prop · FX0343 · 1974-12-31 00:00:00 — Motionärerna konstaterade all guldvaror är enbegärlig vara vid inbrott och alt polisens spaning efter häleriguld skulleförsvåras om den obligatoriska stämplingen försvann. följdenäringsutskottets förslag som innebar all i anledning av motionen hosKungl. Maj:l skulle anhålla om förslag till sådan ändring i lagen om handel medädelmetallarbeten att kontrollstämpling av ädelmetallarbeten även skullevara obligatorisk (NU 1972: 57, rskr 1972: 305). Genomlagen (1973: 276) om ändring i lagen om handel med ädelmetallarbeten harikraftträdandet av den nya ädelmelallagstiftningen skjutits upp till den 1 juli1974. Detfinns drygt 1 000 guldsmedsfirmor i landet, organiserade i trebranschföreningar, nämligen juvelerare- och guldsmedsförbund.Guldsmedsmästarnas riksförbund och . Dessutomfinns ell mindre antal guldsmeder som står utanför branschföreningarna. De flestaguldsmedsfirmorna har en myckel liten egen tillverkning. Större delen av lUlverkningenutförs av elt fåtal stora firmor. Guldcen-Iralen ekonomisk förening, som påriksbankens uppdrag svarar för försäljningen av obearbetat guld tillguldsmederna, levererar av guldel till 3 stora tillverkare, till 5något mindre tillverkare och till ytterligare 8 tillverkare. Återstående25 % försäljs lUl ett större antal guldsmeder med liten tillverkning. Antalet inhemskttillverkade arbeten är f. n. drygt 3 milj. Den starka koncentrationen avtillverkningen lUl ell fåtal tillverkare och orter framträder tydligt avfördelningen av kontrollslämplingsinläklerna över lan- 1974: 43 12 det.Ar 1972 kom av dessa intäkter från de åtta orter (, ,, , , , och ) som var och eninlevererade mer än . Medlas de treorter (, och ) som inlevererade . i sådana avgifter kan konstateras all dessa elva orter svarade för9095 % av intäkterna. Avde nämnda elva orterna har EskUstuna, och huvudsakligenintäkter från silverslämpling och Siockholm, , och Falköpinghuvudsakligen intäkter från guldslämpling. I , , ochVetlanda är fördelningen mera jämn. och har dessutom enförhållandevis stor stämpling av platina. Underden senaste femårsperioden har del märkts en tydlig tendens till alt en alltstörre andel av de i tUlverkade ädelmetallarbetena kontrollslämplasutanför av kontroUstämplingsförrättare. /68 var'dennaandel och 1972/73 . Kontrollenav importerade arbeten av guld, silver och platina sker uteslutande vidstatens provningsanstalt i . Omkring en tredjedel av importen går tillStockholmsområdet. Importen sker genom ett tiotal stora och ett antal småimportörer. Antalet importerade arbeten uppgick /73 till 2,8milj. Kontrollenavser endast den yrkesmässiga importen eftersom ädelmetallarbeten inköpta i utiandetav privatpersoner och avsedda för personligt bruk inte omfattas av kravet på kontrollstämpling.Sådana arbeten kan dock frivilligt lämnas till provningsanslalten för kontrolloch stämpling. Det har visat sig att andelen underhaltiga arbeten bland dessaär stor. Intäkternafrån kontrollstämpling av importerade ädelmetallarbeten uppgick budgetåret1972/av de totala intäkterna av kontrollverksamheten. Andelenimporterade arbeten har visat en stigande tendens. /68 varmotsvarande intäkter av de totala. 5.1Organisationen av den nuvarande ädelmetallkontrollen Iavsnitt 2 har lämnats en redogörelse för det statliga kontrollsystemetsuppbyggnad. Konlrollslämpel anbringaspå ädelmelallarbetel för alt bestyrka att del motsvarar de i förordningen omkontroll å ädelmetallarbeten upp- KontroUstämplingen utförs, som tidigare nämnts, i Siockholm av provningsanslaltenoch i övrigt på ell 100-tal andra orter i landet av särskilda konlrollstämplmgsförrätlare.Stämpling hos en kontroUstämplingsförrättare medges endast för registreradetillverkare på orten och närliggande orter. Kontrollslämplingsförrällareutses av provningsanslalten efter hörande av i del län därkontrollen skaU ulföras. Krav på kunskaper i probering eller i guldsmedsyrketuppställs inle. Vid tUlsätlning-en får en kontrollslämplingsförrällare endetaljerad instruktion för tillvägagångssätt vid kontroUförrätlning samlredskap för provtagning och kontrollslämpling. Därefter håller provningsanslaltenkontakt med kon-trollstämplingsförrättaren per telefon och utför vid behovinspektion på platsen. Som regel har till förrältare utsetts personer medkommunal eller statlig anstäUning eller annan form av myndighelsanknylning. Ersättningen till kontroUstämplingsförrättareär reglerad i ädelmetallstadgan. Den baseras på konlrollslämplingensomfattning och utgör för de flesta förrältare endast några hundratal kronor perår. Totalt uppgår arvodena till kontroUstämplingsförrältarna tiU ca 125 000 kr.per år. 5.2Kontrollen av inhemsk tillverkning Somnämnts i avsnitt 2 sker kontrollen av inhemska arbeten på två sätl. Hos detcentrala ädelmetaUaboratoriel vid statens provningsanslalt i Siockholm skerkontrollen av finhalten innan kontrollstämpling utförs, medan hos kontroUstämplingsförrältarnai landsorlen kontrollstämpling sker utan föregående probering. I det senarefallet tas dock prov ut av de stämplade ädelmetallarbetena, och dessa provskickas till . Arbetensom inlämnas tUl provnrngsanstalten kontrollvägs och vikten förs in itillverkarens arbetsbok, där arbetena skall vara förtecknade, eller på ensärskild blankett. Arbetena besiktigas sedan med avseende på ansvarsslämplaroch andra stämplar. Man kontrollerar också alt andra föreskrifter, t. ex.beträffande oädla metaller i arbetet, är uppfyllda. Därefter proberas arbetena.Arbeten som förekommer i mindre serier än fem proberas var för sig och i allasina delar, t. ex. kropp, botten, lock, handlag och pip på en tekanna. Arbetensom förekommer i större serier än fem och som inte skiljer sig åt i fråga om-färgnyans proberas stickprovsvis, dvs. en viss andel av arbetena proberas varför sig och i alla sina delar. Konstateras då en för låg hall i någon del avett arbete proberas samtliga arbeten i serien. Efterproberingen kontrollslämplas arbetena eller förses med kon-Irollbevis, om kontrollstämplingej kan ske utan att de skadas. Arbeten som ej uppfyller gällande fordringarslås sönder. 1974: 43 14 Arbetensom inlämnas till kontroUstämplingsförrättare behandlas på samma sätl som vid provningsanslaltenmed den skillnaden, alt i stället för probering ullagnmg sker av prover urarbetena. Uttagningen sker genom skavning eller klippning. KontroUstämplingensker vanligen av tillverkaren under uppsikt av konlrollslämplingsförrättaren,eftersom den sistnämnde i allmänhet saknar den hantverksskicklighet som behövs. Uppbumaavgifter och ullagna prov insänds till statens provningsanstalt i ,där probering av proven sker. Upptäcks därvid underhalter anmodas tillverkarenall sända in arbetet som provet är taget ifrån till provningsanslalten förnoggrannare kontroll. Har arbetet redan sålts måste det, åtminstone när del ärfråga om grövre fel, spåras och ersättas med ett fullgott. Får en tillverkareupprepade gånger arbeten underkända hänvisas han dessutom till alt ifortsättningen sända in sina arbeten tUl provningsanslalten för probering och stämpling.Frekvensen underhaltiga prov är emellertid mycket liten, . Imporlförsändelser,som innehåller eller kan antagas innehålla ädelmetallarbete eller halvfabrikatav ädelmetaU, skall av tuUanslalt översändas tUl statens provningsanstaltstullavdelning. Efter uppackning och tullbehandling sker probering och kontrollstämplingpå samma sätt som i fråga om inhemska arbeten. Importeradearbeten som ej uppfyller gällande fordrmgar skall återex-porleras. Undantaghärifrån kan göras t. ex. för halvfabrikat som skall bearbetas i ochsedan exporteras. Fördröjningengenom tullbehandling och kontroll uppgår i normala fall till omkring ,men kan under vissa perioder när antalet försändelser är stort, specielltinför julhelgen, uppgå lUl . 5.4 KontroUstämpIingensbetydelse för polisens brottsförebyggande verksamhet Kontrollslämplingenanses påverka omfattningen av två typer av brottslig verksamhet, nämligenförsäljning av ädelmetallarbeten tillverkade av legeringar med för låg finhalleller av oädel metall, och handel med insmugglad eller stulen ädelmetaU, främstguld. Försäljningenav ädelmetallarbeten med för låg finhalt har såvitt är känt en liten omfattningi , troligen beroende på den obligatoriska kontroUstämplingen men ocksåpå att vinsterna av denna hantering är så små att falsk kontrollstämplingbedöms som alltför riskfylld. Denförut nämnda motionen till riksdag föranleddes ej främst av farhågorför en ökning av sistnänmda typ av brott. Avgörande var i StäUet detförhållande att polisens möjligheter att avslöja och utreda 1974: 43 15 handelmed stulet guld (häleriguld) skulle minska om den obligatoriska kontroUstämplingenslopades. Möjlighetema alt kontrollera hur stor mängd guld som upparbetats tillguldsmedsvaror, skulle nämligen försvinna. Före konlrollslämphngenvägs varje arbete och vikten antecknas i tUlverkarens arbetsbok. Efter åretsslut skriver tillverkaren under arbetsboken och den skickas in till statens provningsanslaltdär den arkiveras. Kvartalsvis redovisar dessutom tillverkaren upparbetad mängdguld till Guldcentralen ekonomisk förening. För all kontroUera att guldel verkligenanvänds till guldsmedsarbeten jämför Guldcentralen för varje guldsmed mängdeninköpt guld med den kvarlalsvisa redovisningen av upparbetad mängd guld. Ärmängden inköpt guld större lyder detta på att guldsmeden använt guld för andraändamål. Är den däremot mindre har guldsmeden inköpt guld från andra änGuldcentralen. Mindre skillnader kan förklaras av skrotning av gamla arbeten,inköp av auktionsgods etc. Större skillnader kan tyda på inköp av häleriguld. För all undvika uppläckttvingas därför den guldsmed som köpt häleriguld alt åsätla detta falskakontrollstämplar. Dessa falska stämplar gör det möjligt all avslöja varortillverkade av sådant guld. Denna möjlighet visade sig vara myckel värdefullunder de razzior efter häleriguld som gjordes av polisen under år 1971.Sammanlagt beslagtogs ett 20-lal falska konlroUstämplar och ca 100 kgguldvaror. Rikspolisstyrelsenframhöll i sill remissyttrande över motionen att starka skäl ur polisiärsynvinkel talade för ett bibehållande av den obligatoriska kontroUstämplingenav guldvaror. Ett upphävande av denna skulle komma att medföra väsentligarisker för ökad kriminalitet på delta område och allvarlig försämring avpolisens möjligheter att förhindra och avslöja sådana brott. I en skrivelse tillindustridepartementet understryker rikspolisstyrelsensynpunkterna i sitt tidigare remissyttrande. Styrelsen föreslår vissaförbättringar i nuvarande kontrollsystem, bl. a. att kontrollslämplarna medregelbundna intervaller bör få vissa detaljförändringar, att deras utseenderegelbundet bör kontrolleras, att tUlverkar-nas arbetsböcker bör förvaras hos kontrollstämphngsförrältarenoch alt tillverkarna åläggs alt föra journal över alla inköp och byten av guldarbeten,halvfabrikat och obearbetat guld. Därutöver föreslårstyrelsen vissa åtgärder för kontroll av handeln med guld. Dessa åtgärder berördock inle kontroUstämplingsverksam-heten. Prop.1974: 43 16 6.1 Riktlinjer för en översyn I promemorian anförs alt det huvudsakliga syftet med ädelmetallkontrollenhar varit att skapa en offentiig kvalilelsgaranti i fråga om ädel-melallarbetensfinhalt. beslut grundades emellertid på pohsiära synpunkter.Man befarade att en avveckling av den obligatoriska kontroUstämplingen skullekomma att medföra en ökad kriminalitet på detta område. a. handeln med guld som är åtkommet genom brott på så sätl alt enjämförelse blir möjlig mellan å ena sidan legalt inköpt mängd guld och å andrasidan guld som använts för tillverkning av guldarbeten. Om häleriguld användsför upparbetning kan kontrollstämpling inte ske utan risk för upptäckt. Falskastämplar-som anbringas på sådana arbeten kan av en fackman skiljas från äkta. har i sitt beslut , påpekas del ipromemorian, inte uttalat sig i frågan om den obligatoriska kontrollensomfattning. lag om handel med ädelmetallarbeten bygger på att varjekontroll-stämplat föremål har proberats före stämplingen. En så omfattandekontroll skulle enligt promemorian kräva en avsevärd förstärkning av provningsanslaltenspersonella och tekniska resurser och medföra betydande kostnader. Dessa skulleytterst drabba konsumenterna. Tanken på ett obligatoriskt system som bygger påatt varje enskilt arbete proberas före kontroUstämplingen måste av dessa skälavvisas. I promemorian framhålls i forisättningen att det nuvarandesystemet har kritiserats framför allt mol bakgrund av att den övervägande delenav antalet inhemska arbeten, , kontrollslämplas utan att dessförinnanha undersökts. Kritiken får anses ha visst fog för sig såvitt avser kontrollenav de arbeten som lämnas in till de särskilda kontroll-slämplingsförrättarnaute i landet. Den kontroll som utförs i av statens provningsanstalt måsledäremot, sägs del i-promemorian, anses uppfylla de krav som rimligen kanställas på en fullgod ädeimetall-konlroll. Varje större arbete proberas före kontroUstämplingen.Delsamma gäller arbeten som förekommer i mindre antal än fem. På arbeten somförekommer i större serier sker provlagningen stickprovsvis. Vid urvalettillämpas statistiska metoder. Kontrollen torde kunna jämföras med en godnormal produklionskontroU i en tillverkande industri. Enligt promemorian tiUgodoserden de krav som rimligen bör ställas i detta hänseende. Vad gäller förhållandena i landsorten är läget enligl vadsom anförs i promemorian delvis elt annat. KontroUstämplingen sker där utanföregående probering. Provlagningen och efterhandskontrollen torde emellertidha en betydande preventiv effekt. Risken för att underhaltiga ar- 1974: 43 17 betenkommer ut i marknaden är på grund av eflerhandskonlroUen i själva verket inlesärskilt stor. Andelen underhaltiga prov är . I promemorianframhålls att de brottsliga förfaranden, som förekommer, inte möjliggörs genomatt proberingen sker i efterhand utan genom att vederbörande undandrar sigkontroll. När underhall konstaterats i efterhand har det i allmänhet varitmöjligt alt spåra föremålet. Möjlighet finns också all man, när en tillverkarebeslagits med alt förfärdiga underhaltiga arbeten, övergår till alt konlrollslämplaförst när probering ägt rum. Delta innebär en kännbar påföljd för tillverkareneftersom hans möjlighet att snabbi få kontrollslämpling utförd upphör. När detgaUer möjligheterna att kontrollera inköp och förbrukning av guld tordeförhållandena vara i stort sett likvärdiga i hela landet. Enliglvad som uttalas i promemorian är del emellertid angeläget all de påvisadebristerna hos systemet så långt som möjligt avhjälps. Riktmärket bör härvidvara att all ädelmetallkontroll skall ske enligt de principer som gäller förstatens provningsanstalts verksamhet i . En centralisering avverksamheten till en enhet torde dock inte vara möjlig att genomföra med tankepå den tidsutdräkt och de kostnader som skulle uppkomma. Vid övervägande av ivilken ulslräckning del bör finnas möjligheter att få probering och kontrollstämplingutförd utanför Siockholm måsle beaktas all tillverknmg och handel med ädelmetallarbetenär synnerligen ojämnt fördelad över landet. Omkring en fjärdedel av intäkternafrån kontroUstämplingen av föremål som lUlverkals i härrör frånStockholm och drygt två tredjedelar från tio orter där större guldsmedsfirmorligger. Övriga 90 orter där kon-IroUslämphng förekommer svarar för återstoden,dvs. Det är av kostnadsskäl knappast möjligt aft anordna proberingpå alla dessa orter. En avvägning måste ske mellan angelägenheten av en effektivkontroll, kraven på service från branschens och allmänhetens sida ochkostnaderna för verksamheten. Motden nu skisserade bakgrunden föreslås i promemorian att ädelmetallkontrollenanordnas enligt följande riktlinjer. Organisationenvid statens provningsanstalt i bibehålls oförändrad. På ett antalorter med större intäkter av kontrollstämpling ordnas proberingsfilialer med ulmstamgför all kunna probera finhalten hos ädelmetallarbetena innan dekontrollstämplas. Provtagningen sker enligl samma principer som i . Gerproberingen elt resultat som ej är entydigt, skall dock arbetet ifråga skickastill probering. Systemetmed kontrollstämplingsförrätlare bibehålls enligl förslagel för de orter darintäkterna är för små för alt betala en proberingsfilial. Rätt attkontrollstämpla hos kontroUstämplingsförrättare bör dock, som ,tillkomma endast registrerade guldsmeder på orten. Den guldsmed som beslagilsmed all tillverka underhaltiga arbeten föreslås för- 1974: 43 18 Hos kontroUstämplingsförrättare får endast sådanaarbeten stämplas, som inte utan avsevärd olägenhet kan skickas tillprovningsanstalten eller en proberingsfilial för probering och stämpling. Proberingsfilialerbör, betonas det i promemorian, anordnas på så många orter att mindre än 10 %av alla inhemska arbeten stämplas utan föregående probering. I enlighet medförslag som lagl fram bör, för att försvåra handeln medhäleriguld, tillverkarna av ädelmetallarbeten åläggas all föra en särskildjournal över del guld och de guldarbeten som inköps från annat håll än Guldcenlralen.I samma syfte bör detaljändringar i kontrollstämpeln göras med jämna mellanrum.Del bör ankomma på statens provningsanstalt att närmare reglera detta. De grundläggandebestämmelserna angående ädelmetallkontrollen enUgt promemorians förslag börlas in i en särskild lag. Denna bör ha karaktären av en ramlagstiftning.Erforderliga delaljföreskrifter bör ges i en tUlämpningskungörelse. Arbetsgmppenhar utarbetat förslag till en ny lag om handel med ädelmetallarbeten. I sakbygger den förordning. I enlighet med del sagda har emellertidåtskilliga detaljföreskrifter fått utgå. Lagen har ställts upp efter förebildav lag om handel med ädelmetallarbeten. Därifrån har även hämtats bestämmelsemaom en årlig avgift för tillverkare och importörer, om införandel av finhalts-stämplaräven för arbeten av silver eUer platina, saml om hur del skall förfaras medunderhaltiga ädelmetallarbeten. Förslaget medger somtidigare att kontrollen sker i form av stickprovskontroll. Denna stickprovskontrollskall utformas enligt statistiska kvalitetskontrollprinciper, men innebär docken viss risk för att underhaltiga arbeten kontrollstämplas. Kontrollstämpelnkommer därför i arbetsgruppens förslag inte att innebära någon absolutgaranti, utan snarare bestyrka att varan kontrollerats enligt de principer som tiUämpasvid normal noggrann produktionskontroll. Det kan i sammanhanget erinras om attSverige i likhet med ett antal andra stater undertecknaten internationell konvention om kontroll och märkning av ädelmetallarbeten somutarbetats inom ramen för EFTA. Enligt denna konvention godtas inga minusloleranserfrån de i konventionen förutsedda finhalterna. 6.2Fördelningen av kontrollen mellan Stoekbolm ocb andra orter i landet Enliglde i promemorian angivna riktlinjerna kommer huvuddelen av alla ädelmetallarbetenatt kontrolleras på tillverkningsorten. Detta motiveras främst av omtanken omguldsmeder med liten tillverkning. Prop.1974: 43 19 Få dessa ej möjlighet tUl en snabb kontrollstämplingkommer deras konkurrensförmåga alt drastiskt minska jämfört med kolleger påorter med denna möjlighet. Detta skulle enligt promemorian leda tiU en ytterligareförstärkning av koncentrationstendenserna inom branschen. De föreslagna proberingsfilialerna bör enligt förslaget fåånalyslabo-ratorier med utrustning för att utföra probering av finhalten genomstrykprov. Beslut om inrättande av sådana filialer överlåts på statensprovningsanstalt, som bör överlägga med företrädare för guldsmedsbranschen ifrågan. Riktlinjer för besluten bör som nämnts vara att kontroUstämplingen påorten har tillräcklig omfattning och att högst av alla inhemska arbetenfår stämplas utan föregående probering. Besluten bör kontinuerligt omprövasmed hänsyn till förändringar i kon-trollstämplingens omfattning. Inrättas analyslaboratorier i , , ,, , och kommer dessa att tUlsammans medStockholmslaboratoriet svara för av all kontrollstämpling av svenska ädelmetallarbeten.Laboratorier i , och tar hand om ytterligare . Ger analyslaboratoriernas strykprov ett tveksamt resultat,skall enligt promemorian arbetet ifråga eller prov ur delta skickas in analys innan arbetet kontrollslämplas. KontroUstämplingen av importerade ädelmetallarbeten harhittills skett enbart i . Arbetsgruppen föreslår inte någon ändring avdetta förhållande så länge provningsanslaltens huvuddel är belägen i . 6.3 Omlokaliseringen av statens provningsanstalt tUl Enligt beslut (prop. 1971:29, InU1971:15, rskr 1971: 196) skall huvuddelen av statens provningsanslalt omlokaliserastill . Planeringsarbetet för denna omlokahsering har påbörjats. IStockholm skall kvarlämnas endast vissa delar av anstaltens uppdragsverksamhet. I promemorian framhålls att detta för ädelmetallkontrollensdel innebär att det centrala laboratoriet för kontroll av ädelmetaU flyttastill . Det tekniska ansvaret och det centrala administrativa ansvaret förall kontrollstämpling i landet fortsätter att vila på del centrala laboratoriet.Analysen av prov som sänds in från konlrollstämplingsför-rätlarna sker ocksådär och flyttas alltså till . I kvar-stannar en ädelmetallgmppsom skall svara för kontrollstämpling. Provningsanslalten har upprättat ettförslag till ny organisation för verket efter omlokaliseringen 1976. Enligt förslagel,som f. n. prövas av statsmakterna, flyttas sexton tjänster vid det centrala 1974: 43 20 laboratoriet för ädelmetallkontroll tiU . Sextjänster blir kvar i och avses för den lokala kontrollverksamheten. 6.4 KontroUen av importerade ädelmetallvaror I promemorian framhålls, att den svenska ädelmetallimportenär förhållandevis omfattande och säsongmässigl når sin största omfattning månademaföre jul. Allt importgods kontroUeras och förtullas f.n. i och föralt underlätta arbetet har inrättat en särskild loUavdelning ianslutning tUl laboratoriet för ädelmetallkontroll. Under /73kontrollerade provningsanslalten 2,8 milj. importerade guld- och silverarbelen. Enligt promemorians förslag bör kontrollen av importerade ädelmelallvarorfram liU mkten av kunna bedrivas på ungefär samma sätt som . Ny luUagsliftningträdde i kraft , men får inte några större konsekvenser för ädelmetallimporten.Medgivande enligt 3 § andra stycket tullagen (1973: 670) om hemlagning bör enligtpromemorian ej lämnas för ädelmetallarbeten. Omlokaliseringen av provningsanslaltens huvuddel får,framhålls del i promemorian, som konsekvens att importen av ädelmetallvaror iframtiden kommer att gå över . Godset kan nå provningsanslalten bl. a.via hamn eller den nya storflygplatsen i . För att kontrollenav imporlgodsel skall bh effektiv fordras tillgång tiU godalaboratorieresurser. Om kostnaderna för konlroUorganisationen skall kunna hållaspå en rimlig nivå kan därför importkontroUen inte bedrivas på mer än en ort iriket. Enligt promemorian bör de hittillsvarande väntetiderna vidkontroll och förtullning förkortas. Extra personal bör därför utbUdas i Boråsområdet.Denna personal skall kunna las i anspråk med storarbetsbelastning. Några väsenthga förändringar på personalsidan förutsättsej i promemorian. En viss ökning av arbetsinsatsen kan dock förutses på de orteri landet som får särskilda analyslaboralorier. Vid dessa laboratorier skall mani fortsättningen probera ädelmetallarbetena före kontrollslämplingen i ställetför att la prov för vidare befordran till provningsanslalten i . KontroUstämplingsförrättarnapå dessa orter måste få utbildning för att kunna utföra proberingen. Ipromemorian förutses inga väsentliga förändringar ske i arbetsvoly- menvid provningsanstaltens centrala laboratorium. Närmare erfarenheter för allbedöma verkningarna av omläggningen av kontrollsystemet bör föreligga . 1974: 43 21 Ipromemorian franUiålls att förslaget fömtsätter all personalen får ytterligareutbildning. Detta gäller främst kontroUslämplingsförrällama på de orter som fåranalyslaboratorier. Dessa måste få utbUdning bl. a. i probering genomstrykprov.