prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — Bil.1 Nationalbudget 1974 65 nasmot bakgrand härav öka endast obetydligt snabbare än 1973 vad gäller delgruppenjordbraksprodukter. En beräknad nedgång av importen av skogsbruksproduktermedför emellertid att ökningen för hela grap-pen blir svagare 1974 än 1973. Importen av mineraliska produkter ökade med ca 2 %19721973, vilket främst var ett resultat av ett kraftigt positivt omslag iimporten av ickejämmalmer. Råoljan, som utgör av denna grupp,minskade däremot med 19721973. Redan under första halvåret 1973skedde en tillbakagång från den höga importnivån . I oktober1973 beslutade OAPEC-länderna om drastiska nedskärningar av räoljeproduktionen.Effekterna härav blev märkbara först vad gällerråoljeinförseln, och importned-gängen mellan halvåren 1973 stannade vid 14 1/. Leveransnedskär-ningama drabbade råoljeimporten även ochfebruari 1974. uppgick importen endast till avmånadsgenomsnittet . Det bedöms f. n. vara möjligt att få in önskadekvantiteter av råolja under återstoden av 1974. Importbehovet av råolja kommeratt öka påtagligt , då en betydande utökning vadgäller den inhemska raffinaderikapaciteten beräknas vara färdig vid slutet av1974. Importen av råolja antas komma att öka . För hela gruppenmineraliska produkter räknas importökningen uppgå till 19731974. Livsmedelsimporten minskade 19721973 med 21/2%.Nedgången förklaras delvis av den låga inhemska livsmedelskonsumtionen, delvisav den betydande uttömningen av livsmedelsindustrins insatsvaralager. Möjligenkan prisutvecklingen här ha spelat en viss roll. Den internationellaprisstegringen på livsmedel var mycket kraftig från fjärdekvartalet 1972 till fjärde kvartalet 1973 steg importprisindex med . beräknas livsmedelsimporten expandera kraftigt främst som enföljd av den kraftiga uppgången av den inhemska varakonsumtionen. Importen av trävaror, massa, papper samt papp ökadekraftigt 1973 eller med 16 1/. Framförallt expanderade massa- och trävaraimporten.Importen av papper och papp ökade däremot relativt långsamt jämfört med den fördenna varagrapp vanligtvis snabba importuppgången. väntas importenför hela grappen öka betydligt långsammare eller med som en följdav en beräknad nedgång i importen av trävaror. Pappersimporten föratses däremotaccelerera som följd av den inhemska efterfrågeförstärkningen. Importen av petroleumprodukter ökade med ca 6 1/2 %19721973 då en snabbt expanderande import drog upphelårsresultatet. minskade importen kraftigt. Denmarkanta nedgången av raffinerade produkter var ett resultatav den bristsituation som uppstod på den internationella 5 1974.1 saml Nr 100. Tabell3: 5 Importutvecklingen för olika varugrupper 1972 1974 Jordbruks-, skogsbruks-produkter och fisk Mineraliskaprodukter därav: råolja Industriprodukter exkl. fartyg därav: trävaror, massa samt Procentuella förändringar från föregående år 2 795- 4 490 3 515 55 745 2,5 -8,3 -6,0 -5,3 2 7 4 9,5 -1,1 -2,5 222 2 586 2 257 1 345 287 3 786 3 028 1 588 355 9 260 4 220 1 890 -1,8 5 5 14 3,5 -0,5 -8,3 -3,8 -6,0 10,7 37,2 16,3 15,2 » Volymutvecklingen för exportenoch importen enligt utrikeshandelsstatistiken avviker från den som redovisas inationalräkenskaperna främst genom att prisdeflatorerna för verkstadsprodukterär olika. Prisförändringen förverkstadsprodukter kan endast till viss del hänföras till rena prisökningar. Deprisförändringar som redovisas i tabellen är de implicita prisförändringar somframkommer med ledning av utrikeshandelns varuvisa uppgifter om importeradkvantitet och motsvarande värdesumma och avspeglar således den genomsnittligaprisförändringen inom olika varupositioner. Därigenom registreras inte endastfaktiska prisförändringar utan även kvalitetsförändringar och förändringar ifördelningen av varor av ofika kvalitet inom varugrupper. Anm. 1972 och importvärdenenligt utrikeshandelsstatistiken. Samtliga uppgifter avser prognoser.Värdeuppgifterna är avrundade till närmaste 5- resp. 10-tal milj. kr. och deprocentuella förändringarna avseende enskilda varugrupper till närmaste helaresp. Källor: och . marknaden efter nedskärningarna av råoljeproduktionen iOAPEC-länderna vid slutet av året. Förbrukningen inom landet beräknas 1973;1974 öka långsammare än normalt vad gäller bensin och tunna eldningsoljor,dels som ett resultat av den ransonering som rådde ochdels som ett resultat av de betydande prisstegringarna på dessa produkter.Förbrukningen av tjocka eldningsoljor förutses däremot stiga kraftigt tillföljd av den beräknade produktionsuppgängen inom värmekraftverken. Den påvattenkraft baserade elkraftproduktionen kalkyleras ej ändras nämnvärt19731974, varför förbrukningsstegringen av elektrisk ström måste tillgodoses huvudsakligenfrån värmekraftverk. Importen av tjocka eldningsoljor förutses därmed ökarelativt kraftigt medan importen av övriga raffinerade produkter beräknas bli istort sett oförändrad 19731974. larn- och stålimporten steg mycket snabbt ochförsta Bil.1 Nationalbudget 1974 67 Trots en dämpad tillväxttakt uppgickimportökningen 19721973 till 15 1/. Eventuellt kan avsakt-ningen bero påvissa svårigheter att erhålla önskade kvantiteter på grund av den rådandemycket höga internationella efterfrågan. beräknas förbrukningen avstål inom landet öka i det närmaste lika mycket som 1973. Stålimporten beräknaskomma att öka med 19731974. Importenav ickejärnmetaller ökade endast svagt eller med ca 2 1/1973. Den långsammaimportökningen förklaras av att den inhemska produktionen inomickejärnmetallverken uppvisat en snabb ökning och i betydande grad kunnattillgodose den inhemska efterfrågan. beräknas importen öka någotsnabbare. Importenav verkstadsprodukter ökade mycket kraftigt 19721973 efter att ha utvecklatsmycket svagt de två närmast föregående åren. Denna förstärkning återspeglarfrämst importökningen för insatsvarorna som var mycket snabb 19721973 somen följd av den starka produktionsuppdragningen inom främst verkstadsindustrin.Importökningen för dessa varor beräknas bli förstärkt ytterligare 1974, delssom en följd av fortsatt produktionsuppdragning, dels som ett resultat av enberäknad lageruppbyggnad. Importen av investeringsvaror uppvisade också enmycket stark acceleration 1973 som en följd av den ökadeinvesteringsbenägenheten på maskinsidan, vilken beräknas fortgå och förstärkasytterligare . Även importen av investeringsvaror beräknas sålunda ökasnabbare 19731974 än året innan. Importen av varaktiga konsumtionsvaror ökademed endast ett par procent 1973: Denna utveckling hänger samman med en svaginhemsk konsumtion 1973, men torde även ha påverkats av det kraftiga negativalageromslaget i handeln. Importen 19731974 ökar sannolikt kraftigare, men dåbilinköpen 1974 torde utvecklas svagt, beräknas importökningen stanna vid 5 %19731974. Därmed skulle totala verkstadsimporten öka med ca 101/19731974. Importuppgången 19721973 vad gäller övrigaindustriprodukter, dvs. kemiska produkter, plastprodukter m. m., dämpadespåtagligt som ett resultat av en betydande avsaktning i importen av konsumtionsvaror.Importökningen av dessa varor blev 19721973 mot året innan. Även härtorde lageromslaget i detaljhandeln ha påverkat utvecklingen. För 1974beräknas importökningen bli markant högre som ett resultat av den beräknadesnabba konsumtionsuppgången. Importen av insatsvaror till industrin ökadekraftigt och denna utveckling väntas förstärkas för dessavaror liksom vad gäller flertalet andra insatsvaror. skulle därmedimportökningen för hela gruppen övriga industriprodukter accelerera till drygt11 %. Importpriserna steg osedvanligt kraftigt underloppet av 1973. skedde en betydande acceleration iprisstegringstakten ochdenna förstärktes ytterligare . Under fjärde kvartalet 1973låg prisindex för totala importen högre än . 1973karakteriserades av en samtidig konjunkturförstärkning i den industrialiseradevärlden vilket medförde ovanligt kraftiga internationella prisökningar somdelvis kan ha haft en spekulativ grand. började deinternationella prisema för flera viktiga livsmedelsråvaror att stiga snabbtunder inverkan av starkt ökad efterfrågan i kombination med felslagna skördar.Ännu fram till början av 1974 har prisstegringarna fortsatt beträffande fleraav dessa varaslag. Skördeutsikterna för innevarande skördeår bedöms emellertidsom relativt goda och den intemationella prisutvecklingen torde modereras under1974. Stålmarknaden karakteriserades avefterfrågeöverskott och knapphet i försörjningen vad gäller vissa produkter.Importpriserna för järn och stål, som vände uppåt ,accelererade därmed påtagligt under loppet av 1973. Den höga efterfrågan påstålprodukter väntas bestå en bra bit in på 1974 och ökade kostnader beräknasbidra till att hålla uppe priserna. Importpriserna på ickejärnmetaller börjadeöka först men därefter har prisuppgången varit ytterligtmarkerad, vilket till stor del är att hänföra till brant stigande kopparpriser.Under 1974 torde en väl hävdad industriell efterfrågan bidra till att hållauppe prisema. Prisutvecklingen på oljeprodukter och främstraffinerade sådana kom efter hand att tilldra sig allt större intresse underloppet av 1973. Note-ringspriserna på främst bensin och tunna eldningsoljorsteg snabbt i samband med att Förenta staternaefterfrågade betydande kvantiteter på den europeiska marknaden. I oktober 1973höjdes priserna på råolja mycket kraftigt. beslutade OAPEC-ländernaom successiva nedskärningar av räoljetillförseln samt total bojkott gentemotvissa länder. I den bristsituation som dä uppstod steg priserna explosionsartatpå raffinerade produkter. annonserades nya betydligtkraftigare prishöjningar pä råolja. Den genomsnittiiga prisnivån kannu beräknas komma att ligga högre än 1973 för råoljans del. Här har dåinte räknats med någon ytterligare prisuppgång under loppet av året.Genomslaget frän de vidtagna prishöjningama på råolja beräknasmedföra en höjning av prisnivån pä raffinerade produkter med 19731974. De vidare återverkningarna härav blir betydande för bytesbalansen, då deberäknade prisökningama på råolja och raffinerade produkter innebär enutgiftsökning med i rant tal ca 7 1/. Dämpningen i prisuppgången pä färdigvaror 1972 blevav tillfällig natur och 1973 uppvisade en betydande prisacceleration, framförallt under senare hälften av året. Prisökningarna 19731974 föratses bli än Bil.1 Nationalbudget 1974 69 kraftigaredä man kan räkna med att de fortfarande stigande råvamprisemasamt de betydligt högre kostnadema för energi slår igenom under loppet av året.För totala importen beräknas priserna därmed öka med 19731974 en merän dubbelt så snabb prisökning som 19721973. Bytesbalansen uppvisade ett överskott pånära . vilket innebar en förstärkning med ca 3,7 miljarder kr.jämfört med . Liksom de närmast föregående åren var förbättringen främsthän-förbar till den positiva förskjutningen i handelsbalansen. Kapitaltransaktionernaledde till ett nettoinflöde på ca 250 milj. kr. vilket var väsentiigt mindreän 1972. Härigenom försvagades kapitalbalansen med ca 950 milj. kr. Statistisktregistrerades således 1973 transaktioner på utiandet motsvarande ettnettoinflöde pä ca . förstärktes bankemasutlandsställning med ca , varför det sålunda uppkom en positivrestpost på drygt 400 milj. kr. För1974 förutses en betydande försämring av bytesbalansen. Transaktionerna medutlandet avseende varor, tjänster och transfereringar väntas utmynna i ettunderskott pä ca , vilket innebär en omsvängning 1973-1974 påca . Härtill bidrar främst den väntade försämringen avhandelsbalansen med . Överskottet i handelsbalansen uppgick till 6,7miljarder kr. och var sålunda mer än dubbelt sä stort som 1972. ökningen iöverskottet ägde rum trots en försämring i bytesförhållandet med . Såsomnärmare framgår av föregående avsnitt 3.1 och 3.2 väntas exportpriserna19731974 stiga med medan importprisernas ökning beräknas till ca28 %. Försämringen i bytesförhållandet, med , är till största delenhänförbar till de synnerligen kraf-tiga prisökningarna på råolja och petroleumprodukter.Samtidigt med denna försämring i bytesförhållandet väntas en relativt kraftigtillväxt i importvolymen äga rum 19731974 till följd av en förväntat expansivinhemsk efterfrågan. Medan sålunda importvolymen föratses stiga med ca 10 1/, beräknas exportvolymens tillväxt komma att stanna vid . Ovanstående prognoser innebär att , liksomövriga industriländer utan inhemsk oljeförsörjning, får vidkännas en drastiskförsämring av handelsbalansen . Överskottet beräknas sjunka från,som nämnts, . 1973 till ca 1 miljard 1974. Emellertid skulleSverige ändå komma att tillhöra den minoritet bland OECD-län- derna,som trots oljeprisstegringarna kan väntas komma att uppvisa ett överskott ihandelsbalansen . Fraktmarknadsläget har undergått viss förbättringsedan det kraftiga fraktras som inträffade och början av1974. Lasttillgången är tämligen god och har inneburit enaktivering av samtliga marknader med en press uppåt på såväl tidshyror somtramprater. Den närmaste framtidsbilden är emellertid mycket splittrad, menmycket talar för att den betydande tillväxten hos världshandels-flottan kankomma att innebära tonnageöverskott med åtföljande prissänkningar. Dessutomskulle redan nu transportkapaciteten kunna höjas väsentligt genom en återgångtill fartniväerna före oljekrisen, dä dessa sänktes på grund av de våldsamthöjda bunkerkostnaderna. Den utrikes sjöfarten gav ett överskott påca , vilket med 350 milj. kr. Efteravdrag för passageraravgifter erlagda i svensk valuta (165 milj. samttillägg för utländska fartygs utgifter i (450 milj: kr.) erhölls ettsjöfartsnetto på ca . Detta innebär en förstärkning19721973 med ca 390 milj. kr. Förbättringen, som i betydande grad är atthänföra till fjärde kvartalet, får ses som ett resultat av dels de extremt högafraktsatserna dels även de betydande kursvinster som följt pä de höjda pund-och dollarkursema.i Sjöfartsneltot som satts ungefäroförändrat jämfört med förutsätter en ökning av bruttointäkterna med . Häri inryms dels prisökningar till följd av kompensationer för extrema höjningarav bunkerpriserna dels också ett antagande om en viss tillväxt avhandelsflottan. Investeringen i handelsflottan beräknas öka i volym19731974. Kostnaderna väntas stiga mycket kraftigt eftersom de tidigaregenomförda bunkerprishöjningarna då får fullt genomslag. Här har antagits enökning på . Utflödet av resevaluta stagnerade ochökningen blev helt obetydlig jämfört med . Då inflödet ökadeväsentiigt mera blev nettoutfödet ca 120 milj. kr. lägre än 1972. Den svagautvecklingen av bruttoutflödet antyder en volymnedgång av storleksordningen . Tillgänglig statistik från ett antal utiändska banker tyder emellertid påatt återförsäljning av svensk valuta till allmänheten utomlands ägt rum i inteobetydlig omfattning 1973, varför de i svensk resevalutastatistik registreradebruttoströmmarna i motsvarande grad underskattats. Försäljningen var enligtsamma statistik mer omfattande 1973 än 1972. Det är därför sannolikt attvolymminskningen i utflödet av resevaluta varit något lägre än ovan angivna. Dådet oregistrerade inflödet varit lika stort har på samma sätt volymökningen avdetta för 19721973 »Den övervägande delen av alla fraktavslut görs upp i dessa valutor. 1 Nationalbudget 1974 71 varit större än den i svensk statistik registrerade på ca7,. I löpande priser bör i princip nettot inte ha påverkats av dessatransaktioner. har antagits ett nettoutflöde av resevaluta pä 2 650milj. kr., vilket innebär en återgång till det successivtökande underskottet. Den förhållandevis kraftiga ökningen, ca 375 milj. kr.,är med den bedömningen främst betingad av kraftiga prisstegringar utomlands.Utflödet av resevaluta har antagits förbli volymmässigt oförändrat jämfört med1973 medan motsvarande inflöde antagits öka . Underskottet i posten övrigatjänster ökade 19721973 med ca 300 milj. kr. till ca 1 225 milj. kr.Tillväxten som måste betraktas som ovanligt stor är främst hänförbar tillökade provisions- och administrationskostnader i utlandet. Underskottetförutses växa ytterligare 1974 och har satts till 1 500 milj. kr., vilketförutsätter något snabbare ökning av utgifter än inkomster. Transfereringarna till och frånutlandet ledde till ett netto-utflöde på ca 1 750 milj. kr., dvs. enhelt obetydlig ökning 19721973. Emellertid registrerades en extrabelastning med drygt 100 milj. kr. på grund av en avskrivning på ett tidigarelån till . Bortses från denna avskrivning av engångsnatur växte såledesdet negativa transfereringsnettot med drygt detta belopp. Gåvobiståndet tillu-länder ökade något mera eller ca 160 milj. kr. har antagits ett ca300 milj. kr. större underskott för transfereringarna, varav huvudparten härrörfrån ökat u-landsbistånd. Kapitaltransaktionerna 1973 leddetill ett mindre nettokapitalinflöde på ca 250 milj. kr. Detta innebar enminskning jämfört med med . Som framgår avnedanstående tablå hänför sig denna till posterna statligakapitaltransaktioner, värdepappershandel och långfristig upplåning utomlands.Tillsammans svarade dessa poster för ett nettokapitalutflöde på bortåt 250milj. kr., vilket innebar en försämring jämfört med med ca 1 miljard kr.I motsatt riktning verkade ett något lägre nettoutflöde i samband meddirektinvesteringarna samt ett ca 400 milj. kr. större inflöde under övrigakapitaltransaktioner. Posten statligakapitaltransaktioner utmynnade i ett nettokapitalutflöde på ca 200 milj. kr.mnebärande ett omslag 19721973 på ca 250 milj. kr. Det relativt kraftigaomslaget förklaras dels av att slutregleringen av svenska statens kredit tillFinland 1972 här bokförts som ett inflöde, dels av ökade utvecklingskrediter. Värdepappershandeln resulterade iett nettokapitalinflöde på 445 milj. kr. 1973 att jämföra med 830 milj. kr.1972. Det lägre nettoinflödet 1973 förklaras i huvudsak av minskade emissionerav svenska obligationslån utomlands. Även övrig privat långfristigupplåning utomlands avtog 1973. In- och utflöde under denna post balanserade ihuvudsak, vilket kom att innebära ett omslag på ca 840 milj. kr. Nedgången isvensk nyupplåning utomlands med ca 700 milj. kr. samt en ökad amortering avgamla lån på drygt 100 milj. kr. utgör den huvudsakliga förklaringen. Transaktionerna under postendirekta investeringar resulterade 1973 i ett nettokapitalutflöde som var 135milj. lägre än 1972. De svenska nyinvesteringarna i utiandet uppgick till1,. och minskade därmed med 200 milj. kr. Motsvarandeutländska investeringar i undergick ingen större förändring. Tabell 3: 6 Bytes- och betalningsbalans 1970-1974 kr., löpande priser Export av varor, fob» Import av varor, cif» Övriga tjänster, netto » Enligt handelsstatistiken. Nettot av återutförsel ochäterinförsel, korrigering av SAS' flygplansimport, i utlandet direktlandadfisk, nettoimport av icke-monetärt guld samt rabatter och koncernbidrag isamband med oljeimport. ' Överensstämmer med saldot mellanimport och export av varor och tjänster i nationalräkenskapernasförsörjningsbalans bortsett från att korrigeringsposten endast med halvabeloppet ingår i försörjningsbalansen. Resterande hälften avkorrigeringsposten räknas i NR till transfereringsnettot. * Överensstämmer med bytesbalansbegrepp. ' Valutareservens förändring jämte förändringar iaffärsbankernas tidsposition. Källor: och . ringarnai utlandet har endast i ringa omfattning finansierats utomlands utankostnaderna härför har till övervägande del bestritts med medel utförda frånSverige. Den inhemska kreditsituationen med relativt låg ränta synes habidragit till denna utveckling. övriga kapitaltransaktioner registrerades 1973 ett nettokapitalinflödepå ca 800 milj. kr., vilket utgör en förbättring med ca 400 milj. kr. Som delposter ingår bl. a. varvens exportkrediter, krediter isamband med import av fartyg och flygplan samt skillnaden mellan tullvärden ochbetalning vid import av datamaskiner. Dessa transaktioner resulterade i ettnettokapitalinflöde på ca 1 450 milj. kr. medan en annan delpost av betydelse,kortfristiga kapitaltransaktioner, resulterade i ett utflöde pä drygt 500milj. Den sistnämnda posten inrymmer bl. a. svenska företags kortfristigaupplåning utomlands för finansiering av export och import. Bankernasutlandsställning, som inkluderar valutabankernas tidsposition uppgick vidutgången av 1973 till 14 867 milj. kr., utgörande en ökning med 5 639 milj.kr. sedan utgången av 1972. Utiandsställningen förbättrades ytterligare och och uppgick vid slutet av sistnämnda månad till 15385 milj. kr. minskade emellertid innehav avutländska valutor mycket kraftigt eller med , men då motsvarandevalutainnehav hos affärsbankerna tillsammans med deras tidsposition ökade ca 1miljard kr. försvagades bankernas utlandsställning med endast 500 milj. kr.Denna utveckling synes ha varit påverkad av vissa spekulationsmotiv.Förväntningarna om en revalvering av den västtyska marken tillsammans mednedgången i dollarkursen har sålunda stimulerat till snabb betalning avutestående leverantörsskulder medan hemtagning av motsvarande tillgångar harfördröjts. Dessutom synes betalningarna av den kraftigt fördyrade oljeimportenha inletts. genomförda åtgärder att dels höja diskontot,dels höja kassakvoten syftar båda ytterst till att minska utflödet av valuta.En utförligare beskrivning av åtgärderna och dess förväntade effekter ges ikapitel 9. 4.1 Sammanfattningav industriproduktionens utveckling Industrins efterfrågeläge förbättrades markantunder loppet av 1973. Den starka efterfrågeexpansionen härrörde i betydandegrad från exportmarknaderna varifrån orderingångens tillväxt var påfallandespeciellt . Hemmaefterfrågan däremot utvecklades svagtäven om en viss uppgång skedde . Orderstockarna växte snabbt och varvid utgången av 1973 högre än räknat i löpandepriser. Styrkani den utifrån kommande efterfrågeuppgången resulterade i en kraftig ökning avleveranserna 19721973 från de exportdominera-de branschema gruvor,skogsindustri samt järn- och stålverk. Trots en snabb produktionstillväxt inomdessa branscher som dock för skogsindustrierna och gruvorna redan undervåren begränsades av bristande kapacitet medförde leveransutvecklingen enneddragning av producentlagren till en mycket låg nivå. Även inomverkstadsindustrin var exportutvecklingen den huvudsakliga drivkraften bakomproduktionstillväxten liksom också för övrigsektorn, vars produktionsökningdock i högre grad än för verkstadsindustrin hölls tillbaka av den svaga inhemskaefterfrågeutvecklingen. 19731974beräknas produktionsökningen för hela industrin bli ca 7 1/. De mestexpansiva efterfrägekomponenterna förutses nu utgöras av den privatakonsumtionen samt lagerinvesteringarna. Exportefterfrågan väntas även 1974 blistörre än det av kapacitetstillväxten begränsade utbudet av malm, massa ochpapper, medan tillväxten i exportefterfrågan för övriga varor förutses dämpasmot slutet av 1974. De starkaste produktionsökningarna beräknas under dessaomständigheter ske inom verkstadsindustrin, järn- och metallverken samt inomövrigsektorn, medan produktionsökningen dämpas påtagligt inom skogsindustrin. 4.2 Gruvoroch mineralbrott samt tillverkningsindustri Den kraftigt stigande stålproduktionen iflertalet industriländer resulterade i en starkt ökad efterfrågan på svenskjärnmalm. De kraftigt stigande sjöfrakterna 1973 torde ha bidragit till attförstärka den svenska malmens konkurrenskraft i på grund av detkorta transportavståndet. Stålproducenternas lagerhållning av de svenskamalmkvaliteterna är vanligtvis låg, vilket inneburit att den expansivastålkonjunkturen tämligen omgående slagit igenom på efterfrågan avsvensk malm. Leveranserna från järnmalmsgruvorna ökade och komdärmed att uppgå till drygt 37 milj. ton. Exportleveranserna steg ivolym motsvarande en ökning med drygt Tabell 4:1 Industriproduktionens utveckling 1971- Procentuellvolymförändring från föregående år -13,5 210, 220, 290 Övriga gruvor och mineralbrott -4,6 Pappers- och pappindustri m m.'' -1,1 -0,9 Järn- och stålverk* -1,9 38 ./. Livsmedelsindustri m. m.« -0,6 -2,3 hyvlerier och träimpregneringsverk. = Inkl. träfiberplattindustri. = Inkl. smörjmedels- asfalt- och kolproduktindustri. * Inkl. ferrolegeringsverk. ' Inkl. båtbyggerier.