prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Beträffande juridiska personers förvärv har 90 sådanagjorts av företag, som bedriver förädling eller distribution avjordbruksprodukter, 1 048 av företag som bedriver förädling av skogsprodukter,1 016 av exploateringsföretag och 753 av andra företag. Av de förvärv somskogs-förädlingsföretagen gjort har förvärvsegendomen i 553 fall legat i skogsbruksbygdeller i skogsbruksdominerad mellanbygd, medan egendomen i 233 fall legat ijordbmksbetonad mellanbygd och i 168 fall i område, som hänförs tilljordbruksbygd. I 823 fall har skogsförädlingsföretagens förvärv inneburit enutvidgning av tidigare innehav i området. Av de fysiska personernas förvärv har14 750 gjorts av yrkesverksamma jordbrukare. 8 958 förvärv har avsett ejbestående brukningsenheter. Beträffande förvärv som undantasjordförvärvslagens prövning har ca 54 400 sådana ägt rum i form av släktförvärvomfattande en areal av ca 483 400 ha åker och 1 803 600 ha skogsmark. I 3 521faU har kommuner stått som förvärvare. Erfarenheterna av tillämpningen av jordförvärvslagenhar inte föranlett lantbruksstyrelsen att föreslå ändringar av den. Lantbruksnämndernas inköps- och försäljningsverksamhet,som sker med anlitande av jordfonden, är av stor vikt för jordbmkets strukturrationalisering.Fonden uppgår tUl ca 277 milj. kr. De medel som finns odisponerade eller flyterin vid fastighetsförsäljningar m. m. beräknar jag räcka tUl förinköpsverksamheten m. m. under /75. Anslaget bör därför förasupp med oförändrat . 1974:1 Bilaga 11 154 Jag hemställer att Kungl. att tUlJordfonden för /75 anvisa ett investeringsanslag av . Vad föredraganden sålimda medinstämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:t Konungen. .,_, Ul b. v? Enhet fö administ rationali Enhet fö administ service Rådgivni och utbi enhet S'2« .G > x; o A. Jordbruksdepartementetro. 14 Kommittéer m. m. B. Jordbruketsrationalisering m. m. 16 Lantbruksstyrelsen 20 Lantbruksnämnderna 22 Kursverksamhet för jordbruketsrationalisering m. m. 23 Bidrag till jordbruketsrationalisering, m. m. 25 Bidrag tUlträdgårdsnäringens rationalisering m. m. 26 Täckande avförluster på grund av statlig kreditgaranti 29 Bidrag tillsärskilda rationaliseringsåtgärder i , m.m. 31 Odlings- ochbyggnadshjälp åt innehavare'av vissa krono- 32 Befrämjande av husdjursaveln m. m. 33 Statens hingstdepå och stuteri:Uppdragsverksamhet 34 Bidrag till statens hingstdepå ochstuteri 35 SärskUt stöd åt biskötsel ochväxtodling 35 Bidrag tUlSvensk matpotadskontroU 36 Restitution av bensinskatt tillträdgårdsnäringen 37 Främjande av rennäringen 38 Kompensation för bensinskatt tiUrennäringen 42 Prisreglerande åtgärder påjordbrukets område 42 Kostnader förberedskapslagring av livsmedel och foder- 43 Stöd tiUjordbruket i norra 43 Särskilt övergångsbidrag åtjordbrukare, m. m. 44 Bidrag till bokföringsverksamheteninom jordbruket 44 Bidrag till permanentskördeskadeskydd 45 Administration av permanentskördeskadeskydd m. m. 49 Bidrag till skogsvårdsstyrelserna 52 Bidrag till skogsförbättringar 54 Vägbyggnader på skogar i enskild ägo 57 Åtgärder förökad skogsproduktion i m. m. 58 Kursverksamhetför skogsbrukets rationalisering m. m. 61 Fiskeriintendenter m. m. 63 Främjande i allmänhet avfiskerinäringen 64 Kursverksamhet på fiskets område 65 Bidrag till fiskehamnar m. m. '74 000 000 '10 100 000 66 Isbrytarhjälp åt fiskarbefolkningen 20 000 67 Restitution av bensinskatt tiUfiskerinäringen 1 162 000 67 Särskilt omställningsstöd tillfiskare, m. m. 68 Täckande av förluster vid statligkreditgaranti till fiske 1 000 69 Kostnader för fiskeutredningar ivattenmål m. m. 69 Ersättning till strandägare förmistad fiskerätt m. m. 70 Fiskeriundersökningsfartyg 1 000 000 70 Bidrag till fiskare med anledning av avlysning av fiskevatten 1 000 72 21 520 000 74 Täckande avvissa kostnader för köttbesiktning vid kontroll- slakterier 9 160 000 75 Statensveterinärmedicinska anstalt 16 354 000 77 Anskaffande avviss laboratorieutmstoung m. m. 78 Veterinärstaten 23 287 000 79 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar,m. 79 Bidrag till djursjukvård i vissafall 600 000 80 Veterinärinrättningen i 700 000 Statens centrala frökontrollanstalt: 81 Förvaltningskostnader 10 084 000 82 Utrustning 60 000 82 8 290 000 84 Bekämpande av växtsjukdomar 150 000 85 Statens lantbrukskemiskalaboratorium 4 233 000 86 Statens maskinprovningar 2 928 000 89 Förvaltningskostnader 54 512 000 95 Driftkostnader 11557 000 95 Bokinköp m. m. 96 Försöksverksamheten 26 665 000 97 Lantbruksdriften vidförsöksstationerna ra. 98 Förvaltningskostnader 25 720 000 100 Driftkostnader 7 892 000 100 Bokinköp m. m. 101 Försöksverksamhet 370 000 101 Lantbruksdriften vid försöksgården Skogshögskolan: 102 Förvaltningskostnader 17 432 000 104 Driftkostnader 13 553 000 105 Bokinköp m. m. 106 Inredningoch utrustning av lokaler vid jordbrukets högskolor m.m. 18 000 000 114 Ersättningar till sakkunniga i befordringsärenden, m. m. 114 Jordbruksforskning 10 120 000 115 Stöd till kollektivjordbruksteknisk forskning 1 185 000 115 Bidrag till Sverigesutsädesförening- 6 882 000 116 Bidrag till viss praktisktvetenskaphg växtförädHng 255 000 117 Skoglig forskning 3 625 000 117 Stöd tillkollektiv forskning rörande skogsträdsförädling och skogsgödsUng m. m. 118 Stöd tillkollektiv skogsteknisk forskning 3 600 000 119 Bidrag tih Skogs-ochlantbruksakademien 295 000 119 Statens skogsmästarskola 1571000 121 Reseunderstöd för studier m. m. 39 000 121 Bidrag till viss ungdomsverksamhet 500 000 H.Miljövård m. m. 122 '25 984 000 123 Miljövårdsinformation 2 000 000 125 Ersättningar vid bildaiide avnaturreservat m. m. 126 Värd av naturvårdsområden m. m. 10 600 000 Stöd tUl idrotten: 128 Anläggningsstöd m. m. 24 400 000 130 Miljövårdsforskning '20 560 000 130 Stöd tUlkollektiv forskning inom miljövårdsområdet 2 500 000 131 Särskildaundersökningar inom miljövårdsområdet, m.m. 4 000 000 132 Bidrag tiU kommunalaavloppsreningsverk m.m. 155 000 000 135 Bidrag tUl miljövårdande åtgärder inom industrinm. 141 Ersättning för vissa skador avrovdjur, m. m. 142 Bidrag till Förenta Nationemasmiljöfond 5 000 000 377 359 000 I. 143 Servitutsnämnder, m. m. 143 Bidrag vid förlust på grund avnaturkatastrof m. m. 144 Bidrag till vissa internationellaorganisationer m. m. 145 Ersättning för förvaltningen avvissa lånefonder 12 000 145 Ersättningarför vissa besiktningar och syneförrättningar 5 000 Summaför driftbudgeten 1 854 178 000 146 Markförvärvför naturvårdsändamål, m. m. 146 Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m. 148 Fiskerilånefonden 1 000 000 148 Lånefondentill främjande av beredning och avsättning av fisk m. m. 149 Statensfiskredskapslånefond 200 000 Fondenför förlag till statsverket 150 Lagring avjordbruksprodukter 150 Inlösen av inhemskt oljeväxtfrö 150 delfond: Lagring av jordbruks- / produkter för beredskapsändamål Summa förkapitalbudgeten 55 901 000 Totaltför 1910 079 000 Bilaga12 till statsverkspropositionen 1974 Prop. verksamhetsområde omfattarförutom handelspolitik bl. a. exportfrämjande åtgärder, pris-, konkurrens- ochkonsumentfrågor, ekonomiskt försvar samt patent- och registreringsfrågor.Krigsmaterielinspektionen inom departementet kontrollerar tUlverkning ochutförsel av krigsmateriel. TiU departementet hör de statsägda företagen Svenskapenninglotteriet aktiebolag och Aktiebolaget . Departementets budget föreslås öka med 84,9 milj. kr.tUl 386,9 milj. kr. Europeiskagemenskaperna (EG) avtal med den europeiska ekonomiskagemenskapen (EEC) trädde i kraft . Den första tullsänkningen i förhåUande till EG-ländernaägde rum , då tullarna för huvuddelen av industrivarornasänktes . En ytterligare sänkning med 20%skedde . Enligt den i avtalet fastställda tidtabellen kommertullarna för i huvudsak alla industrivaror att vara helt avvecklade den 1 juli1977. Den tuUfrihet som tidigare gällt inom Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA) behålls i allt väsentligt i handeln med deEFTA-länder som inträtt som medlemmar i , dvs. För ett antal känsliga varor, främst vissa pappers- ochstålprodukter, gäller särbestämmelser. Dessa innebär bl. a. en långsammare taktför tullaweckhngen samt möjlighet att i vissa fall ta utden tull som tillämpas mot utanförstående länder. 1 enlighet med avtalet har upprättats en blandadkommitté som har till uppgift att administrera avtalet och följa desstillämpning. 1 den blandade kommittén ingår representanter för och förEG. Kommittén har sammanträtt två gånger . Kommittén har tillsatten särskild tullkommitté för behandling av ursprungs- och tullfrågor.Tullkommittén har haft tre möten . Arbetet i den blandade kommittén och i tullkommitténhar främst avsett frågor som sammanhänger med den praktiskatillämpningen av avtalet, främst i fråga om ursprungsreglerna. Den blandadekommittén har bl. a. beslutat om ändringar i ursprungsreglerna som ytterligare Prop.1974:1 Bilaga 12 2 säkerställerbevarandet av ridigare tullfrihet meUan de ursprungliga EFTA-länderna. Besluthar också fattats om att genomföra förenklingar i proceduren förursprungsdokumentationen, bl. a. införande av en enhetsblankett EUR. 1 fr. o.m. , som innebär lättnader av betydelse för handeln. 1 blandade kommittén har vidare behandlats en radtekniska problem rörande avtalets tillämpning, t. ex. frågor omvarudefinitioner som hänger samman med de indikativa kvantitetsramar som gällerför vissa varor. Frän svensk sida har i blandade kommittén föreslagitsatt diskussioner skall inledas om möjligheterna att utvidga avtalet att omfattaytterligare varor hänförliga tiU kapitel 1-24 i Bryssel-nomenklaturen, t. ex.sådana EFTA-frihandelsvaror som inte omfattas av avtalet med på jordbmks- och fiskeområdena har också tagits upp frän svensk sida. har under diskussionerna i den blandadekommittén erinrat om intresset för närmare samarbete när det gäller offenthgupphandling, miljövård, transportpolitik och undanröjande av tekniskahandelshinder. avtal med den europeiska kol- ochstålgemenskapen () trädde i kraft . Som följd häravkommer ett prissystem som motsvarar det inom tillämpade att från nämndatidpunkt tUlämpas i handeln mellan och . Trots attCECA-avtalets ikraftträdande fördröjts genom att ratificeringsproceduren inomgemenskapen inte slutförts förrän har genom särskUdöverenskommelse tullavvecklingen för CECA-varor kunnat påbörias såsomförutsetts i avtalet. Den första tullaweckhngen ägde sålunda rum den Iapril 1973. En ytterligare sänkning ägde rum . Inför de första tullsänkningarna vidtogs i Sverigeomfattande förberedelser för att ursprungsregelsystemet skulle kunna tillämpaspå ett korrekt och smidigt sätt som skulle underlätta för exportöreroch importörer att utnyttja tullsänkningarna. En intensiv informationsverksamhetägde rum inom näringslivet bl. a. innefattande ett stort antal kurser förberörda företag. Rådgivning har ägt mm från sida liksom frånSveriges exportråd och näringslivets organisationer. har i samrådmed och generaltullstyrelsen utgett , enhandbok rörande ursprungsreglerna och till-lämpningen av dessa. Regelbundnakontakter äger rum mellan myndigheter, organisationer och näringslivet bl. a.i en särskUd kontaktgrupp inom kommerskollegium. Behovet av ändringar ochkompletteringar av ursprungsreglerna utreds av kommerskollegium på grundval avde erfarenheter som företag och myndigheter fått vid tillämpningen. Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA) Två av EFTA:s ursprungliga medlemsländer,och , inträdde som medlemmar i tidpunkt trädde frihandelsavtal i kraft mellan , , ochÖsterrike å ena sidan och EG å den andra. mellan ochEG trädde i kraft . förhandlingar med EG resulterade i ettfrihandelsavtal som undertecknades . Det trädde i kraft den 1juli 1973. Det till EFTA associerade paraferade den 21juli 1972 ett frihandelsavtal med EG. Detta undertecknades den 5 oktober 1973och trädde i kraft . Samarbetet inom EFTA fortsätter under de nyafömtsättningama på grundval av . För svensk del kommer EFTAockså i fortsättningen att vara av stor betydelse för de ekonomiskaförbindelserna med . av den svenska exporten går tUl dekvarstående EFTA-länderna. Ministermöten inom EFTA har ägt rum och inovember. 1 samband med diskussioner om de europeiska frihandelsförbindelsernaunderströk ministrarna EFTA:s fortsatta betydelse för medlemsländerna dels fören fortsättning och utvidgning av det interna samarbetet, dels som forum fördiskussioner och konsultationer i vidare handelspolitiska frågor. Ministrarnahar vidare understrukit vikten av samarbetet inom EFTA i fråga om det nyaursprungsregelsystemet som tillämpas såväl mternt inom EFTA som i förhållandetiU EG. har ändrats ivissa hänseenden som en följd av den nya marknadssituationen. EFTA:sursprungsregler har sålunda anpassats tUl det system som gäller enligtEFTA-ländernas frihandelsavtal med EG. EFTA:s varuomfattning har vidgats tillatt avse samtliga de livsmedelsindustriprodukter som ingår i frihandelsavtalen. Vissa organisatoriska förändringar har vidare vidtagitsnär det gäller kommittéstrukturen och sekretariatet. Undersökningar pågår om möjligheterna att utvidga detinterna samarbetet. Pä förslag från svensk sida har beslutats att inom EFTAstudera möjligheterna att förstärka och utvidga arbetet på att avlägsna detekniska handelshindren. Sålunda studeras förutsättningarna för en fortsattaweckhng av sådana icke-tariffära handelshinder som orsakas av tvingandetekniska och administrativa föreskrifter. Vid utredningarna undersöks bl. a.hur det system med förhandskonsultationer om nya eller ändrade tvingandetekniska föreskrifter, vilket tillämpats meUan EFTA-länderna, skallkunna förbättras. Vidare studeras på vilka ytterligare produktområdenöverenskommelser om ömsesidigt godkännande av provningsresultat skall kunnaträffas. Dessutom undersöks möjligheterna tUl ett utvidgat samarbete med andrainternationella organisationer på detta område. Förhandlingar pågår mellanvissa medlemsländer om nya eller kompletterande avtal på jordbruksområdet. har deltagit med observatörer i ett antalmöten på expertnivå. Prop.1974:1 Bilaga 12 4 Arbetet inom det nordiska ministerrådet har varitinriktat på dels det nordiska handlingsprogram som ministerrådet presenterade isin berättelse till session i , delsutbyggnaden av organisationen för det nordiska regeringssamarbetet. Det praktiska arbetet med handlingsprogrammet har nuinletts på en rad områden. Den nordiska fonden för teknologi och industrieUutveckling har börjat sin verksamhet. har beslutat att fondenskall tUlföras ytterligare 10 mUj. Nordtest det nordiska samarbetsorganet förmaterialprovning och kontroll har också inlett sin verksamhet. Medel fördriften har beviljats från fonden för teknologi och industrieU utveckling. a. trafikområdet och inom byggsektorn harkonkreta samarbetsprojekt satts igång. På miljövårdsområdet har utarbetats ettförslag till en konvention meUan de nordiska länderna om ömsesidigthänsynstagande vid prövning av tillåtligheten av miljöskadlig verksamhet. Ettbetydelsefullt instrument för det nordiska miljövårdssamarbetet har därmedtillskapats. har en utredning angående det kommunalasamarbetet över de nordiska riksgränserna avslutats. Med utgångspunkt fråndenna kommer ett förslag till nordisk konvention om gränskommunalt samarbeteatt utarbetas. Ett utvidgat samarbete mellan de nordiska ländernaplaneras vidare på arbetsmiljö-, turist- och konsumentområdena. Förnyelsen av det nordiska samarbetets organisation ärnu i det väsenthga genomförd. i började sin verksamhetden . Antalet anställda vid sekretariatet uppgick vid årsskiftet1973/74 tUl ca 20 personer och viss ytterligare personalförstärkning förutsesunder . Sekretariatet leds av en generalsekreterare. Det består av fyraavdelningar, samordningsavdelningen, avdelningen för ekonomiska frågor,industri-, energi- och regionalpolitik, avdelningen för social-,arbetsmarknads- och miljöpolitik samt avdelningen för transport- ochkommunikationsfrågor. Allmännatull-och handelsavtalet () Vid i Tokio, som ägde rum den 12IAseptember 1973 med deltagande av drygt 100 länder, antogs enhälligt endeklaration om att inleda multilaterala handelsförhandhngar inom ramen förGATT. Förhandlingarna skall enligt Tokio-deklarationen bl. a.syfta till att genomföra tullförhandlingar med användande av lämpliga metoderav så generell tillämpning som möjhgt och att minska eller avskaffaicke-tariffära åtgärder eller deras restriktiva eller störande effekt förhandeln. Förhandlingarna skall såsom en kompletterande teknik omfatta enundersökning av möjligheterna att samordnat minska eller avskaffa alla handelshinderinom vissa speciella sektorer. En undersökning skall vidare göras av detändamålsenliga i det nuvarande multilaterala skyddsklausul-systemet, varvidsärskilt skall beaktas reglerna för tUlämpningen av artikel XIX omskyddsklausuler i . Beträffande jordbruket skall tUlämpas enförhandlingsmetod som ligger i linje med förhandlingarnas allmänna målsättningmen tar hänsyn tUl de särskilda problemen på detta område. Tropiska produkterskaU behandlas som en särskild prioritets-sektor. Förhandlingarna skall vidare syfta till att tiUförsäkraytterligare fördelar för internationella handel i syfte att uppnåen väsentlig ökning i deras valutainkomster, diversifiering av deras export,ökad tUlväxttakt för deras handel, med beaktande av deras utvecklingsbehov. Deminst utvecklade speciella situation skall ägnas särskilduppmärksamhet. FörhandUngarnas ohka element skall föras framåt . En förhandlingskommitté har upprättats för att övervakaförhand-Ungarnas förlopp. Kommittén har befogenhet att med beaktande avTokio-deklarationen bl. a. utarbeta och genomföra detaljeradeförhand-Ungsplaner och upprätta lämpliga förhandlingsprocedurer, inkl.särskilda procedurer för förhandlingar mellan i-länder och . höll sitt första sammanträde iGeneve . har EFTA-ländernas frihandelsavtal med EGgranskats med tanke på avtalens förenlighet med artikel XXIV, sombl. innehåller särskilda villkor för bildandet av frihandelsområden. Inom har en särskUd arbetsgmpp utarbetat enfaktastudie över förhållandena på textilområdet vUken presenterades /73. Arbetsgruppen har därefter fått i uppdrag att utarbetaförslag till ett nytt multilateralt avtal på textilområdet att ersättalångtidsavtalet för bomullstextilier. Texten till ett nytt avtal som i principomfattar alla slag av textilier överenskoms preliminärt . för handel och utveckling () samt råvaruavtal Sedan den tredje sessionen med världshandelskonferensen(111) i de ChUe ägt rum , har ett flertalsammanträden hållits med :s styrelse och dess olika kommittéer. Sverigeär medlem i styrelsen och i samtliga kommittéer. I centrum för uppföljningsarbetet efter konferensen harstått frågan om samordning vid lösandet av monetära, finansiella ochhandelspolitiska problem, råvarukonsultationer, behandlingen av u-ländernasproblem vid de allmänna handelsförhandlingarna inom ,biståndsmålsättningen, skuldbörda, genomförandet av FN:s strategiför det andra utveckhngsårtiondet och utarbetandet av en kod förlinjekonferenser. En stadga för staters ekonomiska rättigheter och skyldigheterär under utarbetande. Desärskilda tullförmåner (s. k. tullpreferenser), som sedan den 1januari 1972 beviljar har utvidgats till att omfattaytterligare ett antal varor. Preferenserna tillämpas nu för de sammanlagt 62länder och områden som kommit in med bl. a. uppgift om den myndighetsom utfärdar s. k. ursprungsintyg, vilket krävs för att preferenser skall kunnabeviljas. har sammanträtt itvå omgångar i regi med deltagande av ett 80-tal länder, däriblandSverige. Konferensen lyckades inte nå enighet om ett fuUstän-digt sockeravtalatt ersätta avtal. Resultatet blev i stället ett s. k. administrativtavtal utan marknadsreglerande artiklar att gälla från och med 1 januari 1974och framåt, såvida inte ett nytt fullständigt avtal har kunnat ingåsdessförinnan. har ratificerat avtalet. har ratificerat 1972 årsinternationella kakaoavtal, som trädde i kraft och gäller tilloch med . Efter beslut inom kaffeorganisationen har detinternationella kaffeavtalet i dess administrativa delar förlängts att gällatill den . Avtalet avses komma att omförhandlas under år 1974.Sverige är f. n. medlem i kaffeorganisationens styrelse. är den störste enskUde bidragsgivaren tiUGATT/gemensamma handelscentrum (ITC), som är det centralainternationella organet för främjande av export., harframfört önskemål om att biståndet från ITC kompletteras genom särskildainformationsorgan i industriländerna. En utredning inom handelsdepartementethar framlagt förslag om upprättande av ett sådant organ i . Verksamhetenavses bekostas av medel från tredje huvudtiteln. Bidrag tillinternationella biståndsprogram. Proposition i ärendet avses föreläggas 1974års riksdag. för ekonomiskt samarbete ochutveckling () ägde ett ministermöte rum . Huvudfrågan vidmötet var den internationeUa ekonomiska situationen. Ministrarna betonadebehovet av gemensamma åtgärder mot inflationen. Ministrarna diskuterade vidaresamarbetet med samt energifrågor. har sammanträtt fem gånger påhög nivå för att bl. a. behandla den s. k. Rey-gruppens studie av världshandelnoch därmed sammanhängande problem, särskilt internationella investeringar ochmultinationella företag. Organisationens befattning med energifrågor har tillföljd av oljesituationén intensifierats. Bland andra internationella organisationer verksamma pådet handelspolitiska området i vilkas arbete medverkar aktivt kannämnas FN:s ekonomiska kommission för (ECE). 1 dess handelskommittépågår fortlöpande överläggningar om handelspolitiska spörsmål med sikte på attbl. a. avveckla administrativa och andra hinder för handeln inom regionen, iförsta hand mellan öst och väst. Prop.1974:1 Bilaga 12 7 fördes förhandhngar med , ,, , och inom ramen för Sverigesbilaterala handel.söverenskommelser med dessa stater. Nya längstidsavtal, som ersätter äldre sädana, harslutits med , och . Sedan diplomatiska förbindelser upprättats mellanSverige och samt Tyska DemokratiskaRepubliken (DDR) har långtidsavtal på regeringsnivå ingåtts med dessa länder. Gällande frilistning av import frånstatshandelsländerna i och utökades medytterligare ett antal varuslag. Bland dessa märks hästkött, metanol, rävävnaderav bomull och rayon, knutna mattor, prydnadsporslin samt fartyg. Efter den 1januari 1974 tillämpas mot DDR samma import- och exportfrilistning som motövriga nämnda statshandelsländer. De överenskommelser som tidigare träffats med ,, Republiken och om begränsning av exporten tUl Sverigeav vissa trikå- och konfektionsvaror har i samtliga fall förnyats med vissavarumässiga ändringar för ytterligare en ettårsperiod. Detta gäller ocksåöverenskommelsen med om en begränsning av exporten av vissatekoprodukter från . Nya exportbegränsningsavtal har vidare slutits medIndien och . Krigsmaterielinspektionens kontroll av tillverkningenav krigsmateriel i landet omfattade /74 131 enskildatillverkare. Tillverkningsvärdet för var 1 209 milj. kr., en minskningmed 178 milj. kr. Vid inspektionen har ca 1 250 utförselärendenbehandlats . Beviljade utförseltUlstånd under är 1973 avserutförsel till ett värde av ca 325 mUj. Medelvärdet av krigsmaterielexportenunder var 325 milj. kr. Aktiebolaget och Svenska penninglotterietaktiebolag ökade sin omsättning det senaste verksamhetsåret. Omsättningen hos Tipstjänst uppgick underverksamhetsåret den 30 juni 1973 till 687 milj. kr. (628)'. TiU statsverket inlevererades 350milj. (326), därav 148 mUj. (138) i form av lotterivinstskatt ochradskatt. intäkter av lottförsäljningen varunder 447 milj. kr. (435). Tio nummerlotterier anordnades under åretmot åtta ' Siffror inom parentes gäller närmast föregåendeverksamhetsår. Prop.1974:1 Bilaga 12 8 underår 1972 och 3,6 mUj. (3,5) lotter såldes. I de tolv penninglotterierna såldes17,7 mUj. (17,3) lotter. anordnades ett särskUtlotteri för kultureUa ändamål. Av bruttoomsättning beräknas223,0 mUj. (222,4) tUlfalla statsverket. Härav utgörs 30,0 milj. kr. (28,7)av lotterivinstskatt. trädde vissa bestämmelser rörandebeskattning av bingo-, automat- och roulettspel i kraft. infördestillståndskrav för anordnande av sådana spel.