prop · FX0363 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1974 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående åtgärder för metallmanufakturindustrin; given den15 . Kungl.Majrt vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av SlalsrådsprolokoUet överhandels- och industriärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till chefen för induslri-deparleraenlel hemställt. Ipropositionen framläggs förslag om tidsbegränsade åtgärder för metaUmanufakturindustrin.Förslagen syftar till att dels höja kunskapsnivån inom branschen, dels främjaexporten och åstadkomma en mer planmässig strukturomvandling inom vissa delarav branschen. Ipropositionen föreslås alt delar av metaUmanufakturindustrin /75inordnas bland de branscher som omfattas av systemet med statligalånegarantier struklurgarantier och omställnings-bidrag förkonsultundersökningar. Föratt förmedla ny teknik och forskningsrön till branschens företag föreslåsteknisk konsulenlverksamhel med viss inriktning på Eskilstunaregionensmanufakturindustri som en försöksverksamhet fr. o. m. den 1 juli1974. Intensifierade insatser i fråga om förelagsservice föreslås förmanufakturföretag i under likaså . Kostnaden fördessa åtgärder beräknas till totalt , varav . Förexportfrämjande åtgärder beräknas en medelsram av 2,1 milj. kr. För /75 beräknas kostnaderna tUl . Kostnadenför åtgärderna beräknas för hda perioden till . För budgetåret1974/75 föreslås sammanlagt . Utdrag av protokollet över industriärenden hållet införHans Majrt Konungen i statsrådet . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , slatsråden STRÄNG, , , , , ,, , , , , . Chefen för industridepartementet, statsrådet ,anmäler efler gemensam beredning med statsrådels övriga ledamöter fråga om åtgärderför metallmanufakturindustrin och anför. Med stöd av Kungl. Majrts bemyndigande tillkallades år1970 sak-kunnigai för alt utreda vissa frågor rörande den svenska järn- och me-lallmanufaklurinduslrin. Enligt direktiven skulle utredningen söka klargöra bl. a.om svensk manufakturindustri genom att förändra sin produktionsinriktning ellerstruktur kan förbättra sin konkurrenssituation på dels hemmamarknaden, delsexportmarknaderna. Även underleverantörssystemel och legotillverkningen samtde mindre, vanligen familjeägda, företagens problem skulle belysas. Analys ochslutsatser skulle enligt direktiven bilda ett underlag för industripolitiska,regionalpolitiska och företagspolitiska överväganden. De sakkunniga, som antog namnet melallmanufakturulredningen,avgav belänkandet (SOU 1973r 29 och 1973r 30) Järn- och metallmanufaklurindustrinunder 70-lalel. Efler remiss har yttranden över betänkandet avgetts av universitetskanslersämbetet(UKÄ), (), kommerskollegium (KK), statens pris- ochkartellnämnd (SPK), överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF),(), arbelarskyddsslyrelsen, styrelsen för arbelarskyddsfonden,statens industriverk, (),styrelsen för teknisk utveckling (STU), länsstyrelserna i , ,, , , och saml Västmanlandslän, ex- 1 Landshövdingen , ordförande, riksdagsledamotenBengt , direktören , förbundsordföranden ,bruksdisponenten och andre ordföranden i LO LarsWesterberg. 1974: 63 3 perlgruppenför regional utrednmgsverksamhel (ERU), arbetsmiljöutredningen, installationsbranschutredningen(IBU), delegationen för samordning av utredningsverksamheten rörandeverkstadsindustrin (verk-stadsindustridelegalionen), ,, (), , . ()och , vilka avgivit gemensamt yttrande, hanlverks-ochinduslriorganisalion (SHIO), (),i (LO), , AB Slmklurgaranti,. Vissa remissinstanser harbifogat yttranden från andra berörda organ, UKÄ från rektorsämbetena viduniversitetet i och högskolan i , KK från handelskamrarna iStockholm, och , i frånEskilstuna kommun, länsarbetsnämnden saml och Södermanlandshandelskammare, i från länsarbetsnämnden,företagareföreningen, , länsavdelningav , näringslivsrådet, och distrikt avSHIO samt och kommuner, i frånlänsarbetsnämnden och företagareföreningen samt handelskammare,i från ,länsarbetsnämnden och näringslivskommittén, SAF och industriförbundfrån , SHIO från AUmänna industrigruppen, LO från och frånSödermanlands läns företagareförening. TillSAFrs och industriförbunds gemensamma yttrande har anslutit sig. År1970 var antalet anställda inom metaUmanufakturindustrin ca 78 000, ochförädlingsvärdet uppgick till ca 3 800 milj. kr. Därmed svarade branschen föromkring en femtedel av den totala sysselsättningen och produktionen inomverkstadssektorn. Branschen domineras avmindre och medelstora förelag, som i stor ulslräckning är koncentrerade lUlvissa regioner såsom , Bergslagen, sydvästra delen av länoch storstadsregionerna. Manufakturindustrinsproduktion kännetecknas av mångfalden produkter, från stora melallkonslmklionerför byggnadsverksamheten till spik, skruv och handverktyg m. m. Ett annatkarakteristiskt drag är den omfattning som underleveranstillverkningen har. Prop.1974: 63 4 Av tabell 1 framgår hur produktion och sysselsättning fördeladesmellan delbranscherna 1970. Förädlingsvärde samt antal anställda och arbetsställen imanufakturindustrin Industriför metalltråd, -nät, -linor, -kablar Spik-,skruv- och bultindustri Produktionen inom delbranschen verktygs- ochredskapsindustri har i hög grad internationell inriktning. Den totala verklygslillverkning-eni landet har under 1960-lalel ökat med i volym. En betydandedel faUer dock på högkonjunkluråren 1969 och 1970. Ar 1970 utgjorde exportenknappt av produktionen, medan importens andel av marknadslillförsdn ökatfrån en femtedel till en tredjedel under 1960-lalet. Delbranschen industri för metallkonstruktioner är mycketheterogen både produki- och förelagsmässigl och har haft en obetydlig utrikeshandel.Dess yrkesarbetarandel är hög. Tillverkningen ökade volymmässigt perår under 1960-talel. stagnerade dock produktionenhelt, enär branschen har en markant inriktning på produkter för byggnads- och anläggningsverksamhel.Exporten har för byggnadskonslmklioner, som utgör av delbranschen,ökat tUl av produktionen mot vid 1960-lalels början, räknat ilöpande priser. Delbranschen metaUförpackningsindustri hade 2 700anställda vid 30-lalel arbetsställen . Huvuddelen av anläggningarna ärsmå. Endast fem anläggningar sysselsatte mer än 100 anställda, och dessasvarade för sammantaget av sysselsättningen. Drygt hälften av de anställdafanns i samt . med tre anläggningarsysselsatte ungefär hälften av branschens anställda. Branschen kankarakteriseras som en av manufakturindustrins processindustrier med entämligen kapilalinlensiv tillverkning, vilken främst har varithemmamarknadsinriktad. Produktionstillväxten har för branschens produkter varitlägre än genomsnittet för hda manufakturindustrin. Importens tillväxttakt harvarit hög. Delbranschen industri för metalltråd, -nät, -linor,-kablar sysselsatte 1974: 63 5 4 600 anställda vid 51 arbetsställen . Branschenhade ell 30-lal företag med färre än 50 anstäUda. Dessa sysselsatte dock endast20 % av branschens totala arbetskraft, medan gruppen företag med över 500anställda svarade för av sysselsättningen. Även denna delbransch kankarakteriseras som en processindustri med en för manufakturindustrin högkapitalintensitet. Elt specialiserat produktsortiment är här väsentligt förtillgodogörande av tillverkningens stordriftsfördelar. Branschen har under 1960-laletförlorat marknadsandelar både på export-och hemmamarknaden. Delbranschen spik-, skruv- och bultindustri omfattade 4900 personer vid 60 arbetsställen . Av arbetsställena återfanns hälfteni slor-leksgmppen under 100 anställda. Tre företag svarade dock för avsysselsättningen och av de anställda var koncentrerade till Västmanlandslän. Fjorton anläggningar med i genomsnitt 30 anställda fanns i län.Branschen präglas av en kapilalinlensiv tillverkning och har stora likhetermed industrin för metalltråd m. m. Produktionstillväxten har varit lågsärskilt under 1960-lalets senare hälft. Delbranschen annan byggnadsmetallvaruindustri sysselsatteår 1970 11 700 personer vid 139 arbetsstäUen, vilka var relativt jämntfördelade, både regionall och vad gäller antalet sysselsatta på olika slorleksgrup-per.Nära 100 arbetsställen hade mindre än 50 anställda, medan avsysselsättningen föll på anläggningar med mer än 200 anställda. Södermanlandslän omfattade av de anställda. Produklionsan-läggningarna är något störreän inom manufakturindustrin i övrigt. För vissa av branschens produkter exempelvis rör har marknadsulrym-met ökat starkt under 1960-talel. Delbranschen hiishållsmetallvaruindustri hade 3 800anställda vid 72 arbetsställen . Nio arbetsställen redovisade mer än 100anställda, men dessa sysselsatte av arbetsstyrkan, medan företag medmindre än 50 anställda sysselsatte av arbetsstyrkan. Av sysselsättningenföll på , på och på Stockholmslän. Importen har ökat relativt snabbt, medan produktionen stagnerat. Delbranschen annan metallvaruindustri syssdssalle 21 200personer vid 645 olika arbetsställen . Branschen är en utpräglad småföretagsbranschoch av arbetsstyrkan sysselsattes nämnda år i anläggningar med mindre än50 anställda. Branschen har en betydande regional spridning. Den innehåller mängd olikartade produkter och är därigenom den mest heterogentsammansatta delbranschen. Importen, men även produktionen, har ökat snabbtunder 1960-lalel. It 1974.1 saml Nr 63 1974: 63 6 Manufakturprodukternasfördelning efler slutlig användning på den svenska marknaden vid 1960-taletsslut var följander Insalsvarornaavsätts framför allt till annan verkstadsindustri och till byggnadssektorn. Ar1966 uppgick andelen underleveranser av verkstadsindustrins produktion tUl 23 %.Utredningen har genom en enkät undersökt 180 av manufakturindustrinsunderleverantörsförelag. Dessutom har beslällar-sidan kartiagts genomintervjuer med tio större verkstadsföretag. Utredningen har därvid avgränsatbegreppet underleveranser tUl att endast avse tillverkning där beställarensvarar för konstmktionen. Standardvaror ingår inle. Avmanufakturbranschens totala saluvärde på 5 500 milj. kr. omfattadeunderleveranserna 650 milj. kr. Den totala produktionen iunderleverantörsföretagen svarade för eller ungefär 1 000 milj. kr. Är 1969 arbetade 14 000 av branschens 72 000anställda i företag som i någon utsträckning var beroende av underleveranser. Vissaav underleverantörsförelagen har medvetet inriktat sig på alt varaunderleverantörer och har ett kvalificerat tekniskt kunnande, en modernmaskinpark och en god organisation. De har specialiserat sig på vissa slag avbearbetningar eller på användandet av en speciell maskinpark. Andra företaghar blivit underleverantörer av mera defensiva skäl. De har exempelvis haftsvårigheter att utveckla och marknadsföra egna produkter eller blivitutkonkurrerade av importvaror. Enligt utredningens uppfattning är den senaregruppen stor inom manufakturindustrin. Utredningensundersökningar har visat på några speciella problem för underleverantörerna ideras förhållande till beställarna. Förflertalet delbranscher visar underleveranlörsandelen ell konjunkturberoende.Beställarna förskjuter vid en lågkonjunktur gärna leveranser eller annulleraribland order. Beställarnas vilja att föra över besläll-ningstUlverkning till deegna företagen ökar, och en hårdare attityd i prisfrågor är också vanlig.Dessutom förekommer det all medelstora och större förelag med lågt kapacitetsutnyttjandei en lågkonjunktur tUlfälligt går ut och konkurrerar om underleveransuppdragen,vilket ytterligare försvårar situationen. I ett högkonjunklurläge kan tillviss del rollerna bli ombytta, men utredningen bedömer att underleverantörernai elt längre perspektiv befinner sig i en svårare situation, framför alltberoende på alt det i allmänhet rör sig om mindre företag. 1974: 63 7 Föralt uppnå en viss riskspridning behåller gärna beställaren själv visstillverkning eller fördelar sin order på två lUlverkare. A andra sidan villmånga underleverantörer undvika att bli alltför beroende av en enda beställare. Denvanligaste formen för överenskommelse mellan beställare och underleverantör ären beställning följd av ett beställningserkännande. Kontrakt förekommer imyckel ringa utsträckning. Även om förfarandet med beställning ochbeställningserkännande är en snabb och smidig metod, framhåller utredningen attkontraklsöverenskommdser medför större säkerhet för underleverantörerna. Orderlängdenuppgår i allmänhet till eller kortare lid. Vissa underleverantörervet inte om de om har några order alls och därmed någon produktion.Den tendens till en ökande, mer långsiktig och detaljerad planering som finnshos beställarna bör enligt utredningen få positiva effekter förunderleverantörernas del. Slutligenframgår all beställarförelagens utnyttjande av alternativa betalningsvillkoribland för med sig betydande likviditetspåfrestningar för underleverantören. Demindre och medelstora företagen Utredningenbehandlar vissa småföretagsfrågor som bedöms ha en väsentlig betydelse förbranschens omvandlingstakt. Av särskUd vikt för små företag och därmed av storbetydelse för branschens konkurrenskraft är företagsledandet. Utredningen drarslutsatsen att företagens omvärld blivit så komphcerad och snabbt föränderligatt det är svårt, framför allt för de mindre företagen, alt inom del egnaföretagels ram upprätthålla den kapacitet och det kunnande som är nödvändigtför ett framgångsrikt företagande. Enligt utredningen finns det därför anledningför företagen alt komplettera med resurser utanför förelaget, dvs. få tillgångtill extern service. Frågan har även studerats av delegationen för de mindreoch medelstora företagen, som föreslagit en utbyggnad av den regionalanäringspolitiska organisationen. Ävengenerationsväxlingsproblemen i familjeföretag, vilka främst berör de mindreoch medelstora företagen, har uppmärksammals av utredningen. I labell 2återges en uppskattning av famUjeförelagens omfattning i branschen. kommer elt betydande antal av branschens familjeförelag att ståinför en generalionsväxlingssitualion mot decenniets slut eller åren därefter,varvid del dominerande problemet kommer att vara möjligheterna för nytillträdandeföretagsledare all lösa ul andra delägare. Prop.1974: 63 8 Tabell 2.Familjeföretagens andel av sysselsättningen 1968 Totalt Anställda Andel antal i familje- i % anställda företag Verktygs- ochredskapsindustri Industri för metallkonstmktioner för metaUträd, -nät, -linor, -kablar Spik-,skruv- och bultindustri Annan byggnadsmetallvamindustri HushållsmetallvaruindustriAnnan metallvaruindustri Anm.Uppskattningen av antalet familjeföretag har gjorts med primärmaterial från SCBrsindustristatistik som grund. Utredningenkonstaterar att manufakturindustrin visar en genomsnittligt låg lönsamhet. Avkaslnmgenpå totalt kapital var i medeltal , på egetkaphal . Detta synes vara en lönsamhelsnivå som ligger inle oväsentligtunder genomsnittet för verkstadsindustrin. Sambandet med efterfrågeutvecklingenär tydligt. Den högsta lönsamheten uppvisas av metalltrådsindustri m. m. samlannan metallvaruindustri, medan handverktygssektorn och hushållsmetallvaruindustrinligger under genomsnittet. Förelagen istorleksgrupperna 2001 000 anställda har svagast lönsamhet, vilket enliglutredningen tyder på att det finns en tillväxttröskel i det angivna slorleksområdet.Vidare konstaterar utredningen att vinstnivån i storstäderna i första handStockholm och varit låg. Högre vinstnivå uppvisarmanufakturindustrin i bl. a. i . Utredningen redovisar enstudie av produklionsfömtsällningarna för varje delbransch, varvidarbetsställena rangordnats efler fallande produktivitet och grupperats itotalt tio grupper. För varje grupp beräknas vinstens andel av förädlingsvärdetsamt investeringar och avskrivningsbehov. Det framgår att det i alladelbranscherna finns elt antal förlustbringande anläggningar. Utredningenberäknar produktionsvolymsutvecklingen under 1970-lalet och jämför sedan medden produktion som de av utredningen gjorda eflerfrågebedömningarna ger utrymmeför. Utredningen får därvidfram en större kapacitet än efterfrågeutvecklingen motiverar. Ulslagningen fömtsattsdå i första hand drabba anläggningarna i de grupper som uppvisar den lägsta produktivUelen. Prop.1974: 63 9 Sammantagetför hela manufakturindustrin innebär en utveckling enligt kalkylerna allnärmare 800 av branschens 1 800 anläggningar befinner sig i en situation därsvårigheter skulle möta från både marknads-och kostnadssidan all på lång siktdriva verksamheten med full kostnadstäckning. Vissadelar av manufakturindustrin präglas av att tUlverkningen är arbetsintensiv ochall den utländska konkurrensen är hård. Hushållsmetallvaruindustrin är härvidden delbransch som bedöms få de största problemen att klarakostnadsutvecklingen. Utredningen befarar alt nära en tredjedel av kapacitetenkommer att slås ul. Även lUlverkningen av handverktyg och handredskap inomverktygs- och redskapsinduslrin väntas genomgå en kraftig strukturomvandling.För de delar av branschen som har byggnadssektorn som huvudsaklig avnämare, melaUkonslmk-lionsindustrioch annan byggnadsmetallvaruindustri, väntas utvecklingen under 1970-talelpräglas av den dämpade byggnadsaktiviteten. Även inom dessa delbranscher väntasen avsevärd utslagning ske. Utredningenkonstaterar all manufakturindustrin uppvisar en något annorlunda arbetskraflssammansältningän övrig verkstadsindustri. Andelen tjänstemän är avsevärt lägre, och framförallt är del relativa antalet tekniker lågt. Mol bakgmnd av all svenskindustri, för att upprätthålla konkurrenskraften, anses böra satsa på entekniskt högt kvalificerad produktion bedöms della som en svaghet. Branschenhar även på arbetarsidan en något annan sammansättning än vad som är vanligt iövriga delar i verkstadsindustrin. SkUlnaden är främst betingad av det storainslaget av svets- och plåtslageriarbete i vissa delbranscher. Möjligen harmanufakturindustrin i övrigt en inriktning på yrkeskategorier som inte varitså efterfrågade som andra. Utredningenpåvisar lydliga regionala skUlnader i yrkesarbetarinlen-siteten. EskUstuna och Anderstorphar yrkesarbelarandelar som är klart lägre än genomsnittet. En annan regional skUlnadgäller arbetskraftens åldersfördelning. SpecieUt och haren tydlig tyngdpunkt på äldre arbetskraft, som kan komma alt ge vissa problem,om ulslagningen av företag går mycket snabbt. Produktionstillväxtenför manufakturprodukter som varuområde och för manufakturindustrin som branschskilde sig enligt utredningen åt . Vid de arbetsställen somhänförs till manufakturindustri tillverkas även andra produkter, motsvarandeca av hela produktionsvärdet. En femtedel av manufakturvarorna producerasvid arbetsställen som ingår i andra branscher än manufakturindustrin. Genomatt förelagen inom manufakturbranschen visat förmåga alt ta upp andra 1974: 63 10 produkter än manufakturvaror samt överta tillverkning avmanufakturvaror som legat på andra verkstadsföretag har branschens produktionsökningunder varit högre, , än produktionsökningen förmanufakturprodukter , som varit . Vid bedömningen av efterfrågeutvecklingen förmanufakturprodukter har utredningen tagit hänsyn till konkurrensen från nyamaterial, främst plast och andra produkter. Eflerfrågelillväxten synesgenomgående bli lägre under 1970-lalel jämfört med 1960-lalet, vilkel anges tiUstor del sammanhänga med lägre expansion hos avnämarna, främst byggnads-ochverkstadsindustrin, samt lägre ökningstakt för exporten. fortsatt starkt imporltryckväntas prägla den svenska manufakturmarknaden under 1970-lalel. Utredningensbedömning i fråga om manufakturprodukternas utveckling framgår av följandesammanställning. Ärlig förändring i % Inhemsk användning 6 4 Utrikeshandeln väntas växa i betydelse trots lägre tUlväxttaktän tidigare, vUket redovisas i följande sammanställning. 1960 1970 "1980 Importens andel av hemmamarknaden, % 19 29 34 Exportens andel av produktionen, % 22 30 35 Utredningens efterfrågeprognos och dess motsvarandebranschprognos återges i tabeU 3. Produktionens förändring inom manufakturindustrinunder Industri för metalltråd, -nät, -linor, -kablar Spik-, skruv- och bultindustri -0,5 Branschprognosenär utarbetad på delbranschnivå med hänsyn lagen till bl. a. produktionens omslällningstaktunder 1960-lalels senare del när del gäller övergång lUl produkter utanförmanufakturområdet eller överlagande av manufakturprodukter från annanverkstadsindustri. Sammantagna innebär delbranschprognoserna attmanufakturindustrins produktion och efterfrågan på manufakturprodukter tillskillnad från mönstret under 1960-lalet väntas öka i ungefär samma takt under 1970-talel,. Den förväntade lägretillväxten torde få betydande konsekvenser för branschens omvandling. De arbelskraftsinsalsersom erfordras för produktionsökningen har utredningen beräknat med hänsyn något lägre produktivitetsökning under 1970-talel än under 1960-lalel,vilket överensstämmer med långtidsutredningens uppfattning. Tjänstemannaandelenförutses sett över hela 1970-talel öka procentuellt, men i absoluta talinnebär delta en nedgång med ca 1 200 från 16 1970. Utredningensanlagande all produktivitetstillväxten blir en procentenhet lägre änunder 1960-lalel innebär vid den väntade produktionsökningen attsysselsättningen i branschen kommer att minska med ca 9 000 personer under1970-talet. Främst förväntas minskningarna beröra delbranscherna hushållsmetallvaruindustri,spik-, skruv- och bultindustri samt annan byggnadsmetallvaruindustri. Vadgäller behovet av maskin- och byggnadskapital har utredningen antagit att de nymvesleringarsom erfordras för alt realisera produktionstillväxten sker i den modernastetekniken. Utredningen beräknar på delta sätl kapitalbehovet under 1970-laleltill ca 3 000 milj. kr. (prisnivå). Detta motsvarar avverkstadsindustrins investeringar. har branschen svarat %av dessa investeringar. Ilöpande priser beräknar utredningen branschens totala kapitalbehov förinvesteringar i omsättnings- och anläggningstUlgångar under 1970-lalet till ca7 500 milj. kr., varvid företagens eget brullosparande torde komma att svaraför en lägre andel av kapitalbehovet än hittUls. Denna ökning av det främmandekapitalets andel kan enligl utredningens uppfattning komma att negativtpåverka investeringsbenägenheten. Utredningenanser att den prognostiserade efterfrågeutvecklingen med all sannolikhet fårbetydande regionala effekter. Utredningen uppehåller sig speciellt vid deorter där omvandlingen får särskilt påtagliga konsekvenser, nämligen EskUstunaoch . Begränsningen innebär dock inte att man bortser från attnedläggningsproblem i branschen kan utgöra direkt hot mot andra mindre orter. Eskilstunapräglas av en ensidig inriktning på industri, varav manufakturindustrin utgören stor del med ca 5 000 anställda. Produktionsinriktningen begränsar en snabbexpansion, varför enligl utredningen en fortsatt nedgång i sysselsättningeninom manufakturindustrin med ca Prop.1974: 63 12 1 000 anstäUda är trolig. Den övrigaindustrin synes inte heller kunna svara för en sådan tillväxt att den ger någraväsentliga, positiva sysselsättningseffekter. Dessutom anser utredningen atttjänstesektorn i , i förhållande lUl flertalet andra orter av sammastorlek, är mycket liten, vUket kan ytterligare negativt påverka den kommandestrukturomvandlingen. Även i Siockholm har manufakturindustrin en inriktning påprodukter med låg tUlväxt, varför en relativt sett betydande nedgång i sysselsättningenär sannolik. Utredningen konstaterar all kostnaderna för arbetskraft ochlokaler är höga i Siockholm och all en industri med manufakturindustrinsstruktur torde få svårigheter alt upprätthålla konkurrenskraften. Utredningen konstaterar att de speciella branschproblemeni stor utsträckning finns inom den frislående manufakturindustrin, som främstbestår av mindre förelag. Där är också nivån på forsknings- och ulveck-lings(FoU-)insalsernalåg. Däremot torde nivån vara hög inom de manufakturområden där stålindustrineller större verkstadsföretag som tillhör andra branscher är verksamma. Vissa av de traditionella manufakturprodukterna kräverenligt utredningen inte någon hög teknisk nivå i tillverkningsprocessen.