beträffande utvecklingen under programplaneperiodenanför bl. a. följande. Omlokaliseringen av centrala försvarsmyndigheter tillKarlstad och andra orter kommer att påverka förläggningen av vissdatamaskinutrustning. Krav har ställts på central datamaskinkapacitet bl. a. iKarlstad. Aktuella försvarsmyndigheters databehandlingssystem körs f. n. pådatamaskiner av minst fem olika fabrikat. Institutet kommer tillsammans medberörda myndigheter att närmare utreda behoven av datamaskinkapacitet ochkostnaderna för att lägga om verksamheten till en enhetlig maskintyp. utarbetar f. n. i samråd medberörda myndigheter och ledningsgruppen för fortsatt utveckling av försvaretsplanerings-och programbudgetsystem förslag långsiktig inriktning av informationssystemutvecklingen. Institutet ser isamband därmed över försvarets framtida behov av datamaskinkapacitet.Resultatet av översynen kommer att läggas fram i anslutning tillredovisningen av informationssystemplaneringen. Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 269 Utvecklingen inom det datatekniska området går mot enökad användning av terminaler för datakommunikation. Den tekniska utvecklingenpå terminalområdet går mycket snabbt. 1 ett datakommunikationssystem medterminaler och dataöverföring genom telelinjer ställs stora krav i säkerhets-och sekretesshänseende. Riskerna för obehörig åtkomst av sekretessbelagda datahar inte kunnat undanröjas. Detta har varit ett avgörande hinder förutvecklingen av terminalanvändning inom försvaret. F, n. planeras vissförsöksverksamhet med kryptering och en lösning av sekretessproblemen bör kunnauppnås mot slutet av programplaneperioden. Planerad utveckling av informationssystem som skallutnyttja databaser och terminaler ställer krav på generell programvara.Utredning pågår för att specificera kraven pä ettgenerellt terminalbaserat utsök-nings- och bearbetningssystem. Det kan bliaktuellt att anskaffa denna programvara över datamaskinfonden. Behovet avinvesteringsmedel är dock f. n. svårt att uppskatta. För att tillgodose datainsamlingsbehovet behövs underprogramplaneperioden investeringsmedel för ny- och ersättningsanskaffning avregistreringsutrustningar. Nya tekniker för dataregistrering såsom handskriftför optisk läsning och direkt inmatning via terminal kommer att prövas. För informationsdistribution kommer flera myndigheterinom försvaret att använda en teknik som innebär att utdata mikrofilmas istället för att skrivas ut. Tekniken minskar kostnaderna. Institutet planerardärför att anskaffa utrustning för detta ändamål. Behov av terminaler för programutveckling och somdrifthjälpmedel har anmälts av flera systemutvecklande myndigheter. Enligtnuvarande planer kommer programvara för utveckling av program genom terminalatt vara tillgänglig för datamaskinerna och i början avplaneringsperioden. För utveckling av system för operativ ledning haröverbefälhavaren anmält behov av viss datamaskinutrustning pä regional nivå.Anskaffning av sådan utrustning kan bli aktuell först under /76. Behov av datamaskinkapaeitet på lokal nivå för attförenkla de administrativa rutinerna har anmälts av chefen för armén.Institutet har för den lokala nivån tidigare planerat endast enklareterminaler, i huvudsak för frågeverksamhet i register. Behovet avdatamaskinkapacitet på lokal nivå kommer att ägnas ytterligare uppmärksamhetbl. a. i samband med institutets fortsatta utredning om försvarets framtidakapacitetsbehov. Den av rationaliseringsinstitutet beräknadeutvecklingen av anslaget Anskaffning av datamaskiner framgår av följandesammanställning (prisläge ; 1 OOO-tal kr. Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Summa 1974/79 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag 1974/75 Förslag 7 346 738 Behållning 29 843 693 16 000 000 1000 Primäruppdrag m. m. - 14 999 000 Anslaget bör föras upp med 15 milj. kr. och ettbeställningsbemyndigande om 22 milj. kr. Det begärda anslaget är avsett för att betaladatamaskinutrustning m. m. som har beställtsmed stöd av lämnade beställningsbemyndiganden. Under /75 skallbetalas bl. a. datamaskinutrustning för centrala förvaltningsmyndigheter(), omläggning av program till D 23 och terminalutrustningar. Beställningsbemyndigandena avser främstdatainaskinutrustning till de myndigheter som skall omlokaliseras tillKarlstad, datamaskinkapacitet för personal- och ekonomisystem samtterminalutrustningar. ser f. n. överförsvarets framtida behov av datamaskinkapacitet. Resultatet av översynenkommer att läggas fram . Jag är därför inte beredd att nu taställning till den inriktning av verksamheten sominstitutet har angett. Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 271 1 likhet med rationaliseringsinstitutet beräknar jagmedelsbehovet under anslaget till 15 milj. kr. för nästa budgetår.Medelsbehovet kan täckas genom att anslagsbehållning tas i anspråk. Anslagetbör därför föras upp med ett formellt belopp av . Riksdagenbemyndigande att beställa datamaskinutrustning bör inhämtas till ett belopp av22 milj. kr. utöver tidigare lämnade bemyndiganden. Jaghemställer att Kungl. 1. till Anskaffning av datamaskinerför budgetåret 191 A/15 anvisa ett investeringsanslag av , 2. medge att datamaskinutrustningbeställs till en kostnad av utöver tidigare medgivet belopp högst . Vadföredragande sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställtbifaller Hans Maj:t Konungen. Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 272 14 Programplaner för det militära försvaret 46 Årsredovisningar för /73 58 Ramberäkningar för /75 m. m. A Försvarsdepartementet m. m. 69 Försvarsdepartementet 11 925 000 69 Vissanämnder m. m. 72Kommiftéer m. m. 72 Extra utgifter 1 200 000 72 Reglering av prisstegringar för det militära försvaret 970 000 000 74 Reglering av prisstegringar för civilförsvaret 18 200 000 76Ledning och förbandsverksamhet 1 824 000 000 80Materielanskaffning 598 800 000 83Iståndsättning av befästningar och kaserner 44 000 000 85 Forskning och utveckling 50 000 000 88Ledning och förbandsverksamhet 593 460 000 92Materielanskaffning 327 100 000 97Iståndsättning av befästningar och kaserner 18 000 000 100 Forskning ochutveckling 30 000 000 104 Ledning ochförbandsverksamhet 1010 820 000 108 Materielanskaffning 985 122 000 112 Iståndsättning av befästningar och kaserner 25 400 000 114 Forskning och utveckling 399 200 000* 2 420 542 000 Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet ECentral och högre regional ledning Försvarsstaben 1)5 Arméstaben 118 Marinstaben 121 Flygstaben 124Militärområdesstaber m. m. 127 för vissa staber m. m.: 130Ledning och förbandsverksamhet 133 Central och högre regional ledning:Iståndsättning 134 av befästningar och kaserner FGemensamma myndigheter och funktioner 184 Anskaffning av fortifikatoriskmateriel m. m. 185 Bidrag till regionmusiken 187 Frivilliga försvarsorganisationer m. m. 190 Vissgemensam verksamhet '94 Vissa ersättningar m. m. 197 Gemensamma myndigheter m. m.: Iståndsättning av befästningar och kaserner 199 127 000 000* 1 395 000 . 127 425 000* 1974:1 Bilaga 6Försvarsdepartementet 274 201 försvar 1266 000 203 Beredskapsstyrka för FN-tjänst 9 100 000 205 Viss anskaffning för militära anläggningar m. m. 208 Flygtekniska försöksanstalten 2 000 000 211 Viss signalskyddsmateriel 2 140 000 213 Vissa teleanordningar 1420 000 214 Hyror m. m. för vissaskyddsrumsanläggningar 3 190 000 216 Identitetsbrickor 406 000 217 Bistånds-och katastrofutbildning 5 515 000 Summaför driftbudgeten 8 091 260 000 II Statens allmänna fastighetsfond 221 Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar 8 200 000* 221 Anskaffning av vissa skyddsrumsanläggningar 2 700 000 223 Arméförband: Anskaffning av anläggningar 232 Marinförband: Anskaffning avanläggningar 241 Flygvapenförband: Anskaffning av anläggningar 252 Central och högre regional ledning: Anskaffning av anläggningar 257 Gemensamma myndigheter m. m.:Anskaffning 262 Gemensamma myndigheter m. m.: Anskaffning av anläggningar 263 Anskaffning av vissa militäraanläggningar Statensdalamaskinfond: Försvarets delfond 268 Anskaffning av datamaskiner 1 000 Summaför kapitalbudgeten 283 612 000 Totaltför försvarsdepartementet 8 374 872 000 Bilaga 7 tillstatsverkspropositionen 1974 Prop. Till hör den allmännasjukförsäkringen och tandvårdsförsäkringen, folkpensioner och ATP,yrkesskadeförsäkring, föräldraförsäkring och annat stöd åt barnfamiljerna,sociala serviceåtgärder, hälso- och sjukvården, de sociala vårdområdena ochvissa åtgärder för handikappade m. m. De förslag till utgifter inom socialdepartementetsverksamhetsområde som läggs fram för /75 omfattar 23,4 miljarderkr., varav . Insatserna för denverksamhet som redovisas i socialhuvudtiteln ökar härigenom med ca 4 200 milj.kr. jämfört med riksstaten för innevarande budgetår. En rad viktiga sociala reformer som återverkar påanslagsbehovet även för nästa budgetår har genomförts . Hithör den allmänna tandvårdsförsäkringen, sjukpenningreformen ochföräldraförsäkringen samt höjda barnbidrag och förbättringar inomfolkpensioneringen. Vidare har för beslutats om ökade statsbidrag tillsocial hemhjälp och familjedaghem och om höjt byggnadsbidrag för daghem ochfritidshem. genomförs också den beslutade allmänna förskolan.För att ge allmänheten aktuell social information om bl. a. dessa frågor kommeren ny socialkatalog att distribueras till alla hushåll . 1 årets socialhuvudtitel och i kommande propositionertill årets riksdag läggs fram förslag om fortsatta reformer och ökade insatserpä väsentliga områden av socialpolitiken. Ett betänkande om viktiga reformer pä pensionsområdetoch deras finansiering läggs fram av pensionsålderskommittén.Reformerna gäller en förstärkning av standardgarantin för folkpensionerna,bättre pensionsförmåner för dem som invalidiserats och en lagstadgadsänkning av den allmänna pensionsåldern till . En proposition i dessafrågor liksom beträffande förbättrade invaliditetsersättningar m. m. inom folkpensioneringenär avsedd att föreläggas årets riksdag. Folkpensionsanslaget höjs för /75 med I560 milj. kr. Folkpensionens årsbelopp beräknas under loppet av öka medomkring I . för en ensam pensionär och ca . Avdessa belopp utgör standardhöjningen . för ensam pensionär ochinemot . Ersättningstiden i den nya föräldraförsäkringenföreslås förlängd fr. o. m. från . Vidaretillsätts en utredning med uppgift att pröva möjligheterna till enutbyggnad av 1974:1 Bilaga 7 2 förmånernaför småbarnsföräldrar inom försäldraförsäkringens ram. Samhällets barnomsorg byggs ut. Enligt redan fattatbeslut genomförs en kraftig höjning av statsbidraget till driften av daghem och fritidshem fr.o.m. . Detstatliga stödet på socialhuvudtiteln till förskolor och familjedaghem beräknasnästa budgetår öka med ca 140 milj. kr. till 623 milj. kr. Bosättningslånens maximibelopp höjs frän . fr. o. m. . Samfidigt pågår en utredning ombosättningslånens framtida utformning. Nya regler för sjukförsäkringens ersättning vid vårdhos privatpraktiserande läkare förbereds. Förslag är avsett att läggas fram ien proposition till årets riksdag. Ett helt nytt vaccinationsprogram mot röda hund börjaratt genomföras fr. o. m. nästa budgetår för att förebygga fosterskador på grundav denna sjukdom. Det omfattar kostnadsfri vaccinering för alla gravida kvinnoroch för alla flickor . För att förstärka polioskyddet kommervidare att genomföras ett vaccinationsprogram med en kostnadsfri femteinjektion mot polio för dem som är födda . Ökade anslag föreslås för hälsovårdsupplysning. Medelföreslås också anvisade till försöksverksamhet med olika hälsoundersökningar. Inom sjukvården ställs särskilt den decentraliseradenärsjukvården i förgrunden för nya insatser. Ett framlagtstrukturprogram tar sikte på att framförallt finna lämpliga former förnärhetsservice och kontinuitet inom sjukvården. Särskilda medel beräknas förkompletterande utbildning för allmänläkare i den öppna hälso- och sjukvården. De anslag på socialhuvudtiteln som avser direktainsatser för handikappade höjs med ca 50 milj. kr. Statsbidraget tillhandikapporganisationerna höjs med 1 milj. kr. till 3,5 milj. kr. Frågan omstatsbidrag till kommunernas färdtjänst och frågan om storlek och utformning avstatsbidragen till social hemhjälp m. m. skall med förtur behandlas avkommunalekonomiska utredningen i sådan tid att beslut i dessa frågor kan fattasvid årets riksdag. Inom ungdomsvård och nykterhetsvård förstärks de öppnaoch frivilliga vårdformerna. För att pröva olika möjligheter till samordnadevård- och behandlingsinsatser för alkoholskadade föreslås en försöksverksamheti detta syfte vid sjukhusets alkoholklinik. 1 en proposition tillårets riksdag kommer vidare att läggas fram förslag om att även patienter vidallmänna vårdanstalter inom nykterhetsvården skall få rätt till sjukpenningunder vårdtiden enligt samma grunder som gäller vid sjukhusvård.Ungdomsvårdsskolornas anslag på driftbudgeten höjs med ca 5 milj. kr. För nykterhetsvården beräknas en ökning med ca 26 milj. kr. för nästa budgetår. Socialpolitiken har till uppgift att tillförsäkramedborgarna social trygghet och omvårdnad med allt vad detta innesluter avomfattande åtgärder inom samhälle och arbetsliv. Den är ett av de viktigasteinstrumenten i en trygghetsskapande politik. Prop.1974:1 Bilaga 7 3 tetinom socialpohtiken är av grundläggande betydelse då det gäller att i ettföränderligt samhälle tiUgodose medborgarnas sociala trygghetsbehov. Den snabbautvecklingen inom socialpolitiken gör det också angeläget att skapa ökademöjligheter till forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet pådet sociala området. Betydligt ökade resurser för detta ändamål föreslås iårets socialhuvudtitel. För att få en fullständig bild av samhällets insatserpå det sociala området bör man till socialhuvudtitelns utgifter lägga desocialpolitiska anslag som redovisas under andra huvudtitlar, de kostnader förallmän försäkring som inte belastar statsbudgeten samt landstingens och kommunernaskostnader för sjukvård och olika sociala insatser. 1 följande sammanställningåterges de totala samhällsutgifterna för socialpolitiken och1974 (utom vad som avser arbetsmarknad och bostadsproduktion). Utgifter i milj. kr. Sjukvård och sjukförsäkring Åldringar och handikappade Barnfamiljer Utgifterna för den sociala tryggheten har såledesfördubblats t. o. m. . Det innebärräknat i fast penningvärde en ökning med . Samhällets sammanlagdaårskostnader för social omvårdnad och trygghet 1974 kanberäknas till . Den andel av bruttonationalprodukten som användsför medborgarnas trygghet stiger från år . Flera viktiga reformer på socialförsäkringens områdesom trätt i kraft återverkar i betydande omfattning påanslagsbehovet för den allmänna försäkringen även under nästa budgetår. Den allmänna tandvårdsförsäkringen, som i sin helhetträdde i kraft , omfattar alla försäkrade , iett inledningsskede även . har landstingen fåttett lagfäst ansvar att lämna avgiftsfri tandvård till barn och ungdom som är . Genomtandvårdsförsäkringen, som gäller hos såväl privatpraktiserande tandläkare sominom folktandvården, ersätts enligt huvudregeln hälften av tandvårdskostnadenenligt en taxa som inte får överskridas av tandläkaren. Kostnader över 1 000kr. Ersättning utgår även för vissa förebyggandebehandlingar och för behandhng med vissa proteser. Resor till och fråntandläkaren ersätts också av försäkringen till den del kostnaden överstiger . Prop.1974:1 Bilaga 7 4 Kostnadenför tandvårdsförsäkringen, inkl. ersättning till landstingen förbarntandvården, har för beräknats till 650 milj. kr. Sjukpenningförsäkringen har fått en väsentligt ändradutformning fr. o. m. . Sjukpenningförmånerna har höjts ochsamtidigt blivit skattepliktiga. Sjukpenningen är nu också pensionsgrundandeför ATP. Det tidigare systemet med sjukpenningklasser har ersatts av ensjukpenninggrundande inkomst som direkt knyter an till den inkomst somsjukpenningen skall ersätta. För den som har en årsinkomst av minst 4 500 kr.utgår sjukpenning fr. o. m. med belopp som per dag räknat motsvarar90 % av den sjukpenninggrundande inkomsten upp till en årsinkomst som motsvarar7,5 basbelopp, vilket f. n. betyder . Kostnaderna försjukpenningreformen beräknas till 2 700 milj. kr. Den tidigare moderskapsförsäkringen har från årsskiftetersatts av en föräldraförsäkring som ger försöijningsskydd i form av enföräldrapenning i anslutning till barnets födelse. har ocksåinförts rätt till sjukpenning för förälder som behöver stannahemma från arbetet för att ta vård om sjukt barn och för fader som behöver tavård om äldre barn i samband med att ytterligare barn föds i familjen.Kostnaderna för dessa båda reformer beräknas för till 215 milj. kr. Fr.o.m. gäller också nya regler försjukförsäkringens finansiering. De innebär att en tredjedel av samtligakostnader för sjukförsäkringen betalas av statsbidrag. Arbetsgivarna svarargenom sina avgifter för av kostnaderna. Återstående täcks avde försäkrades egna avgifter. Även inom folkpensioneringen har viktiga förändringarnyligen genomförts. De gäller förbättringar av vårdbidraget för handikappadebarn och en förstärkning av barnpensionerna. Kostnaderna för dessa reformerinom folkpensioneringens ram har för beräknats till 60 milj. kr. Vidare har den hittillsvarande folkpensionsavgiften förinkomsttagare slopats fr. o. m. , vilket innebär enstandardökning för löntagarna med . för detta år.Inkomstbortfallet för staten har kompenserats genom en socialförsäkringsavgiftför folkpensioneringen på som debiteras arbetsgivare och egenföretagareoch uppgår till 3 800 milj, kr. För att tillförsäkra även folkpensionärerna en så snabbstandardförbättring som möjligt har ett särskilt pensionstilläggbeslutats för utöver vad som följer av tidigare beslutade standard- ochindexhöjningar av folkpensionerna. Pensionstillägget utgår avbasbeloppet för och blir därigenom . för ensampensionär och . Tillägget utbetalas i sin helhetsamtidigt med pensionsutbetalningen för januari månad . För den som blirberättigad till folkpension beräknas pensionstillägget iförhållande till det antal månader som återstår av året och utbetalas dåsamtidigt med den första folkpensionsutbetalningen. Kostnaderna för dettasärskilda pensionstillägg för utgör 350 milj. kr. Prop.1974:1 Bilaga 7 5 Efter genomförandet av de här nämnda reformernaaktualiseras nu inom ramen för den allmänna försäkringen nya reformer för attytterligare förbättra den sociala tryggheten. Till angelägna reformer påpensionsområdet hör en fortsatt förstärkning av standardgarantin förfolkpensionerna. Detsamma gäller frågan om bättre pensionsförmåner för dem sominvalidiserats . är det angeläget att kunna lösa frågan omen lagstadgad sänkning av den allmänna pensionsåldern till . Förslag omdessa reformer och om deras finansiering kommer att läggas fram avpensionsålderskommittén. kommer att redovisaresultatet av ett utredningsuppdrag beträffande förmånligare regler förinvaliditetsersättningar m. m. inom folkpensioneringen. Samtliga dessa frågorskall efter sedvanlig remissbehandling tas upp till prövning med sikte på enproposition till årets riksdag. En annan fråga som är avsedd att föreläggas åretsriksdag gäller nya regler för sjukförsäkringens ersättning för vård hosprivatpraktiserande läkare. Frågan kommer att tas upp till närmare prövningefter remissbehandling av ett utredningsförslag som lagts fram avriksförsäkringsverket och . Även yrkesskadeförsäkringen är föremål för engenomgripande översyn. skall utarbeta förslagtill åtgärder för en bättre samordning mellan yrkesskadeförsäkringen oeh denallmänna pensioneringen samt förslag till utbyggnad av vissa förmåner inomyrkesskadeförsäkringen. Kommitténs arbete beräknas vara slutfört i börian avnästa år. kommer i sitt fortsatta arbete att behandlaäven frågan om ökade möjligheter till en rörlig pensionsålder. Antalet folkpensionärer ökar fortlöpande och är ibörjan av 1 548 000. Av dessa är ca 1 038 000 ålderspensionärer och 278000 förtidspensionärer. Det ökande antalet ålderspensionärer och genomfördareformer på pensionsomrädet medför betydligt ökade kostnader förfolkpensioneringen. ökar folkpensionskostnaderna kraftigt genom en nystandardhöjning av pensionerna och genom kompensation tillpensionärerna för prisstegringar. Folkpensionens årsbelopp - inräknat pensionstillskottmen frånsett kommunala bostadstillägg är vid nuvarande basbelopp 8 505 kr.för ensam pensionär och . Härtill kommer detsärskilda pensionstillägget med . Vidaregenomförs den 1 juh 1974 en ny etapp av det beslutade programmet för årligafolkpensionshöjningar genom pensionstiUskott. En pensionär som inte kunnatförvärva ATP eller, som har låg ATP får därigenom en ny standardhöjning av sinfolkpension med . för makar räknat på nuvarande basbelopp.Av landets ca 1,5 miljoner folkpensionärer beräknas ca 1 miljon uppbärapensionstillskott. Utöver de nämnda beloppen kommer de pensionshöjningar somgenom indexreglerna automatiskt följer av förändringar i konsumentpriserna.Sammanlagt beräknas folkpensionens årsbelopp (inkl. pensions- prop.1974:1 Bilaga 7 6 tillskotten)under loppet av öka med ca . för en ensam pensionär och ca . Av dessa belopp utgör standardhöjningen närmare 500kr. för ensam pensionär och inemot . Statens sammanlagda folkpensionskostnader beräknasstiga med ca 1 560 milj. kr. under nästa budgetår. Därav utgör I 010 milj. kr.kostnader för värdesäkringen av pensionerna. avser höjningen avpensionstillskotten till pensionärer som inte kunnat förvärva ATP eller harlåga ATP-belopp. 340 milj. kr. beror på ökat antal pensionärer och 30 milj. kr.är följdkostnader genom beslutad förbättring av barnpensioner och vårdbidragtill handikappade barn. Folkpensionsanslaget för /75 beräknasdärmed uppgå till 12 470 milj. kr. Kommunernas kostnader för de kommunalabostadstilläggen till folkpensionärer beräknas till ca 1 250 milj. kr. Desammanlagda folkpensionskostnaderna för nästa budgetår beräknas alltså till ca13 720 milj. kr. ATP-utbetalningarna beräknas till 4 300 milj.kr. för ca 760 000 ATP-pensionärer, varav ca 420 000 är ålderspensionärer.