prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — a. sänkningen av den statligainkomstskatten /1973 och en i stort sett oförändradkommunal utdebitering. De beräkningar av den privata konsumtionen som nuföreligger visar på en ökning med 1973. En snabbare stegring kundeobserveras först . De realt disponibla inkomsterna stegemellertid som beräknat kraftigt eller mellan 1972 och 1973.Sparkvoten skulle sålunda åter ha stigit kraftigt. Man kan visserligen inte pånuvarande preliminära beräkningsstadium utesluta att den privata konsumtionensreala utveckling kan vara underskattad, men det kan också tänkas att dekraftiga förskjutningarna i disponibelinkomsternas sammansättning mellan 1972och 1973 kan ha medverkat till denna snabba ökning av sparandet. Ett visst stödför en sådan hypotes får man av förhållandet att sparkvoten ökade även under1971, då liknande förskjutningar inträffade. Den offentliga konsumtionen beräknas nu ha ökat med1,i volym 19721973, eller långsammare än vad somframkom i de preliminära beräkningarna . Nedrevideringen gällernästan helt den statliga konsumtionen. Prisstegringarna blev kraftigare än vadsom hade förutsetts. Konsumentpriserna ökade sålunda under loppet av året med7,. Vid en internationell jämförelse framstår emellertid denna ökningstakt De stora importprisstegringarna medverkade i hög grad till attkonstmientpriserna steg så snabbt. Särskilt gäller detta imder fjärdekvartalet då priserna på oljeprodukter steg kraftigt. De kraftiga ökningarna ide internationella jordbrukspriserna fick däremot endast begränsade verkningarpå konsumentprisutvecklingen i till följd avjordbruksregleringssystemets utformning. Prisstegringarna pä vissa baslivsmedelhar också hållits tillbaka genom prisstopp och direkta budgetsubventioner. Påarbetsmarknaden som präglades av en fortsatt svagefterfrågan på arbetskraft och en fortfarande relativt hög arbetslöshet skeddeen klar omsvängning . Antalet obesatta platserbörjade stiga markant och var fler än under motsvarandeperiod 1972. Antalet arbetslösa sjönk , och i ett mot slutet av åretaccelererande tempo. Det genomsnittliga antalet sysselsatta beräknas ha ökatmed ca 40 000 mellan andra halvåren 1972 och 1973. Mellan helåren 1972 och 1973blev emellertid denna ökning bara drygt hälften, eller ca 23 000, till följd avdet svagare arbetsmarknadsläget . Nästan helasysselsättningsökningen avser kvinnor. a. kvarvarande uttag avarbetstidsförkortning och ett mindre antal arbetsdagar 1973 kom det totalaantalet arbetade timmar att sjunka något . Exporten av varor utgjorde den utan jämförelse mestexpansiva efterfrågekomponenten i den svenska ekonomin under 1973.Exportvolymen steg , vilket tillsammans med kraftiga prisstegringar,i synnerhet vad gäller råvaror, medförde att exportvärdet i löpande priser blev27 % större än 1972. Den kraftiga volymuppgången i exporten inträffade i sinhelhet ; mellan första och varexportvolymen ungefär oförändrad. Anledningen härtill var dels att stora delarav exportindustrin snabbt nådde kapacitetstaket, dels att lagemeddragningarnavar koncentrerade . Till en del dämpades också exporten avfärdigvaror till följd av en avtagande tillväxttakt i denutländska efterfrågan. Vad gäller färdigvaror kan det vara av intresse attnotera en ökad marknadsandel för de svenska exportprodukterna . Enmöj-hg förklaring härtill kan vara att den svenska exportindustrin ännu ibörjan av 1973 hade en i jämförelse med konkurrentländerna god leveranskapacitet.I den fas av snabbt stigande internationell efterfrågan som präglade åtminstoneförsta var leveranskapacitet och korta leveranstider troligenviktiga konkurrensfaktorer. Till följd av den svaga inhemska efterfråganbegränsades importens volymökning till . Prisökningarna för importen merän blev emellertid ännu kraftigare än för exporten, varförbytesvillkoren försämrades. Genom den än mer olikartade volymutvecklingen kom emellertidhandelsbalansens överskott att förstärkas med inte mindre än 3,6 miljarder kr.mellan 1972 och 1973. överskottet på handelsbalansen blev därmed 6,7 miljarderkr. De förskjutningar som inträffade på tjänste- ochtransfereringsbalan-sema blev totalt sett små och gick i en för bytesbalansengynnsam riktning. Sjöfartsnettot ökade kraftigt och tvärtemot utvecklingenundel senare år noterades en viss minskning i underskottet i resevalutaposten.Överskottet i bytesbalansen kom härigenom att bli ca . störreän 1972, eller . Sammanfattningsvis kan konstateras att denekonomiska utvecklingen präglades av en mycket stark efterfrågan påsvenska exportprodukter och en svag inhemsk efterfrågan. Denna visadeemellertid en klar förstärkning , ett förhällande som tydligtkom till uttryck i den mycket snabba förbättringen av arbetsmarknadsläget.Utvecklingsmönstret är likartat för de samlade investeringarna i näringslivet,där den tilltagande investeringsverksamheten underbyggdes av den under 1973kraftigt ökade likviditeten. Starkt bidragande till denna likviditetsökning varden mycket gynnsamma vinstutvecklingen i framför allt exportföretagen.Prisutvecklingen i var jämfört med de flesta andra industriländerförhållandevis gynnsam. Händelserna på oljemarknaden mot slutet av åretförefaller inte ha fått några mer omfattande återverkningar påproduktionsmöjligheterna i ekonomin /1974. 1.2Utvecklingen inom olika områden I det följande redovisas ett sammandrag av debedömningar av utvecklingen inom olika områden som presenteras i kapitlen 28.Vissa alternativa bedömningar redovisas i avsnitt 1.3. De förändringar som inträffat på deninternationella oljemarknaden har skapat stora svårigheteratt bedöma den internationella utvecklingen . Visserligen förefallerläget vad gäller oljetillförseln att ha stabiliserat sig, men man synes haanledning räkna med att den drastiskt höjda oljeprisruvån ändrat förutsättningarnaför den fortsatta ekonomiska utvecklingen. En följd härav är bl. a. att de ännuunder tämligen ljusa utsikterna för den internationellakonjunkturutvecklingen nu dämpats. De oljeprishöjningar som företogs under fjärdekvartalet 1973 innebär att importpriset på råolja i stigit med ca160 %. OPEC-länderna beslöt vidare att i fortsättningen fastställa oljeprisernakvartal för kvartal. För tiden är det fortfarandeovisst vilken prisnivå som kommer att gälla. Bil.1 Nationalbudget 1974 7 Vid ett antagande om att oljepriserna även ligger kvar på nu gällande, höga nivå skulle OECD-ländemassamlade importkostnader för olja öka med 1974. Motsvarandemerkostnad för de icke-oljeproducerande utvecklingsländerna skulle uppgå tilldrygt . Mankan utgå från att det betydande inkomsttillskott för OPEC-länderna kommer attleda tiU en kraftigt ökad import i dessa länder, men t. o. m. vid en exempelvis50-procentig volymtillväxt i denna import 1974 skulle kalkylmässigt endast ca10 % av inkomstökningen förbrukas. Vid angivna förutsättningar beträffandeoljepriserna skulle därför ett markant bortfall i effektiv efterfrågan ivärldsekonomin bli följden, i det fall inte detta kompenserades på något sätt.I och skulle bortfallet bli inemot av den samladeutgiftssumman, medan det för skulle bli ungefär hälften såstort. De höjda oljepriserna kommer i första hand attyttra sig i en kraftig försämring i de oljeimporterande ländernas bytesbalansersamt i ett tillskott till stegringen av den allmänna prisnivån. Underantagande om oförändrade oljepriser kan detta tillskottberäknas öka konsumentprisernas stegringstakt i med 2 å 3 procentenheter.Olika övervältringsaktioner mellan löntagare och företagare kan bli följdenhärav varför anpassningen till de högre oljepriserna kan bli relativt utdragen.Det är också möjligt att hushållen i industriländerna drar ner sparkvoten ochdärigenom i varje fall övergångsvis kompenserar ett eljest förväntatbortfall i effektiv efterfrågan. Vidare kan den drastiska höjningen av oljeprisernaväntas ge upphov till ökade investeringar i alternativa energikällor. En annanmotverkande faktor som måste tas med i bedömningen är den påverkan på investeringsefterfrågansom kan komma via de internationella kreditmarknaderna i samband med det kapitalåterflödetill industriländerna från oljeländema som med all sannolikhet är att förutse. Att en sänkning av hushållens sparkvot,investeringar i alternativa energikällor eller effekter via de internationellakapitalmarknaderna totalt sett skulle ge ett efterfrågetUlskott iindustriländerna som skulle vara tillräckligt för att kompensera effekterna avde höjda oljepriserna, förefaller emellertid mindre troligt. Den ekonomiskautvecklingen i 1974 kommer under sådana omständigheter även attbero pä i vad mån den ekonomiska politiken kan väntas bidra till att hållaefterfrågan uppe. Omsorg om den externa balansen liksom hänsyn till de kraftigainhemska prisstegringarna har dock medfört en försiktig hållning tillstimulansåtgärder i flertalet . Mot bakgrund härav torde man fä räkna meden viss dämpning i produktionstillväxten i flertalet utöver densom förutsågs . Omfattningen av dämpningen liksom desstidsmässiga inplacering är emellertid svår att ange, men för 1974torde totalproduktionens ökning i de västeuropeiska länderna stanna vid ca 2,mot i . I den anpassningsprocess till de nya förutsättningarsom de högre oljepriserna innebär väntas i första hand den privata konsumtionenverka återhållande pä den internationella ekonomiska utvecklingen.Bostadsbyggandet kan därutöver väntas visa en kraftig tillbakagång i fleraländer. Den privata konsumtionen kan emellertid efter hand komma att återhämtasig, som näringslivets investeringar framför allt i Förentastaterna men även i vissa västeuropeiska länder kan förutses bibehålla enförhållandevis expansiv utveckling motiverad bl. a. av det i många industrisektorermycket höga kapacitetsutnyttjandet under den senaste högkonjunkturen.Sammantaget kan därvid utvecldingen i den amerikanska ekonomin väntas uppvisaen mer markerad förstärkning under loppet av 1974, varför den fasförskjutningsom rått i förhållande till konjunkturutvecklingen i Västeuropakan komma att återinträda . Jämsides med dämpningen i produktionstillväxten iOECD-länderna kan den internationella handeln förutses visaen mer måttlig tillväxt. Främst gäller detta handeln mellan industriländerna.En emotsedd kraftig uppgång i OPEC-ländernas import bidrar dock till attvärldshandeln likväl kan väntas uppvisa en förhållandevis god expansion 1974eller med 6 a i volym. En tilltagande importökning och en fortsattbetydande exportökning förutses för den svenska utrikeshandeln . Denosäkerhet som vidlåder bedömningen av den internationella konjunkturutvecklingenpräglar även uppskattningen av exportutvecklingen. Mot bakgrund av denbedömning av det internationella läget som återfinns i kapitel 2 har exportensvolymtillväxt uppskattats till . Exporten av råvaror väntas dock minska främst till följd av brist på kapacitet och en upphörande lageravveckling hosproducenterna. Färdigvaruexporten kommer således att svara för det expansivainslaget. Den svenska färdigvaruexporten erövrade marknadsandelar 1973.Förklaringen torde bl. a. ligga i att den svenska industrin vid ingången av1973 hade en viss ledig kapacitet och kunde erbjuda relativt kortaleveranstider. Även 1974 förutses ökningen av marknadsandelarna fortsätta. Förfärdigvaruexporten uppskattas volymökningen till . Det kan nämnas att förverkstadsprodukterna var orderingången vid årets början fortsatt hög ochorderstockarna stora. Volymökningen för verkstadsexporten har antagits uppgåtill . Den tilltagande inflationstakten i världsekonominåterspeglar sig även i starkt stigande priser på de svenska exportvarorna. Mestutpräglat är detta för råvarorna för vilka priserna antagits stiga . Detär höga noteringspriser som slår igenom i leveranserna. Men ocksåför färdigvarorna väntas snabba prisstegringar, 1974. Av den totala ökningen av exportvärdet 1974 om 13miljarder kr. svarar volymökningen för . medan 10 miljarder kr.utgör effekter av högre priser. Den förutsedda förstärkningen av den inhemskaefterfrågan 1974 leder till att tillväxten av importvolymen har antagits stigafrån 1973 till 1974. Som följd av att den inhemska efterfrågetillväxtenbärs upp av utvecklingen inom den privata konsumtionen och lagerinvesteringarnariktas importefterfrågan i hög grad mot verkstadsprodukter. Den ovan nämnda accelerationen i deninternationella prisstegringen ger utslag också i den svenska importen. Av denberäknade ökningen av importvärdet på ca . 1974 utgörprisstegringarna inte . De ökade priserna på råoljaoch raffinerade produkter svarar för drygt hälften härav. Sammantaget leder den ovan angivna utvecklingentill en försämring av handelsbalansen med ca . Med hänsyntill det gynnsamma utgångsläget skulle dock handelsbalansen visa ett visstöverskott även 1974, . Bytesförhållandet försämras dockkraftigt . De förväntade förändringarna på tjänste- ochtransfereringssidan medför att bytesbalansen 1974 uppvisar ett imderskott om ca1 , vilket iimebär en omkastning i negativ riktning om ca 6,5miljarder kr. Den totala produktionen i samhället, mätt frånproduktionssidan, beräknas ha ökat i volym 19721973. Inom industrinvar ökningen väsentligt snabbare, medan produktionsminskningar inomjordbrukssektorn och byggnadssektorn drog ned totalproduktionens tillväxttakt. 1974 väntas den totala tillväxttakten bli avsevärtsnabbare än 1973. För industrins del förutses ungefär samma snabbaproduktionsökning, , som 19721973. Exportefterfrågan väntas tillväxalångsammare som den inhemska efterfrågan väntas utvecklasbetydligt kraftigare än . Inom gruvsektorn torde produktionsvolymenöka 19731974. Även järn- och stålverkens produktion väntas tillväxai snabb takt. beräknas produktionsökningen uppgå till . Inom verkstadsindustrin förutses produktionsvolymen stiga , medanskogsindustriernas tillväxttakt till följd av ett mycket högt kapacitetsutnyttjandeblir lägre än 1973. Den svaga utvecklingen inom byggnads- ochanläggningsverksamheten väntas fortsätta . Byggnadssektornsproduktionsvolym skulle sålunda minska . Pätjänstesidan väntas den privata tjänsteproduktionen öka i volym 19731974, vilket framför allt kan återföras pä den relativt kraftiga ökningen avden privata konsumtionen som förutses . Därmed skullebruttonationalprodukten från produktionssidan öka med 19731974. Enligt bedömningen av utvecklingen påarbetsmarknaden beräknas utbudet av arbetskraft öka med omkring 18 000 personereller . Ökningen av antalet kvinnor i arbetskraftenkalkyleras till ca 21 000 medan antalet män väntas minska med omkring 3 000.Till följd av en fortsatt trendmässig minskning i medelarbetstiden beräknasdet totala arbetskraftsutbudet uttryckt i timmar bli endast obetydligtstörre än 1973. Beträffande efterfrågan på arbetskraft tyder denäringsgrensvisa produktions- och produktivitetsprognoserna på en ökning med0,räknat i timmar 19731974. Detta innebär att det totalaarbetskraftsbehovet mätt i personer skulle öka med omkring 33 000 från 1973till 1974. Inom industrin och den offentiiga sektorn väntas en ökning på 17 000resp. 31 000 personer. Sysselsättningsökningen inom den privata tjänstesektornberäknas bli endast ett par tusen mindre än ökningen inom industrin medanantalet sysselsatta inom jord- och skogsbruket samt byggnadsverksamheten väntasminska. Arbetskraftsutbudets och arbetskraftsefterfrågansförväntade utveck-Ung 19731974 indikerar en minskning av andelen arbetslösafrän till av arbetskraften. Den avtalsmässiga löneökningen tordetotalt komma att uppgå till . Med antagande om en förhållandevis storlöneglidning, , samt en väsentlig förbättrmg av sysselsättningen har dentotala lönesumman beräknats öka . Den förbättrade konjunkturen lederäven till inte oväsentliga ökningar av de enskilda företagarnas inkomster ochkapitahnkomsterna. Beslutade förbättringar av inkomstöverföringarnatill hushållen medför att dessa ökar med . Reformer sominnebär förbättringar av bl. a. arbetslöshetsförsäkring, sjukförsäkring,barnbidrag och bostadstillägg har genomförts. Tillsammans med effekterna avfolkpensionsavgiftens borttagande och övriga här gjorda förutsättningar medfördetta att hushållens disponibla inkomster förutses öka eller 19miljarder kr. Bil.1 Nationalbudget 1974 II Prisutsikterna påverkas i betydande gradav den internationella prisstegringen. Genomslaget från de internationelltbestämda priserna uppgår till . Oljeprishöjningen svarar förknappt hälften härav. De betydande lönekostnadsstegringarna 1974 jämte eftersläpningav importkostnadernas höjning torde medföra att deprisstegringsfaktorer som redovisas i den s. k. restfaktom kommer att svara för3,5 procentenheters uppgång. Vissa höjningar av bostadskostnaderna medför vidareökningar i konsumentprisindex. Sammantaget beräknas konsumentprisindex enligtkonjunkturinstitutets bedömning öka under loppet av 1974. Enjämförelse mellan genomsnittslägena 1973 och 1974 ger dock en något lägreökningstakt, delvis som följd av den tidsbegränsade momssänkningen. Hela denprivata konsumtionens prisstegringar mellan genomsnitten för 1973 och 1974beräknas bli . De reala disponibla inkomsterna skulle med dessaantaganden öka . Sparkvoten är derma gång osedvanligt svårbedömd. Här hardock förutsatts att hushållen inte kommer att använda hela sinkraftigt förstärkta köpkraft för konsumtion. Sparkvoten har förutsatts stiga0,i jämförelse med 1973. Därmed skulle sparkvoten uppgå till 1974. Konsumtionen, mätt i volym, skulle därmed öka , vilket trotsdet ökade sparandet ändå innebär en ovanligt kraftig förbättring av hushållensprivata konsumtionsstandard. De totala fasta investeringarna förutses bli avsamma omfattning 1974 som 1973. För byggnadsinvesteringarna fortgår nedgångenfrån 1973. Minskningen antas uppgå till . För maskininvesteringarnas delär dock bilden klart positiv med en tillväxt om . De expansiva inslagenhärrör främst från industrin och de statliga affärsverken. Industriinvesteringarnahar ökat och ligger nu på en nivå som överstiger 1970 årsmed . Det förhållandet att industrins byggnadsinvesteringar ökarkraftigt kan tyda på en förskjutning i investeringsinriktning mot ettstörre inslag av kapacitetsutvidgande investeringar. Inom de statliga affärsverken är det främstvattenfallsverkets samt luftfartsverkets byggnadsinvesteringar som ökar. De totalainvesteringarna inom statliga affärsverk och myndigheter beräknas tillväxa med5,. Medan maskininvesteringarna ökar inom praktiskttaget samtliga näringsgrenar är den nedåtriktade tendensen klar vad gällerbyggnadsinvesteringarna. En bidragande orsak är den väntade minskningen avbostadsbyggandet . Igångsättningen beräknas till 73 000 lägenhetervarvid effekterna på bostadsbyggandet av den till mervärde- skattenrelaterade tillfälliga kompensationen beaktats. Av igångsättningen utgörsmåhusen 45 000. Flerfamiljshusbyggandet minskar kraftigt. De kommunala investeringarna är till inteoväsentlig del följdin-vesteringar till bostadsbyggandet. a. av denna orsakförutses de kommunala byggnads- och anläggningsinvesteringama minska. Nedgångenför de totala kommunala investeringarna beräknas uppgå till . Enkätmaterialet för handel m. m. tyder på enfortsatt investeringsminskning 1974, hänförlig till byggnadssidan. Som framhållits tidigare är osäkerheten omlagerförändringarnas storlek 1973 avsevärd. förefaller det rimligt atträkna med en viss lageruppbyggnad. har bedömt denna lageruppbyggnadtill ca . Omslaget i lagerinvesteringarnaskulle därmed uppgå till ca . Volymmässigt motsvarar detta ettbidrag till bruttonationalproduktens tillväxt på . Dentotala kapitalbildningen, dvs. summan av lagerinvesteringarna och de fastainvesteringarna skulle därmed öka 1974. Den offentiiga sektorns direkta efterfrågan i formav konsumtion och investeringar har vuxit i någotlångsammare takt än bruttonationalprodukten, räknat i fasta priser. Detsammasynes komma att gälla , då den offentliga efterfrågan väntas öka meddrygt . Denna relativt dämpade utveckling kan i stor utsträckning hänförastill de kommunala investeringarna. Den offentliga konsumtionen, som under 1972och 1973 ökat med knappt 1,5 resp. i volym, väntas ökamed . Ökningen torde bli ungefär lika stor inom den statliga som inom denkommunala verksamheten. Utvecklingen av den offentiiga sektorns inkomster,utgifter och finansiella sparande präglas av starkt ökandeunderskott för den statliga sektorn, fortsatta överskott försocialförsäkringssektorn och ungefärlig balans inom den kommunala sektorn.Utgifterna inom den statliga sektorn har beräknats öka mycket kraftigt över26 % i löpande priser , främst beroende pä stora transfereringsökningar.Det stadiga budgetunderskottet har för uppskattats till 11miljarder kr. Det finansiella sparandet har beräknats till 6,7miljarder kr., vilket innebär en försvagning med . Även socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter ökar kraftigt genom omläggningen till beskattade förmåner vidsjukdom, arbetslöshet m. m. Sektoms finansiella sparande väntas uppgå till11,. 1974, vilket innebär en ökning med ca . Kommunernas finansiella läge har förbättratsmycket påtagligt. Både 1972 och 1973 uppkom finansiella överskott på närmare0,. enligt nationalräkenskapernas uppgifter. förutsesnu en viss försvagning i den finansiella situationen, något som närmast kanbetraktas som en normalisering; det beräknade underskottet uppgår till mindreän . Beräkningarna av kommunernas olika inkomst- ochutgiftsposter visar på en i stort sett trendmässigt normal utveckling under1974. Flera omständigheter gör det ekonomiska läget merasvårbedömt än vanligt. En sådan omständighet är osäkerheten om den statistiskabilden . Skillnaden mellan beräkningarna från användnings- resp.produktionssidan är större än vad den varit tidigare. Tillväxttakten i densvenska ekonomin är enligt de produktionsstatistiska beräkningarnanära nog dubbelt så stor som enligt användningsberäkningarna. Detta medför attredan själva utgångsläget för bedömningarna framstår som mera osäkert än vanligt. Vidare har hushållssektorns utgiftsbenägenhetuppvisat flera oberäkneliga kastningar . De ökningar avhushållens sparbe-nägenhet som kunnat statistiskt registreras under de bådaåren 1971 och 1973 har vardera representerat ett efterfrågebortfall motsvarandemer än av bmttonationalprodukten. Enligt konjimkturinstitutets bedömning kommersparkvoten att uppvisa en viss, fortsatt uppgång mellan 1973 och 1974.Anledning synes inte föreligga att frångå denna prognos. måste man emellertidomgärda en bedömning av detta slag med en mycket stor osäkerhetsmarginal.Kunskaperna om vad som orsakat de senaste årens snabba förändringar isparkvoten är ofullständiga och osäkerheten i bedömningen måstebetecknas som mycket stor. Denviktigaste anledningen till osäkerheten i bedömningen av den ekonomiskautvecklingen utgör dock verkningarna av oljekrisen och av de kraftigt förhöjdaråvarupriserna. Osäkerheten gäller såväl frågan om den fortsatta utvecklingenpå oljemarknaden och på de övriga råvarumarknaderna som frågan om effekternahärav pä vår egen ekonomi och pä de övriga västeuropeiska ekonomierna. Det framstår nu som helt ovedersägligt att defarhågor som man omkring på en del håll hyste om att oljekrisenskulle leda till en snabb och omfattande recession inte kommit att realiseras.Tvärtom har utvecklingen i under de passerade delarna av 1974 såvitt denna kan bedömas av nu tillgänglig statistik kommit attkännetecknas av ett fortsatt uppsving i den ekonomiska aktiviteten. Exportenfortsätter att visa en gynnsam utveckling, industrins order- lägehar fortsatt att förbättras, den privata konsumtionen förefaller med imdantagför vissa av oljekrisen direkt påverkade områden att ha skjutit fart ochläget på arbetsmarknaden har undergått en kraftig förbättring. Det förefaller således som om den förbättring avkonjunkturläget som man kunde se tecken på i vårt land i varjefall fortsatt i stort sett opåverkad av oljekrisen såväl vad gällerden inhemska utvecklingen som exportefterfrågan. Detta förhällande fåremellertid helt självklart inte tas till intäkt för att en sådan utvecklingkommer att känneteckna hela den återstående delen av 1974.