prop · FX03164 · 1974-12-31 00:00:00 — 4. skatt enligt förordningen (1922:260) om automobUskatt, kungörelsen (1934: 122) om skatt å motorfordon, som för tiUfälligt bmkande i riket från utlandet införts, kungörelsen (1951:750) om saluvagnsskatt, förordningen (1963: 116) om trafikomläggnings- skatt, kungörelsen (1964: 43) om skatt å automobil, som av utom lands bosatt person för tillfälligt bmkande i riket här förvärvats, traktorskatteförordningen (1969: 297), vägtrafikskatteförordningen (1973: 601) samt förordningen (1973: 602) om särskild vägtrafik skatt, 5. tull samt avgift enligtkungörelsen (1960: 235) om avgift för växt-skyddskontroll vid införsel avväxter och förordningen (1968: 361) om avgift vid införsel av vissa bakverk, 6. avgift enligt lagen (1967: 340)med vissa bestämmelser om prisreglering på jordbrukets område och lagen (1974:226) om prisreglering på fiskets område, 7. avgift, sora anges i 1 § förstastycket lagen (1959: 552) angående uppbörd av vissa avgifter enligt lagen omallmän försäkring, m. m, samt avgift enligt lagen (1961: 300) om redareavgiftför sjöfolks pensionering och lagen (1968: 419) om allmän arbetsgivaravgift,allt i den mån avgift som här. avses icke omfattas av 1, Förmånsrätten omfattar ej reslavgift och liknandeavgift sora utgår vid försummelse att redovisa eller betala fordringen och ejheller skatte-eUer avgiftstUlägg och förseningsavgift. Dennalag träder i kraft . Utdragav protokollet över finansärenden hället inför Hans Maj:t Konungen ilstatsrådetden . Närvarande:Ministern för utrikes ärendena , statsråden , ,, , , , , , , ,, , , , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning raed statsrådets övriga ledamöter fråga omändring i vägtrafikskatteförordningen (1973: 601), m. m. och anför. Genom olika beslut av statsmakterna under desenaste åren har väg-trafikbeskattningen ändrats i väsentiiga avseenden, Iprop, 1970: 138 föreslogs på grundval av bUskatteutredningens betänkande (SOU1969: 45) Fordonsbeskattningen en omläggning i fem etapper av den årligafordonsskatten för lastbilar, bussar och släpvagnar med en totalvikt över 3ton. Inom raraen för oförändrat totalt skatteuttag uinebar förslaget höjd skattför de tyngsta lastbUama och för släpvagnar samt sänkt skatt för bussar och förmedeltunga och lätta lastbilar. Syftet caed omläggningen var att åstadkomraaen bättre anpassning av beskattningen till den s, k,kostnadsansvarighetsprincipen. Förslaget antogs av (BeU 1970: 58, rskr1970: 377, SFS 1970:450) och den första etappen genomfördes den 1 januari 1971.I prop. 1972: 115 föreslogs att andra etappen av omläggningen skuUe genomförasplanenligt , Även detta förslag antogs av (SkU1972: 59, rskr 1972: 273, SFS 1972: 590). 1971:153 föreslogs att principbeslut skuUefattas om införande av kUometerskatt för brännoljedrivnamotorfordon. För beskattningen föreslogs att stämplande kilometerräknareskulle användas, I fråga om släpvagnar med en totalvikt om föreslogsatt kUometerskatt skuUe införas så snart frågan om den tekniska apparaturen fördessa fordon lösts så, att systemet kunde admirustreras och kontroUerastiUfredsstäUande, beslöt i enlighet med propositionen (SkU 1971: 67,rskr 1971: 339). Genom beslut tillsattes ensärskild nämnd, kilometerskattenämnden (KSN), med uppgift att planlägga ochleda införandet av kilometerbeskattning. På gmndval av bUskatteutredningens slutbetänkande(SOU 1972: 42) Vägtrafikbeskattningen beslöt statsmakterna (prop. 1973:94, SkU 1973:41, rskr 1973:254) bl.a. att kilometerskatt för raotorfordon skuUeinföras i enlighet med principbeslutet. Beskattningen av motorbrännolja i formav brännoljeskatt och särskild skatt på motorbränslen ersattes den 1 januari1974 med en kUometerbeskattning av brännoljedrivna personbilar, bussar ochlastbUar, Den årliga automobUskatten och traktorskatten sammanfördes underbenämningen fordonsskatt raed vissa av kUometerbeskattningen betingadejusteringar för brännoljedrivna fordon som inte är kilometerskattepliktiga ochför släpvagnar sora dras av brännoljedrivna fordon. I övrigt innebar beslutetvissa ändringar i förhåUande tiU vad sora tidigare gäUt, såväl i raaterieUt somi tekniskt hänseende. De nya bestämmelserna är intagna i två förordningar,väg-trafikskatteförordningen (1973:601, VSF) och förordningen (1973:602) omSärskUd vägtrafikskatt, Kungl, Maj:t har därefter utfärdat flerakimgörelser med bl. a. till-lämpnmgsföreskrifter för vägtrafUcbeskattningen(SFS 1973: 776788), utgår viss individuell kompensation tiUjordbmkare som använder bensindriven traktor eUer skördetröska i jordbraket.Kompensationen skaU schablonmässigt motsvara bensinskatten på den bensin somförbmkas vid sådan användning. Gällandebestämmelser m. m. Vägtrafikbeskattningen Allmänt Vägtrafikskatt utgår enligt VSF i form avfordonsskatt och kUometerskatt, Fordonsskatt utgår i princip för aUaregistrerade, ej av-stäUda personbUar, lastbUar, bussar, motorcyklar,traktorer, motorredskap och släpvagnar. Fordonsskatten beräknas på gmndval avfordonets skattevikt, I fråga om personbU, motorcykel, traktor och motorredskapär skattevikten lika med tjänstevikten, I fråga ora övriga fordon ärskattevikten raed vissa begränsningar Uka med totalvikten. Fordonsskatten för bussar och lastbUar varierar medslag av drivmedel. Bensin- eUer gasoldrlvna fordon bUdar därvid en grupp ochövriga fordon, dvs, sådana som drivs med brännolja, gengas eUer elektricitet,en annan gmpp. Lastbilar indelas också i två gmpper beroende på om de ärförsedda raed anordning för påhängsvagn eller inte, Inora varje sådan gruppberor skattens storlek även på fordonens axelarrange-raang. Släpvagnar indelas i tre grupper. Den förstaomfattar släpvagnar med en skattevikt om högst . Inom grappen görsockså en uppdelning i påhängsvagnar och andra släpvagnar. Den andra gruppen omfattarsläpvagnar med totalvikt över sora dras enbart av ben- sin-eller gasoldrivet motorfordon. Den tredje gruppen omfattar släpvagnar medskattevikt över som dras av kilometerskattepliktigt fordon eUer avtrafiktraktor eller registterat motorredskap. Inom de båda sistnämnda gmppernaberor skattens storlek också på om det är en påhängsvagn eller annan släpvagnoch på axelarrangemang. Traktorer indelas i trafiktraktorer och andra traktorer(klass II). Fordonsskatt beräknas som ett grundbelopp för denlägsta skattevikten i viss viktklass och ett tilläggsbelopp för varje helthundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen. Utöver fordonsskatt utgår kilometerskatt förskattepliktig personbU, lastbil eller buss, som är inrättad för att drivas medannat drivmedel än bensin eller gasol, dvs. i praktiken med brännolja. Ävenkilometerskatten beräknas efter fordonets skattevikt med ett grundbelopp ochett tilläggsbelopp. Bensin för drift av motorfordon är belagd med skattenligt förordningen (1961: 372) om bensinskatt. Skatten utgör förliter. Gasol för motordrift är belagd med skatt enligt förordningen (1964: 352)om gasolskatt. Skatten utgör för liter. För buss med högre tjänsteviktän är dock gasolskatten endast för liter. Fordonsskatten, kilometerskatten och bensinskattenär specialdestine-rade till vägväsendet och vägtrafikväsendet. Vid sidan häravutgår skatt på vägtrafiken utan specialdestinering. Enligt förordningen (1973:602) om särskild vägtrafikskatt utgår sålunda särskild fordonsskatt för trafiktraktoreroch motorredskap som inrättats för brännoljedrift. Särskild fordonsskatt utgårockså för skattepliktig släpvagn med skattevikt över , som drasantingen av kilometerskattepliktigt fordon eUer enbart av traktor ellermotorredskap. Enligt samraa förordning utgår särskild kUometerskatt förbrännoljedrivet kilometerskattepliktigt motorfordon. Densärskilda vägtrafikskatten är avsedd att motsvara den /74slopade skatten på brännolja enligt förordningen (1966: 21) om särskild skattpå motorbränslen. Skatten på bensin och gasol enligt nämnda förordningarbetades in i förordningen (1957: 262) om allmän energiskatt. F. n.utgår skatt på motorbränslen med följande belopp (öre för liter): energiskatt (ej special-destinerad) (special- (special- öre/I destinerad) destinerad) De grundläggande bestämmelserna om skattepUkt,skattskyldighet m.m. finns i VSF. Dessa kompletteras med bestämmelser omuppbörd, avstämpling av kiloraeterräknare m. m. i vägtrafikskattekungörelsen(1973: 776). Fordonsskatt och kilometerskatt för ett fordon skaUbetalas av den som är eUer bör vara antecknad i bUregistret som ägare tiUfordonet; Fordonsskatt betalas i förskott för skatteår, som utgör 12 kalendermånåder, eUer om skatten överstiger föi skatteperiodom tre kalendermånader. Fordonsskatt utgår aUtid föi minst en kalendermånad.Kilometerskatt betalas i efterhand för skatteperiod, som normalt omfattar trekalendermånader men som i vissa fall kan omfatta två eller fyrakalendermånader. Skattskyldig i fråga om fordonsskatt är den somäger fordonet vid ingången av den kalendermånad under vilken skatten skaUbetalas. Om skatt skall betalas därför att skatteplikt inträder för ett fordonär det ägaren vid skattepliktens inträde som är skattskyldig. När det gällerfordonsskatt som faststäUts genom särskUt beslut av länsstyrelse åvilarskattskyldigheten den som ägt fordonet, skatten avser. DetsammagäUer skatt som faststäUts genom beslut om efterbeskattning. I fråga om kilometerskatt åvilar skattskyldighetenden som äger fordonet vid ingången av den kalendermånad under vUken skattenskaU betalas, dvs. vanligen månaden efter utgången av skatteperioden. Dettagäller även om fordonet överlåtits. Någon uppdelning av skatten görs alltsåinte på tid före och efter överlåtelsen. När det gäller kilometerskatt somfastställs genom särskUt beslut eUer genom beslut om efterbeskattning är denskattskyldig som ägt fordonet skatten avser. Om skatt skall återbetalas därför att skattepliktenför fordon upphört görs återbetalningen tiU den som ägde fordonet närskatteplikten upphörde. Skattepliktigt fordon fär inte brukas om tiUbetalning förfallen fordonsskatt eUer, i förekommande fall, kUometerskatt fördet innevarande och det närmast föregående skatteåret inte erlagts. Från dettabrakande-förbud gäller undantag bl. a. när fråga är om skatt som åvilar avbelalningsköparefrån vilken fordon återtagits. Utan hinder av att köparen har en skatteskuld påfordonet får detta i sådant faU användas sedan det återtagits. Vad som gäUer i fråga om fordonsskatt ochkilometerskatt gäller också särskild fordonsskatt och särskUd kilometerskatt. Enligt kungörelsen (1973: 777) om återbetalning ochavräkning av vägtrafikskatt m. m. för fordon som använts utom riket återbetalasfordonsskatt för som en kilometerskattepUktig buss eUer lastbilanvänts utom riket. Detsamma gäUer i fråga om fordonsskatt och särskildfordonsskatt när släpvagn med skattevikt över använts Prop, 1974:164 20 KUometerskatt och särskUd kilometerskatt utgår inte för den körsträckasom tiUryggaläggs utomlands med lastbil eUer buss. Återbetalning och avräkning sker automatiskt isaraband med uppbörd av vägttafikskatt. Återbetalning sker för avutlandsvistelsen raed av raånadsskatten för fordonet. TiU grand för återbetalning och avräkning liggeruppgifter som i första hand skaU lämnas tUl tuUmyndighet vid ut- och inresa.TuUmyn-dighet tiUhandahåller en blankett på vUken den som svarar för fordonetantecknar fordonets registreringsnummer. I fråga om kilometerskattepliktigbuss eUer lastbU skaU blanketten också stäraplas i kilometerräk-naren.Blanketten återlämnas därefter till tuUmyndigheten, som förser den meddatumuppgift och därefter skickar den tiU bilregisternämnden. I vissa faU kan fordon föras över gränsen mot Norgepå plats där tuUanstalt saknas eUer på tid då tuUanstalt är stängd. För attfordonsägaren i sådana faU skall få återbetalning eUer avräkning av vägtrafikskattkrävs dels att han i förväg anmält tiU att han avser attföreta sådana resor, dels att han stämplar av räknaren och lämnar uppgift omräknarstäUningen och om datum för ut- och inpasseringen till bihegisternämndenefter utgången av och kalendermånad. Den som inte lämnar föreskrivna uppgifter om ut-eller inresa går miste om återbetalning eUer avräkning för den resan. Det nu nämnda återbetalnings- ochavräkningssystemet orafattar inte personbilar. Detta innebär bl.a. attkUometerskatt utgår även på utlandskörningar med brännoljedriven personbil. FuUföljande av 1970 ärs riiisdagsbeslut. Genom 1963års trafikpolitiska beslut accepterades den s. k.kostnadsansvarighetsprincipen för trafik av olika slag. Enligt denna principskaU varje trafikgren svara för de kostnader den orsakar samhället. När detgäller vägtrafiken skaU dessutom varje fordon påföras avgifter som täcker dekostnader fordonet orsakar. föreslog i betänkandet (SOU1969: 45) Fordonsbeskattningen att de specialdestinerade vägtrafikskatternaskulle omfördelas på de olika vägtrafikfordonen för att man därigenom skulle nåbättre överensstämmelse med kostnadsansvarighetsprincipen. Den undersökningutredningen gjort visade i stort att en skattehöjning var motiverad för detyngsta lastbilarna och för släpvagnarna medan skatten borde sänkas förmedeltunga lastbUar samt för bussar och bensin- eller gasoldrivna lastbUar.Fordon med en totalvikt om högst berördes inte av förslaget. Förslagetavsåg endast en omfördelning av skatten och således inte någon ändring avtotala skatteuttaget. Omfördelningen beslöts som nämnts tidigare avstatsmakterna . Därvid godtogs också utredningens förslag att omfördelningenskulle genomföras i fem etapper enligt följande: etappI av hela omläggningen etapp II " " etapp III " " etapp IV " " etapp V " " EtappernaI och II har genomförts planenligt. Kilometerskatt för personbilar. Som nämnts tidigareutgår fordonsskatt för personbilar med belopp som varierar endast medtjänstevikten. Drivmedlet saknar aUtså betydelse för fordonsskattens storlek. På bensin som används för raotordrift utgår delsbensinskatt med för liter (specialdestinerad), dels aUmän energiskattraed för liter (ej specialdestinerad). Före utgjordeenergiskatten för liter. DärtiU utgick särskUd motorbränsleskatt raed 18öre för liter. För personbUar som drivs raed annat drivmedel änbensin eUer gasol utgår kUometerskatt enligt VSF och särskUd kUometerskattenUgt förordningen (1973: 602) om särsldld vägtrafikskatt. KUometerskatten beräknasefter personbilens tjänstevikt. Om tjänstevikten är högst utgårkilometerskatt med för och särskild kilometerskatt raed8,för tio kUoraeter, tiUsararaans per . Ärtjänstevikten tUlkommer kUometerskatt med och särskildkiloraeterskatt raed , tUlsamraans för tio kUoraeter. Sammabelopp tUlkomraer för varje efterföljande in-tervaU ora i tjänstevikt. 1973: 94 uttalade jag bl. a. att enjämförelse meUan skattebelastningen på bensindrivna och på brännoljedrivnapersonbUar visade, att de förra genoragående belastas med en högre totalbeskattrung. Jag anförde vidare att det vid övergången tUl en kilometerbeskattningav de brännoljedrivna fordonen skapades föratsättningar för att åstadkomraa enmera likvärdig beskattning av personbUarna. Jag anmälde också att min avsiktvar att närmare låta undersöka de antydda förhållandena och på grundval därav prövafrågan om och på vUket sätt en ändrad avvägning borde ske av beskattningen avbrännoljedrivna och bensindrivna personbilar inom ramen för ett oförändrattotalt skatteuttag på dessa bilar. uttalade i detta sammanhang(SkU 1973: 41) att förslaget var väl raotiverat men att åtgärder i detta syfteine nödvändigtvis måste ske inom ramen för ett oförändrat skatteuttag.Utskottet förutsatte att en sådan åtgärd lämpligen kunde genomföras från ochmed 1975. I fråga om skattelättnader för brännoljedrivnapersonbilar vid ut-landskörning föreslog bilskatteutredningen i slutbetänkandetatt körsträckan utomlands skulle avräknas vid bestämmande av kUometerskatt.Det skuUe enligt utredningen ankomma på föraren att hämta ett av-stämplingskortpå tullanstalt vid ut- eller inpassering, att stämpla kortet ochatt lämna det till tuUmyndigheten. BUen skuUe föras i den röda fil som skallanvändas vid medförande av tuUpUktigt gods. Som alternativ skulle fordonetförses med sådant rött märke som vid vissa tullstationer skall fästas påfordonet vid medförande av tuUpliktigt gods. När gränspassage får ske utantuUkontroH föreslogs att fordonsägaren själv skuUe stämpla av räknaren ochsända in avstämplingskort tiU bUregistret. Utredningens förslag mötte kritik särskilt frångeneraltuUstyrelsen, som i första hand föredrog ett deklarationsförfarande. Iandra hand angav styrelsen att berörda fordon borde förses med ett särskiltyttre igenkänningstecken. 1973: 94 förordade jag att debrännoljedrivna personbUarna inte skulle omfattas av de skattelättnader i frågaom utlandskörningar, som föreslogs för bl. a. de brännoljedrivna nyttofordonen.Jag anförde dels alt det i många fall var fråga om privatresor, där någonkonkurrenssituation inte föreligger, dels att skatten per kilometer är låg ochdels att kontrollsvårigheter kunde uppstå vid ut- och inresan. Skatteutskottetpekade i sitt tidigare nämnda betänkande på de skatteförmåner som debrännoljedrivna personbUarna åtnjöt jämfört raed de bensindrivna. Med hänsynhärtiU accepterades förslaget i propositionen men utskottet anförde attskattelättnaden vid utlandskörning borde tas upp tUl förnyad prövning ochgenomföras med den av utskottet förordade ändringen i beskattningenav de brännoljedrivna personbUarna. godtog utskottets betänkande(rskr 1973: 254). I enlighet härmed tar jag upp frågan i det följande. Kilometerskatt för släpvagnar. betänkande (SOU 1970: 36) Kilometerbeskattning föreslogutredningen att kilometerskatt skulle införas för motorfordon, som inte varbensindrivna och för sådana släpvagnar med totalvikt över som dras av nunämnda motorfordon. Kilometerskatten skuUe ersätta den specialdestineradebrännoljeskatten och gasolskatten samt fordonsskatten. Den särskildamotorbränsleskatten på brännolja liksom gasolskatten och energiskatten på gasolkunde lätt inarbetas i kilometerskatten. Beskattningen skulle i fråga omsläpvagnar grandas på icke stämplande s. k. navmätare. 1971: 153 uttalade jag att principbeslutborde fattas om införande av kilometerskatt förbrännoljedrivna motorfordon. Endast för dessa fordon fanns då en användbarstämplande kilometerräknare. Brännoljebeskattningen orsakade dessutom vissatiU-lämpningssvårigheter. I fråga om sådana släpvagnar med totalvikt över treton, som dras av kilometerskattepliktiga motorfordon, uttalade jag attkUometerskatt borde införas så snart frågan om den tekniska apparaturen löstsså, att systemet kan administreras och kontroUeras tillfredsställande.Riksdagen beslöt i enlighet med propositionen (SkU 1971: 67, rskr 1971: 339). I sitt slutbetänkande (SOU 1972: 42)Vägttafikbeskattningen föreslog bilskatteutredningen att kilometerskatten fr.o. skuUe orafatta släpvagnar raed skattevikt över treton sora dras av kilometerskattepliktigt fordon. Utredningens förslag att låta även släpvagnar fallaunder kUometerskatten accepterades allmänt av remissinstanserna underfömtsättning att räknarfrågan lösts. 1973: 94 förklarade jag undersamma föratsättning att jag bittädde utredningens förslag om kUometerskatt försläpvagnar. Något konkret förslag i frågan lades inte fram utan jag förklaradeatt jag avsåg att återkomma när klarhet vunnits om de tekniskaförutsättningarna för en sådan beskattning. Frågan om att ersätta även den årligafordonsskatten med kiloraeterskatt har också diskuterats i olika sararaanhang.För egen del uttalade jag i prop. 1973: 94 att det var för tidigt att taställning till beskattningens utformmng på . Med stöd av bemyndiganden har sedan år1953 utgått individuell kompensation med schablonbelopp för skatten på denbensin, som förbrakats i jordbraket tiU bensindrivna traktorer. Gmndema förkompensationen har angetts i prop. 1953; 20. Kompensation utgick med 275 kronorper traktor fÖr och raed för . I enlighet med vad somföreslogs i prop. 1954: 112 utgick kompensation med 325kronor per ttaktor och år. Beräkningen av schablonbeloppet skedde urspmngligenpå grandval av det statistiska material, som förelåg om bensinförbrakningen år1950 vid traktordrift på jordbruk med en åkerareal av . Dengenomsnittiiga bensinförbrukningen vid sådan traktordrift beräknades tUl ca och traktor. En sjättedel ansågs gå åt vid körning på väg, förvUken förbrukning kompensation inte skulle lämnas. Höjningarna avkompensationsbeloppet ägde saraband med höjning av bensinskatten från 25 öretill per liter och till per liter . På grundval av nya beräkningar av den totalakonsumtionen av bensin för traktordrift inom jordbraket höjdesschablonbeloppet tiU och traktor från och med år 1958.Genomsnittsförbrukningen beräknades då tiU per ttaktor och år.Bensinskatten höjdes tiU per Uter och tiU perliter . Dessa ändringar i skatten föranledde inte någon ändringav kompensalionsbeloppet. Enligt statens jordbruksnämnds statistiskaberäkningar om bensinförbrukningen uppgick den genomsnittiigabensinförbrakningen till per traktor och år.Kompensation borde därför utgå med fem sjättedelar av bensinskatten för 824liter eller med 1969: 45 med förslag tUl ttaktorskatt föreslog jag dock,med hänsyn tUl önskvärdheten av att åstadkomma ett enkelt skattesystem förtraktorerna, att de bensindrivna traktorerna i klass II skuUebeskattas på samma sätt som övriga traktorer i denna klass och att kompensationför de bensindrivna traktorema skulle utgå även för den bensinförbrukning somhänförde sig tiU köming på väg. Härigenom skuUe eventueUadubbelbeskattningseffekter undvikas som administrativa och kontroUmässigafördelar skuUe nås genom att samtliga traktorer, oavsett användning avdrivmedel, fogades in i traktorskattesystemet. I enlighet härmed förordadesatt kompensationsbeloppet skuUe höjas tUl för traktor och år frånoch med . Förslaget antogs av (BeU 1969: 35, rskr 1969: 207).Beloppet har inte ändrats. F. n. tillämpas följande bestämmelser. Kompensationges under förutsättning att traktorn registrerats som bensindriven och förseddmed gummihjul och att den använts i jordbruk, även köksväxt-, frakt- ochbärodUng, på åker. Som åker räknas därvid mark som lagts underplog och nyttjas för växtodling. Restitution utgår med tUl den somhela året varit registrerad sora ägare tiU traktom och raed tiU densora varit registrerad som ägare under mindre än men minst sexmånader av året. Ansökan om restitution görs på särskUd blankett och sänds intiU jordbmksnämnden senast den 1 febmari året efter det kalenderår ansökanavser. Ansökningsblanketten skickas ut genom bilregistemämnden utan särskildbegäran och är vid utsändandet försedd med vissa uppgifter, som hämtats ur bilregistret.Avgörande för om traktor skall anses ha innehafts är om jord-brakaren ståttantecknad i bUregistret som ägare av ttaktorn. I enlighet raed förslag i prop. 1957: 95 (BeU 1957:35, rskr 1957: 179) utgår kompensation också i de faU bensin förbrukats fördrift av skördetröska I jordbruket, Korapensation utgår med försjälvgående tröska och med för bogserad tröska. Sora viUkor förkompensation i dessa fall gäller att endast bensin kommit tUl användning viddriften och att skördetröskan faktiskt använts vid skörden.Kompensation utgår dock inte om användningen av tröskan varit så ringa att detuppenbariigen inte är rimligt att korapensation utgår. Därvid gäller, attbogserad ttöska skall ha använts på åker och självgåendetröska på minst fera hektar åker. Statens jordbruks-närand handlägger frågor omkompensation även i dessa fall. Kompensationsbeloppen beräknades på grundvalav statistiskt material rörande den genomsnittliga förbrukningen av bensinunder åren 1954 tUl 1956. Förbrukningen beräknades därvid tUl perår för självgående tröska och tUI för bogserad tröska. Om samma tröska under skörden använts av flera,betalar jordbmksnämnden ut kompensation tUl den som innehade tröskan den 15augusti. har lagt upp ett registeröver innehavare av bensindrivna självgående skördetröskor och av bogseradeskördetröskor med bensindriven hjälpmotor. TiU varje i registret upptageninnehavare av skördetröskor skickar nämnden efter skördesäsongens sluten blankett för ansökan om skattekompensation .