prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — att till Ersättning till postverket förpensionsutbetalningar för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73 Utgift 915 000 000 1973/74 Anslag 2 065 000 OOO' 1974/75 Förslag 3 290 000 000 1 Exkl. kostnader för bidrag till föräldraförsäkringenfr. o. m. . Från anslaget utgår statsbidrag till försäkringskassornasutgifter för sjukförsäkringsförmåner m. m. (exkl. föräldrapenning, somredovisas under anslaget C 3). Statsbidrag utgick för åren 19711973 med 55 %av kassornas utgifter för grundsjukpenning,barntillägg och moderskapspenning samt för sjukvårdsersättning (utomsjukhusvård). Vidare utgick statsbidrag till läkemedelsersättning med 1:15 kr.per är för varje inskriven försäkrad. Finansieringsreglerna för sjukförsäkringen (inkl.föräldraförsäkringen) har fått en enklare och i förhällandetill de olika förmånsslagen enhetlig utformning. Staten finansierar entredjedel, arbetsgivarna och de försäkrade själva återstoden av detotala kostnaderna för försäkringsförmånerna, inberäknat utgifter för läkemedelsamt för förvaltning. Arbetsgivarna betalar sin andel genom en sjukförsäkringsavgiftsom f. n. uppgår till av löneunderlaget. Bidragsbestämmelserna återfinnsi lagen (1962:381) om allmänförsäkring (omtryckt 1973:908), och förordningen (1954:519) angående kostnadsfria eller prisnedsatta läkemedel(omtryckt 1962:405, ändrad senast 1973:471). Statsbidrag utgår med i regel av kassornasutgifter för frivillig sjukpenningförsäkring enhgt kungörelsen (1962:402) omfrivillig sjukpenningförsäkring hos allmän försäkringskassa (ändrad senast1973:472) och lagen (1954:774) med särskilda bestämmelser om frivillig sjukpenningförsäkring i allmänsjukkassa (ändrad senast 1970:144). Verkets kostnadsberäkningar för nästa budgetår utgårfrån oförändrade bestämmelser. Befolkningsutvecklingen har antagits medföra enårlig ökning av huvuddelen av försäkringskassornas utgifter med omkring 1 %.Härutöver beräknas en viss ökning av utgifterna för sjukvårdsersättningar. Verkets beräkning av anslagsbehovet för statsbidragtill sjukförsäkringen (exkl. kostnader för föräldrapenning, som redovisasunder anslaget C 3) innebär en anslagsökning för nästa budgetår med 1 225 milj.kr. Ökningen utgörs i huvudsak av återstående helårseffekt av reformerna fr. o.m. beträffande sjukpenningförmåner och tandvårdsförsäkring. beräknas statsbidraget till 3 125 milj. kr.och för till 3 340 milj. kr. Anslagsbehovet för /75beräknas därmed till 3 290 milj. kr. Riksförsäkringsverketsberäkningar framgår av följande tabell. Sjukpenning, anställning m. m. Sjukpenning, annat förvärvsarbete Läkarvård i allmän regi Sjukvårdande åtgärder enl 2 kap. Ersättning till kommun m. m. 2 kap. 7 § AFL 1974:1 Bilaga 7 40 Statsbidragtill försäkringskassornas utgifter, milj. kr. av vissa utgifter inom obl. av utgifterna för frivillig per försäkrad för läke- En tredjedel av utgifterna 1971/72 847 1972/73 915 1973/74 2 065 1974/75 3 290 Som jag berört i inledningen till detta avsnitt haromfattande reformer inom sjukförsäkringen trätt i kraft i år.Genomförandet av den allmänna tandvårdsförsäkringen och sjukpenningreformeninnebär att sjukförsäkringens omslutning kommer att uppgå till närmare 9 400milj.kr. Härtih kommer kostnaderna för den nyaföräldrapenningen, som ingår i sjukförsäkringen men för nästa budgetårredovisas under ett särskilt anslag inom avsnittet C Ekonomiskt stöd åtbarnfamiljer m. m. De nya finansieringsreglerna innebär att statens bidrag tillsjukförsäkringen (exkl. föräldrapenningen) ökar från drygt 1 000 milj. kr. förår 1973 till drygt 3 100 milj. kr. Omkring hälften av dennakostnadsökning för staten belastar anslaget för innevarande budgetår. För nästabudgetår ökar anslagsbehovet med återstående helårskostnad för reformerna.Härtill kommer erfarenhetsmässiga kostnadsökningar till följd avbefolkningsutveckling och ökning av underlaget för sjukpenningförmånerna. Jaghar inte något att erinra mot beräkning avmedelsbehovet och föreslår att anslaget för nästa budgetår höjs med 1 225 milj.kr. till 3 290 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. att tiU Bidrag till sjukförsäkringen för budgetåret1974/75 anvisa ett förslagsanslag av 3 . 1972/73Utgift 1480 436 1973/74 Anslag 1 500 000 1974/75 Förslag 1 600 000 Prop.1974:1 Bilaga 7 41 Från anslaget bekostas tillägg på vissa äldre livräntorsamt ersättning i anledning av skadefall, där ersättning på grund av speciellaförfattningar eller särskUda beslut helt eller delvis utgår av statsmedel. Anslagsbelastningen för /73 uppgick vidett genomsnittligt basbelopp på ca . Av medelsförbrukningen är ca . att hänföra tilluppräkning och värdesäkring av vissa äldre hvränteförmåner frånyrkesskadeförsäkrings- resp. fiskarförsäkringsfonden. Anslaget har vidarebelastats med ca 880 OÖO kr. för ersättningar enligt vissa särskildaförfattningar, exempelvis yrkesskadeersättningar åt intagna på anstalt m. fl.samt ersättning i anledning av skada under tjänstgöring i civilförsvaret ellervid brandsläckning. För /75 beräknas medelsbehovet föruppräkning av äldre livräntor till . och för ersättningar enligtsärskilda författningar till . eller tillsammans avrundat 1,6 milj.kr. Jag har inte något att erinra motriksförsäkringsverkets anslagsberäkning. Jaghemställer att Kungl. att till Vissa yrkesskadeersättningar m.m. för budgetåret 191 A/15 anvisa ett förslagsanslag av . Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer m. m. Samhällets diiekta ekonomiska stöd åt barnfamiljernautgörs främst av allmänna barnbidrag, bostadstillägg, föräldrapenning,bidragsförskott och bosättningslån samt sjukpenning vid vård av sjukt barn,bidrag för vård av svårt handikappat barn och barnpensioner inom den allmännaförsäkringen. Genom de allmänna barnbidragen får alla barnfamiljerett grundläggande ekonomiskt stöd. Barnbidragen utgår till omkring I milj.barnfamiljer med ca 1,8 .milj. Barnbidragsbeloppet, somhöjdes , har på nytt höjts med ytterligare180 kr. per barn och år. Därmed får barnfamiljerna ettekonomiskt tillskott med 325 milj. kr. Anslagsbehovet för nästabudgetår beräknas till 2 720 milj. kr., vilket innebär en ökning med 165 milj.kr. jämfört med innevarande "budgetår. Administrationen av barnbidragenhar fr. o. m. förts över från kommunerna och tillförsäkringskassorna och . De inkomstprövade bostadstilläggen utgör ettbetydelsefullt komplement till barnbidragen för familjer med lägre inkomsteroch famUjer med flera barn. Bostadstillägg utgår till ca 500 000 familjer medomkring 1 milj. barn. med höjningen av barnbidragen har dehyresanknut-na statskommunala bostadstilläggen förstärkts genom höjning av deövre hyresgränserna. Härigenom får barnfamiljerna ökade möjligheter attefterfråga moderna och rymliga bostäder. Från har destatskommunala bostadstilläggen utvidgats så att de omfattar även låginkomsttagareutan barn. Anslaget för bostadstillägg tih barnfamiljer m. m. för nästabudgetår redovisas under bostadshuvudtiteln. har i sitt slutbetänkandeFamiljestöd (SOU 1972:34) lagt fram ett omfattande program för utbyggnad av detekonomiska familjestödet. Betydande delar av familjepolitiska kommitténsutbyggnadsprogram har genomförts, (prop. 1973:47, SfU 1973:19, rskr1973:198). Således trädde de principiellt viktiga delarna av kommitténs förslagtill föräldraförsäkring i kraft . Föräldraförsäkringen innebäratt de grupper som haft det svagaste försäkringsskyddet vid barnsfödelse får kraftiga förbättringar genom den föräldrapenning som införts med engarantinivå på . För dem som har sjukpenning över garantinivån utgårföräldrapenningen med samma belopp som sjukpenningen. Liksom sjukpenningenmotsvarar föräldrapenningen av inkomsten samt beskattas och ärATP-grundande. Föräldrapenningen innebär även ett betydelsefullt steg isträvandena för jämställdhet mellan män och kvinnor genom att även männen ifortsättningen får möjlighet att stanna hemma och vårda barnet efter barnets födelse. Förälder som för omvårdnad av barnet minskar sittförvärvsarbete med hälften har rätt till halv föräldrapenning. Den nyaföräldrapenningen utgår f. n. i anslutning Prop.1974:1 Bilaga 7 43 har i sitt utbyggnadsprogram förfamiljepolitiken räknat med att ersättningstiden byggs ut till åtta månader.Jag kommer i det följande att föreslå en förlängning av ersättningstiden fr.o.m. den . Denna utbyggnad beräknas ökakostnaderna för föräldrapenningen med 155 milj. kr. De totalakostnaderna för föräldrapenningen beräknas därmed uppgå till 1140 milj. kr. som enligt finansieringsreglerna till en tredjedel täcks avstatsbidrag. Medel för detta ändamål beräknas för nästa budgetår under ettsärskilt anslag med benämningen Bidrag till sjukförsäkringen förföräldraförsäkringen. Jag beräknar anslagsbehovet härför till 355 milj. kr.,vilket innebär en ökning med 200 milj. kr. jämfört med halvårskostnaderna förföräldraförsäkringen under innevarande budgetår. En annan viktig reform för barnfamiljerna somgenomförts är rätten till sjukpenning vid vård av sjukt barn.Förvärvsarbetande föräldrar med barn har möjlighet att och familj vara hemma och ta hand om sina barn när de är sjukai hemmet och i vissa fall då barnet vistas på sjukhus. Försäkringen ger ocksåfadern möjlighet att använda dessa för att ta hand om barn i hemmet isamband med att ytterligare barn föds i familjen. Det är angeläget att snabbt få till stånd en analys averfarenheterna av de nya förmånsreglerna inom föräldraförsäkringen. Jag kommerdärför att senare denna dag föreslå att en särskild utredning tillsätts fördetta ändamål. Denna utredning bör även få i uppdrag att i fråga om föräldrapenningennärmare pröva frågan om ersättningstidens längd. Därvid bör undersökas omersättningstiden kan förlängas på ett sådant sätt att försäkringen underlättarför föräldrar att förvärvsarbeta med reducerad arbetstid under en viss periodefter det att rätten tUl hel föräldrapenning upphört. En förstärkning av vårdbidraget för svårt handikappadebarn har också genomförts efter förslag frän familjepolitiska kommittén.Vårdbidraget har höjts från av basbeloppet upp tillsamma nivå som folkpensionen inklusive pensionstillskott (f. n. Det höjda vårdbidraget beskattas som inkomst och blir ATP-grundandeför den förälder som svarar för omvårdnaden av barnet. förstärktes också barnpensionerna ienlighet med familjepolitiska kommitténs förslag. Åldersgränsen höjdes från 16till och nivån höjdes till en garantinivå på av basbeloppet i defall då inte änkepension eller barnpension från ATP utgår. Genom dessa förbättringarav barnpensionerna har mer enhetliga regler skapats för barnpension ochbidragsförskott. Utöver de tidigare nämnda stödformerna är barn varsföräldrar lever åtskilda garanterade ett särskilt ekonomiskt grundskydd genombidragsförskotten. Den ekonomiska tryggheten för dessa barn är därför inteberoende av den underhållsskyldige förälderns förmåga att betala underhållsbidrag.Bidragsförskottet utgör av basbeloppet och uppgår f. n. till . vid nuvarande basbelopp . Prop.1974:1 Bilaga 7 44 Bidragsförskotten administreras f. n. av kommunerna.Familjepolitiska kommittén har föreslagit att administrationen avbidragsförskotten bör föras över till försäkringskassorna ochriksförsäkringsverket. Förslaget har allmänt tillstyrkts vidremissbehandlingen. Maj:t har 3 uppdragit åtriksförsäkringsverket och statskontoret att i samråd med kommunförbundetnärmare utreda de tekniska förutsättningarna för en överföring avadministrationen av bidragsförskotten till försäkringskassorna . Bosättningslånen ger familjer hjälp att på ettekonomiskt rationellt sätt ordna sin bosättning. Frågan ombosättningslånesystemets omfattning och utformning är föremål för särskildutredning. Bosättningslån lämnas f. n. med högst . Jag kommer i detföljande (s. 215) att förorda en höjning av maximibeloppet för bosättningslånentill . Följande sammanställning visar omfattningen ochutvecklingen av samhällets direkta ekonomiska stöd åt barnfamiljerna (milj.kr.) 1 förmåner från moderskapsförsäkringen 1972/73 Utgift 2 255 716 800 1973/74 Anslag 2 395 000 000' 1974/75 Förslag 2 720 000 000 ' Därutöver har . Allmänna barnbidrag utgår fr. o. m. den 1 januari 1974med . Kostnaderna täcks helt avstatsmedel. Bidragsbestämmelserna återfinns i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag (ändrad senast 1973:955). Med utgångspunkt i bidragsbeloppet . per barnoch år som gällde beräknar anslagsbehovet /75 till 2 395 milj. kr. Beräkningarna grundas på statistiskacentralbyråns befolkningsprojektion (information i prognosfrågor 1973:6). Prop.1974:1 Bilaga 7 45 De allmänna barnbidragen har genom beslut vid höjts med . per barn och år till . per barn och årfr. o. m. . Kostnaderna för barnbidragshöjningen uppgår tillca 325 milj. kr. Som jag förut nämnt har administrationen avbarnbidragen fr. o. m. förts över från kommunernasbarnavårdsnämnder till de allmänna försäkringskassorna. Med ledning av de beräkningar om antaletbidragsberättigande barn som gjorts av beräknar jag pågrundval av det nya bidragsbeloppet anslagsbehovet för barnbidragen under nästabudgetår till 2 720 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. att till Allmänna barnbidrag för /75anvisa ett förslagsanslag av 2 . Ersättning till postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag 1972/73Utgift 6 654 621 1973/74 Anslag 7 800 000 1974/75 Förslag 8 000 000 Från anslaget utgår ersättning fill postverket förutbetalning av allmänna barnbidrag. Ersättningen erläggs halvårsvis iefterskott. Anslaget för /75 avser alltså kostnader förutbetalningar under . Ersättning till postverket har för utgjort 1:86kr. för varje utbetald barnbidragsanvisning. Med utgångspunkt i de för år 1973tillämpade ersättningsgrunderna beräknar anslagsbehovetför nästa budgetår till 7,9 milj. kr. har därefter i framställning begärt attersättningen för utbetalning av barnbidragen skall höjas till1:93 kr. för varie utbetald barnbidragsanvisning. Riksrevisionsverkethar yttrat sig över postverkets framställning. Jag har inte något att erinra mot den av postverket föreslagnaersättningsgrunden. Med tillämpning av det föreslagna ersättningsbeloppetberäknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 8 milj. kr. Jag hemställeratt Kungl. att till Ersättning till postverket för utbetalning avallmänna barnbidrag för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1974:1 Bilaga 7 46 Bidrag till sjukförsäkringen för föräldraförsäkringen 1973/74 Anslag 155 000 000' 1974/75 Förslag 355 000000 ' Del av anslaget Bidrag till sjukförsäkringen Den tidigare moderskapsförsäkringen har fr. o. m. den Ijanuari 1974 ersatts av en föräldraförsäkring. För innevarande budgetår utgårstatsbidrag till försäkringskassornas utgifter för föräldraförsäkringen frånanslaget B 6 Bidrag till sjukförsäkringen. Föräldraförsäkringen innebär attföräldrapenning utgår med en garantinivå av . per dag ianslutning till barns födelse. Till försäkrad som har rätt till högresjukpenning än nämnda belopp utgår föräldrapenningen med samma belopp som sjukpenningenoch motsvarar därvid av den sjukpenninggrundande inkom.sten.Föräldrapenningen utgår till den av föräldrarna som stannar hemma och vårdarbarnet. Föräldraförsäkringen är en integrerad del av sjukförsäkringssystemetsåväl vad gäller finansieringen som administrationen av försäkringen.Kostnaderna för föräldrapenningen finansieras enligt samma regler som gällerför övriga förmåner inom sjukförsäkringen. Dessa finansieringsregler har fr. o.m. fått en enklare och mera enhetlig utformning. Av de totalakostnaderna för sjukförsäkringen betalar staten en tredjedel, arbetsgivarna ca40 % och de försäkrade själva återstoden. Bestämmelserna om föräldrapenning återfinns i lagen(1962:381) om allmän försäkring (omtryckt 1973:908). Med utgångspunkt i gällande lagstiftning beräknarriksförsäkringsverket kostnaderna för föräldrapenning till 950 mUj. för år1974 och till 985 milj. kr. Statsbidraget beräknas därmed tillavrundat 315 milj. kr. för och 330 milj. kr. för år 1975.Anslagsbehovet för budgetåret 1 974/75 uppgår därmed till avrundat 330 milj.kr. Den tidigare moderskapsför.säkringen har enligt beslutvid riksdag ersatts av en föräldraförsäkring som ger ett grundläggandeförsöriningsskydd i form av föräldrapenning i anslutning tillbarns födelse (prop. 1973:47, SfU 1973:19, rskr 1973:198). Införandet av de nyareglerna för föräldrapenning ingår i det utbyggnadsprogram för familjepolitikensom familjepolitiska kommittén lagt fram i sitt slutbetänkande Familjestöd(SOU 1972:34). Jag föreslår att ersättningstiden förföräldraförsäkringen förlängs från fr.o.m. den I januari1975. Det innebär att föräldrapenning skall utgå längst till den tvåhundrationde dagen efter barnets födelse eller, i defall barnet på grund av sjukdom inte kunnat Prop.1974:1 Bilaga 7 47 vårdasav föräldrarna, längst till den tvåhundrasjuttionde dagen efter barnetsfödelse. Kostnaderna för denna utbyggnad av föräldraförsäkringen beräknasuppgå till 155 milj.kr. för helt år.Därav faller en tredjedel pä staten. /75 belastas med halvaårskostnaden. Med utgångspunkt i kostnadsberäkningar iövrigt beräknar jag kostnaderna för föräldrapenningen till totalt1 140 milj. kr. jämfört med 950 milj. kr. Statens andel av dessakostnader under /75 beräknar jag till 355 milj. kr. vilketinnebär en ökning med 200 milj. kr. jämfört med den halvårskostnad som belastarinnevarande budgetår. Medel för nämnda ändamål bör för nästa budgetår tas uppunder ett särskilt anslag med benämningen Bidrag till sjukförsäkringen förföräldraförsäkringen. Förslag till de lagändringar som behövs för genomförandeav ersättningstidens förlängning bör i annat sammanhang föreläggas . Jaghemställer att Kungl. att till Bidrag till sjukförsäkringen förföräldraförsäkringen för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73Utgift 221038 080 1973/74 Anslag 194000 000 1974/75 Förslag 250 000 000 Från anslaget bekostas ersättning till kommunerna för utgivna bidragsförskott.Bidragsförskott utgår till barn som endast den ena av föräldrarnahar vårdnaden om eller som står under vårdnad av annan än föräldrarna. Dessabarn garanteras ett generellt underhåll, som i regel motsvarar avbasbeloppet enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring. Bidragsbestämmelserna återfinns i lagen (1964:143) om bidragsförskott (ändradsenast 1973:807). I den mån ersättning för bidragsförskott inte kunnattas ut av den underhållsskyldige, bekostas bidragsförskotten till trefjärdedelar av staten och till en fiärdedel av den kommun, vars barnavårdsnämndbeviljat bidragsförskottet. Statsbidrag söks av kommunerna för kalenderår iefterskott. Anslagsbehovet för /75 bestäms således i huvudsak avkommunernas nettokostnader för bidragsförskott under kalenderåret 1 973. Styrelsen beräknar antalet barn med bidragsförskottunder till ca 167 000 vUket motsvarar av totala antalet barnunder . Medelbeloppet per barn beräknas för uppgå till 2 768 kr.De underhållsskyldiga beräknas betala tillbaka av utbetaldabidragsförskott. Kommunernas nettokostnader för beräknas till 1974:1 Bilaga 7 48 kr., varav staten skall svara för . På grundval härav föreslårsocialstyrelsen att anslaget för /75 förs upp med 250 milj. kr. Bidragsförskott utgår av basbeloppet per årtill bidragsberät-tigade barn . Vid ett basbelopp på . Bidragsförskotten administreras f. n. av kommunernasbarnavårdsnämnder eller motsvarande. har föreslagitatt administrationen av bl. a. bidragsförskott skall föras över till deallmänna försäkringskassorna. 1 remissbehandlingen har förslaget tillstyrkts avdet övervägande flertalet remissinstanser som tagit upp frågan, däriblandSvenska kommunförbundet. Maj:t har genom beslut den 30 november 1973uppdragit åt och statskontoret att i samråd medkommunförbundet närmare utreda de tekniska förutsättningarna m. m. för enöverföring av administrationen av bidragsförskotten till försäkringskassornaunder . Enligt uppgifter från uppgickantalet barn med bidragsförskott år 1 972 till ca 185 000 vilket är en ökningmed ca I 8 000 jämfört med föregående år. Med ledning av dessa uppgifterberäknar jag anslagsbehovet för nästa budgetär till 250 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. att till Ersättning för bidragsförskott förbudgetåret 191 A/15 anvisa ett förslagsanslag av . Omkostnader för statens bosättningslån 1972/73Utgift 463 070 1973/74 Anslag 534 000 1974/75 Förslag 455 000 Från anslaget bekostas ersättningar till riksbankensortsombud och till för arbetet med bosättningslån. Ersättning tillortsombud utgår med i regel . för varje låneansökan, som ortsombud yttrarsig över. Ersättningen till utgör . för varje lån som utestår den31 december det budgetår ersättningen avser. Ersättningsgrunderna återfinns ikungörelsen (1937:8 1 0) angående ersättning åt ortsombud för yttrande överansökningar om statliga bosättningslån (ändrad senast 1968:171) och i brev den26 . Med utgångspunkt i oförändrade ersättningsreglerberäknar riksbanksfullmäktige anslagsbehovet för /75 till . Prop.1974:1 Bilaga 7 49 utgörersättningen till ortsombuden . och ersättningen till . Jag beräknar i likhet med riksbanksfullmäktigemedelsbehovet under nästa budgetår till . Jag hemställer att Kungl.Maj:t föreslår att till Omkostnader för statens bosättningslån /75 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1974:1 Bilaga 7 D.Sociala serviceåtgärder De sociala serviceåtgärderna för främst åldringar ochbarnfamiljer utgör en viktig del av socialpolitiken. Kraftigt ökade resurserhar satts in på en utbyggnad av dessa områden. Inomåldringsvården har utbyggnaden främst skett inom den öppna vården. Utbyggnadenav den sociala hemhjälpen till åldringar och handikappade har medfört attantalet hjälpta personer fördubblats från ca 145 1965 tih över 300 000under . beräknas hemhjälpen omfatta 340 000 personer.Dessutom pågår en utbyggnad även av andra åtgärder inom kommunernas öppnaåldrings- och handikappvård, t. ex. matdistribution, matservering, färdtjänst,fotvård, badservice, motionsgymnastik och olika former av sysselsättning förperson-hg aktivering och meningsfull samvaro. Den sociala hemhjälpens utveckling sedan år 1960framgår av följande sammanställning. Antal arbetstim, (milj. tim.) Antal hemsamariter och hemvårdare nader, milj. kr. För att underlätta för kommunerna att utvidgaverksamheten med social hemhjälp och stärka sysselsättningen harnyligen beslutats om en höjning av statsbidraget till social hemhjälp från tih under (prop. 1973:165, FiU 1973:40, rskr 1973:344). Hemhjälpsverksamheten kan därförberäknas öka kraftigt under . Genom bidragshöjningen gesutrymme för nyanställning inom social hemhjälp motsvarande ca 7 000heltidsarbetande . Någon ställning har inte tagits till frågan omstorleken av statsbidraget för tiden . På motsvarande sätt haräven statsbidraget till kommunala familjedaghem höjts från till . Med hänsyn till angelägenheten av att samhället påolika sätt stöder den sociala servicen har Kungl. Maj:t den 28 december 1973uppdragit åt kommunalekonomiska utredningen att med förtur behandla frågorna omstorlek och utformning av statsbidragen till kommunernas sociala hemhjälp ochfamiljedaghemsverksamhet för tiden . Vidare har utredningen fått iuppdrag att i samband därmed även behandla frågan om statsbidrag till denkommunala färdtjänsten. Utredningen har möjlighet att i avvaktan på sinredovisning av den samlade statsbidragsgiv-ningens former och omfattning föreslå provisoriska lösningar för statsbidrag till de här nämnda verksamheterna. beslutskall resultatet av utredningens överväganden redovisas i sådan tid att beslutom de statsbidragsregler som skall gälla fr. o. m. kanfattas vid riksdag. Upprustningen av åldringarnas bostäder ingår som ettviktigt led i den öppna åldringsvårdens utbyggnad. Det statliga stödet i formav räntefria förbättringslån utgår från anslag under bostadshuvudtiteln. Sedanår 1964 har sådana förbättringslån beviljats till ca 118 000 åldringsbostäder.Denna bostadsupprustning fortsätter och förslag om medels-anvisningar läggsfram av chefen för . Åldringsvårdsprogrammet går ut på att jämsides med denämnda insatserna inom den öppna vården också öka vårdmöjligheterna inomlångtidsvården. Inom ramen för byggnadsregleringen har getts prioritet åtutbyggnaden av långtidssjukvården. Denna prioritering fortsätter.