prop · FX0335 · 1974-12-31 00:00:00 — 1 detta sammanhang har jag emellertid funnit det lämpligtatt föreslå även vissa ändringar i vallagen som inte har samband med grundlagsreformen.Bland dessa förslag kan nämnas ett som syftar till att stärka skyddet motregistrering av partibeteckning som av väljarna kan förväxlas med beteckningför ett tidigare registrerat parti. De skildaändringsförslagen kommenteras lämpligen i anslutning tUl de paragrafer ivallagen som berörs av ändringarna. Jag vill emellertid här ta upp ett parfrågor som har aktualiserats i ärendet men som erUigt min mening inte börföranleda lagändringar . () har i sitt remissyttrande fört fram tanken att allmän röstlängdobligatoriskt skall upprättas endast är då ordinarie riksdagsval äger rum.MeUanliggande är skulle allmän röstlängd inte upprättas annat än när extra valtill skall hållas eller när röstlängd annars skall användas. Särskildröstlängd, som upptar svenska medborgare som är bosatta utomlands men som haroch vill utöva rösträtt vid riksdagsval, skuUe emellertid som hittUlsframställas . Reformen skulle enligt RSV medföra en besparing på 400 000kr. per treårsperiod med endast ordinarie val. Den skulle också leda tUl attkvalifikationsdagen för röstlängd som används vid extra val kunde förläggasnärmare valdagen än enligt gällande regler. Enligl minmening kan det ifrågasättas om man bör tynga myndighetema med ytterligareuppgifter som led i förberedelserna inför ett extra val till . 1sammanhanget är att beakta att i samband med behandlingen avförslaget till vallag avvisade tanken på att tiden för utsändande av röstkort,vilka upprättas med ledning av den vid valet gällande röstlängden, skuUeförkortas vid extra val; enligt 7 kap. 2 § vallagen skall röstkort både vidordinarie och extra val sålunda sändas tUl de röstberättigade senast 30 dagarföre valdagen (KU 1972:49 s. 28). RSV:s förslag skulle vidare leda tillsvårigheter att samordna allmän och särskild röstlängd. Under alla förhållanden måste, som RSV också framhåUer, ett ställningstagande tiU förslaget föregås aven särskUd utredning av förslagets konsekvenser. Frågan om en utvidgning avutlandssvenskarnas rösträtt övervägs f. n. inom 1965 års valtekniska utredning(se Ju 1973:12). Därvid aktualiseras också spörsmålet om vilka regler som skallgäUa angående särskild röstlängd. Enligt min mening bör en närmare prövning avfrågan om vid vilka tUlfällen röstlängd skaU framställas anstå till dessvaltekniska utredningens förslag om utlandssvenskamas rösträtt förehgger. Jagär alltså inte nu beredd att föreslå några ändringar i förhållande till vad somf. n. gäller. Grundlagberedningen har föreslagit att de frister, somgäller för valförberedelser, i flera fall skall förkortas när fråga är om extraval till . Förslaget är föranlett av beredningens ståndpunkt attendast mot f. n. ca 2 1/2 månader skulle förflyta frånförordnande om extra val fram tUl valdagen. Beredningen har som utgångspunktför sitt förslag angående valförberedelsema tagit de frister som angavs i promemorian(Ds Ju 1971:24) med förslag tiU ny vallag. beslut om ny vaUag innebar att flera avfristerna för val förberedelser förlängdes i förhåUande tUl vad som föreslogs ivallagspromemorian (KU 1972:49 s. 28). Enligt vallagen gäller inte kortarefrister vid nyval än vid ordinarie val. Ä andra sidan innebär den nya RF (3kap. 4 § och 6 kap. 3 §) att tiden för anordnande av extra val förlängs från deav beredningen föreslagna två månaderna tUl . Också om man jämförmed gällande rätt, leder tremånadersfristen till en förlängning av den tid somkan stå till förfogande för förberedelser inför ett extra val, nämhgen mednärmare . Under sådana omständigheter saknas skäl att med anledning avden nya RF föreslå förkortningar, avseende extra val, av de i vallagen angivnafristerna för valförberedelser. Inom RSVpågår utredning i syfte att med utgångspunkt i de erfarenheter som har vunnitsvid val åstadkomma förenklingar och förbättringar i valförfarandet. 1skrivelse tUl Kungl. Maj:t har RSV framhållit att desynpunkter som dittills framkommit ger anledning att överväga vissa ändringar ivallagen. har vidare i skrivelse den 15 januari 1974berört vissa frågor, såsom vallokalernas öppethållande m. m., som enligtnämndens mening aktualiserats av val. har iskrivelse som kom in till anlagtsynpunkter och framfört förslag i fråga om central distribution av valsedlaroch tillhandahållandet av valsedlar i lokaler, bl. a. postanstalter, därröstning äger rum. Enligt min mening bör den utredning som pågår inom RSVslutföras innan de frågor som aktualiserats i de nämnda skrivelserna tas upptiU övervägande. Härigenom ges möjligheter tUl en samlad bedömning av behovetav ändringar som en följd av erfarenheterna års val. 1 fråga omrösträkningen i vallokal förordar jag emellertid på förslag av RSV att enändring genomförs redan nu (jfr under 13 kap. 6 § i det följande). 1 kap. 2 § 1 andra stycket i denna paragraf föreskrivs nu attcentrala valmyndigheten meddelar de närmare föreskrifter som behövs förtiUämpningen av vallagen. Det är emellertid knappast förerUigt medbestämmelserna i 8 kap. 13 § i den nya RF alt med förbigående avregeringen överlåter ål en förvaltningsmyndighet att meddelaverkställighetsföre-skrifler tUl lag. Centrala valmyndighetens kompetens idetta hänseende får i stället grundas på ett bemyndigande från regeringen.Regeringen kan direkt med stöd av nämnda lagrum i RF besluta om sådant bemyndigande.Av dessa skäl bör paragrafens andra stycke utgå. 1 kap. 3 § F. n. gäller att Kungl. Maj:t bestämmer vilken dag somskaU vara valdag vid val liU som inte är ordinarie. Regeln avser bådenyval och omval. Nyval beslutas enligl RF av Kungl. Maj:t på begäranav slatsministem. EnUgt den nya RF skaU, med en ny term, extra val tiUriksdagen hållas, förutom efter regeringens beslut, när förslag från talmannentUl ny statsminister fyra gånger i rad har förkastats av , och i såfaU utan att särskUt förordnande om valet behöver meddelas (6 kap. 3 §). Somberedningen har föreslagit bör i det senare fallet talmannen bestämma vilkensöndag valet skaU äga rum. Talmannen bör därvid samråda med centralavalmyndigheten. Liksom nu bör det vara regeringens sak att bestämma tidpunktenbåde för extra val, som regeringen själv har förordnat om, och för omval tillriksdagen. Andra stycket i paragrafen föreslås bli avfattat i enlighet härmed.Bestämmelsen om lidpunkten för val av landstingsman eller kommunfullmäktige sominte omfattar hela riket bör därvid brytas ul ur andra stycket och bUda ettnytt tredje stycke. Beredningen har föreslagit att i vaUagen skulle föras inen bestämmelse enhgt vilken det åligger talmannen att, om extra val skaU hållasenligt 6 kap. 3 § RF, ofördröjhgen underrätta regeringen och centrala valmyndighetendärom. För min del kan jag emellertid inte finna att en sådan bestämmelsebehövs. 2 kap. 3 § Centrala valmyndigheten fastställer antalet fastavalkretsmandat i varje valkrets på grundval av en beräkning av förhållandetmeUan antalet röstberättigade i valkretsen och antalet röstberättigade i helariket. Den nya RF innebär att rösträttsåldern och attrösträtten inträder den dag denna ålder uppnås. TUl följd härav bör vid denberäkning som hgger tiU gmnd för fördelningen av de fasta valkretsmandatenmellan valkretsarna såsom röstberättigad anses medborgare som har fyllt eUer senareunder kalenderåret fyUer och som inte är Omyndigförklarad. Förevarandeparagraf föresläs bh ändrad i enhghet härmed. 2 kap. 4 §, 3 kap. 6 §, 5 kap. 11 § och 6 kap. 10 § F. n. förs talan mol beslut, varigenom utgången av val harfastställts, hos regeringsrätten. Enhgt 3 kap. 11 § i den nya RF skah val tiUriksdagen i stället överklagas hos valprövningsnämnd. Vid tiUkomstenav bestämmelsen förutsattes (prop. 1973:90 s. 256) att valprövningsnämndenskall handlägga även besvär över val av landstingsmän och kommunfuUmäktige.Ändrade bestämmelser om vUken myndighet som skall pröva besvär över val ochförrättning som grundas på valet Töreslås i 15 kap. 4 §. TiU dessa bestämmelseråterkommer jag i det följande. Enligl vallagen skaU emeUertid i flera fall lalan motbeslut, som gäUer annat än att faststäUa utgången av val eller av förrättningför utseende av efterträdare tUl ledamot eller av ersättare (suppleant), förashos regeringsrätten. Sålunda skaU besvär föras hos regeringsrätten enhgt 2kap. 4 § över beslut av centrala valmyndigheten om fördelningen av de fastavalkretsmandaten mellan riksdagsvalkretsarna, enligt 5 kap. 11 § över beslut avsamma myndighet i ärende om registrering av partibeteckning eller anmälan av kandidateroch enhgt 6 kap. 10 § över beslut av myndigheten i ärende om tUlhandahåUande avvalsedlar m. m. Regeringsrätten utgör också slutinstans i ärende om indelningi valdistrikt. 1 sådant ärende är emellertid enUgt 3 kap. 6 § kammarrättenandra instans efter . En huvudtanke bakom förslaget all inrätta envalprövningsnämnd är alt nämnden skall få en sammansättning som gör denspeciellt lämpad att pröva frågor om valbesvär. Enhgt min mening bör nämndenssärskUda sammansättning vara en tUlgång också vid prövning av andra ärenden somgäller tiUämpning av vallagen. Över huvud taget förefaller det naturligast ochmest konsekvent att valprövningsnämnden får överta besvärsprövningen enligtvallagen i samtliga de faU där denna f. n. ligger hos av enhetlighet i bedömningarna talar för en sådan reform. Jagföreslär därför att besvärstalan enligt de angivna lagmmmen i vallagenskall föras hos valprövningsnämnden. Förslaget innebär att kammarrätten intelängre kommer att utgöra meUaninstans i ärende om indelning i valdistrikt. 4 kap. 2 § och 8 § första stycket Som jag nämnde förvärvar enligl den nya RF en personrösträtt den dag då han fyller . 1 röstlängden skall upptas de som redanhar rösträtt eUer som får rösträtt under röstlängdens gUtighetstid.Som närmare framgår under 4 kap. 7 § föreslär jag bestämmelser som innebär attröstlängden skall gäUa fr. o. m. t. o. m. den 31 augustiföljande år. Med hänsyn härtUl bör i 4 kap. 2 § första stycket, såvitt gällerålderskravet, föreskrivas att var och en som har fyllt eUer före den1 september under kalenderåret i fråga fyller skaU tas upp i allmänröstlängd. 1 fråga om den som den 1 september det år då röstlängden upprättas inte har fyllt18 år måste i röstlängden särskUt markeras vilken dag han uppnår ålderoch aUtså bhr röstberättigad. Tredje stycket i paragrafen föreslås bh ändrat ienlighet härmed. En följdändring bör göras i 8 § första stycket. 4 kap. 7 och 19 §§ Enligt dessa paragrafer i deras nuvarande lydelse länderröstlängd till efterrättelse så snart den har underskrivits av länsstyrelseneller försetts med bevis av lokala skaltemyndigheten om att anmärkning inte harframstäUts. Röstlängd kommer som följd härav i aUmänhet att gälla senast fr. o.m. den 23 juh. 1 7 kap. 2 § föreskrivs att röstkort skaU sändas tUl deröstberättigade senast före valdagen. Av 7 kap. 1 § framgår att röstkorlenskaU grundas på gäUande röstlängd, varmed förstås den röstlängd som länder tUlefterrättelse vid valet. RSV har i sitt remissyttrande fäst uppmärksamheten påatt de nu återgivna reglerna inte går att förena för det fall att extra valäger mm kort efter det att röstlängderna har faststäUts. Fastän saken har ringapraktisk betydelse, anser jag att en korrigering av bestämmelserna bör vidtas.Jag föreslår att ny röstlängd skah lända tUl efterrättelse först i fråga om valsom äger rum efter utgången av augusti. Därmed bhr det aUtid möjhgt att i tidsända ut röstkort som bygger på faststäUd, vid valet gäUande röstlängd. Ocksåfrån andra synpunkter är det tUl fördel att röstlängdernas giltighetstid ärfixerad i vallagen tUl Gfr bl. 4 kap. 2 §). Av nu anförda skäl bör4 kap. 7 och 19 §§ få ändrad lydelse. 4 kap. 11 och 12 §§ Enligt 3 kap. 2 § i den nya RF skall i lag finnasbestämmelser om rösträtt för svensk medborgare som inte är bosatt i riket; densom inte har fyUt och den som är omyndigförklarad har dock aldrigrösträtt. Villkoren för att utlandssvensk skaU ha rösträtt bör anges ivallagen. 12 § vaUagen i dess gäUande lydelse är det en förutsättning för att densom inte är kyrkobokförd i skall upptas i särskUd röstlängd och därmedfå rösträtt vid val till att han har varit kyrkobokförd här i riketnågon gång under de fem kalenderår som närmast har föregått det år dåröstlängden upprättas. Frågan om en utvidgning av utlandssvenskamas rösträttövervägs f. n., som jag har nämnt fömt, av valtekniska utredning. Detfinns därför inte någon anledning att nu föreslå någon ändring i sak avbestämmelsema angående utlandssvenskarnas rösträtt. Kravet på kyrkobokföring iSverige bör emellertid i lagtextendirekt anges som ett rösträttsviUkor. Lagtextförslaget innebär att vUlkoren föratt utlandssvensk skall ha rösträtt vid riksdagsval upptas i 11 §. Nuvarandebestämmelser i 11 och 12 §§ om särskUd röstlängd sammanförs till 12 §, varvidtexten kan förkortas genom hänvisning till Därjämte görs i sak samma ändringar i 12 § som i detföregående har föreslagits i 4 kap. 2 § beträffande aUmän röstlängd. 1 anslutning till förevarande paragrafer vill jag erinraom att 3 kap. 2 § nya RF innebär att frågan huruvida rösträtt förehgger vidvaltiUfälle alltid avgörs på grundval av den före valet upprättade röstlängden. 5 kap. 2 § Den i paragrafen angivna fristen för ansökan omregistrering av partibeteckning inför val, som inte är ordinarie, bör räknasfrån tidpunkten för beslut om valdagen, inte som från tidpunkten förförordnande om valet, eftersom extra val enligt 6 kap. 3 § i den nya RF kommertiU stånd utan särskUt förordnande. 5 kap. 3 och 4 §§ En viktig förutsättning för att ett val skall bU en riktigmätare av opinionsläget i valmanskåren är att de konkurrerande partiema inte ivalet går fram med partibeteckningar som kan förväxlas med varandra. Användertvå eUer flera partier snarlika beteckningar, kan vissa väljare ta miste ochlägga sin röster för annat parti än det åsyftade. Härtill kommer attanvändningen av närbesläktade partibeteckningar gör det svårt att avgöra vUketparti en väljare har avsett att stödja, om han på valsedeln inte har angett denofficiella partibeteckningen. Följden kan bh att valsedeln anses ha en egen,särskUd partibeteckning, något som i praktiken har samma effekt som omvalsedeln ogiltigförklarades (se prop. 1969:148 s. 69 och 1972:105 s. 134 och135). Enligt nuvarande regler i vaUagen står det väljaren frittatt på valsedeln använda partibeteckning som inte har registrerats. Reglemaskyddar direkt endast mot att partibeteckning som har registrerats missbrukaspå det sättet att bara kandidater, som inte företräder partiet i fråga, försupp på valsedlar under partiets beteckning. 1 förarbetena till vallagen (prop.1972:105 s. 111) stäUde jag mig avvisande tiU en ordning med obhgatoriskregistrering av partibeteckning. Jag är alltjämt av samma Uppfattning. Därvidhar jag fäst avgörande vikt vid att ett gott värn mot att med varandraförväxhngsbara partibeteckningar används i val rent faktiskt kan åstadkommasinom ramen för gäUande ordning för partiregistrering. 1 de allra flesta fallkan man nämligen räkna med att ett parti inte viU uppträda i val med visspartibeteckning utan att ha fått det skydd för denna beteckning somregistrering enligt vallagen medför. F. n. gäller enligt 5 kap. 3 § vaUagen att partibeteckningfår registreras endast om beteckningen tydligt skiljer sig från beteckning somredan har registrerats eller vars registrering är föremål för prövning. Deändamålssynpunkter som enhgt vad jag fömt har nämnt motiverar en sådanföreskrift talar för en restriktiv bedömning av ansökningar om nyregistrering.Enhgt min mening bör ordalagen i bestämmelsen jämkas så att de ger klarare uttryck för det bakomliggande syftet. bestämmelsen ges den avfattningen att partibeteckning fårregistreras endast om beteckningen kan antagas ej leda tUl förväxhng med redanreigstrerad beteckning eller med beteckning för vilken registrering tidigarehar sökts. Formuleringen torde bättre än den nuvarande utmärka vad som skahvara utgångspunkten för bedömningen, nämligen risken för all väljarna kan kommaatt förväxla beteckningama i valet. Vid prövningen bör hänsyn kunna tas tUlsådan förkortningsform av den officieUa beteckningen för ett redan registreratparti som är gängse i den politiska debatten och i dagligt tal. A andra sidanär det tydhgt att varje utomordenthgt avlägsen risk för förväxling inle börleda till avslag på ansökan om registrering av nytt parlinamn. 1 sammanhanget föreslår jag också i förtydligande syfteoch utan att någon ändring i sak åsyftas vissa jämkningar i lagtexten i 5 kap.3 § punkt 3 och 4 §. 13 kap. 6 § Enligt punkt 4 i denna paragraf i dess nuvarande lydelseskall valförrältama vid den preliminära sammanräkningen i vallokalerna till enbörjan ordna gUtiga valsedlar i gmpper efter partibeteckning. Därefter skall valsedlamaordnas i undergrupper efter oUka listtyper inom varje parti. Härvid skall bl.a. valsedlar med samma listtypbeteckning bUda en grupp och sådana valsedlar medändringar och tiUägg sammanföras till en grupp. Antalet valsedlar inom varjegrupp skaU räknas och antalet skall, liksom sammanlagda antalet valsedlar förvarie parti, antecknas i protokoUet. Enligt den ordning som tUlämpades vid 1973års val antecknades i en bUaga till protokollet, en s. k. listlypförteckning,antalet oförändrade och förändrade valsedlar av varje listtyp. Den fördelning på hsttyper som ankommer på valförrältamaenhgt de nämnda bestämmelsema är avsedd att underlätta slutligasammanräkning och att leda tUl ökad säkerhet vid den slutliga sammanräkningen. 1 skrivelse tiU Kungl. Maj:t har RSV,som förut har nämnts, funnit erfarenheterna års val böra föranledaatt vissa ändringar i vallagen övervägs. RSV har därvid bl. a. framfört att detav valförrältama i de flesta fall har upplevts som betungande att sorteravalsedlar med samma partibeteckning på lisltyper och att fylla ilisttypförteckningen. Dessa åtgärder bedöms ha bidragit tUl att den preliminärasammanräkningen av de kommunala valen försenades i jämförelse med år1970. RSV har framhållit att praktiskt taget alla valnämnder har varit starktkritiska mot den införda ordningen och att flertalet länsstyrelser anser attvärdet av sorteringen i vallokalerna på listtyper och dokumentationen ilisttypförteckningar har varit begränsat. RSV avser att närmare utreda möjlighetema tillförenklingar och förbättringar av rutinema för sammanräkningarna hosvalförrättare och länsstyrelser. Frågan om listtypsorteringen bör enligt RSVingå i utredningen. RSV finner det exempelvis böra övervägas om valförrältama skulle kunna sortera valsedlarna efter listtyper utan attbehöva räkna antalet valsedlar som tiUhör varie hsltyp. RSV har emellertid funnit de kritiska synpunkter som förtsfram redan nu böra leda till slutsatsen att det i vallagen endast börföreskrivas att valsedlama av valförrältama skall ordnas i grupper efterpartibeteckning och alt antalet valsedlar för varje parti skaU anges iprotokollet. Del bör därefter ankomma på RSV som central valmyndighet attmeddela föreskrifter om de ytterligare åtgärder som valförrältama eventuelltbör utföra. Jag har tidigare gett uttryck för uppfattningen alt fråganom ändringar i vaUagen som en följd av de erfarenheter som har vunnits vid 1973års val bör las upp till övervägande först när den utredning som pågår inom RSVhar genomförts. Jag finner det emellertid angeläget att det redan nu öppnasmöjlighet att undanröja de svårigheter vid den prehminära sammanräkningen ivallokalema som de nuvarande bestämmelsema om sortering av valsedlama på olikagrupper och undergrupper och i synnerhet sorteringen på ohka lisltyperuppenbarligen har fört med sig. Detta bör kunna ske på det sätt som RSV harförordat. Jag föreslår sålunda att i punkt 4 i förevarande paragraf endastföreskrivs att valsedlarna vid den preliminära sammanräkningen i vallokalemaskaU ordnas i gmpper efter partibeteckning och all antalet valsedlar för varjeparti skall antecknas i protokollet. Om ytterhgare åtgärder frånvalför-rättarnas sida behövs, kan RSV i egenskap av central valmyndighetutfärda de erforderliga föreskriftema. 14 kap. 9, 10 och 19 §§ Regler om fördelning av mandaten vid riksdagsval meUanpartier och valkretsar finns f n. i 15-19 §§ RO. Den nya RF innebäremeUertid att endast de viktigaste av dessa bestämmelser får sin plats igrundlag (3 kap. 6-9 §§). Det är förutsatt (prop. 1973:90 s. 251) attåterstående bestämmelser skall föras in i vallagen. Jag föreslär nu att dessabestämmelser, vilka f. n. återfinns i 17 § 1 mom., 2 mom. första stycket och 3mom. samt 18 och 19 §§ i 1866 ärs RO, utan ändring i sak placeras i 14 kap. 9 §och där utgör andra sjätte styckena. Denna paragraf bör uppta endastföreskrifter om fördelningen av mandaten mellan partier och valkretsar. Denuvarande föreskriftema i första stycket andra punkten och andra stycket, vilkagäUer faststäUandet av vUka personer som skall gå in på mandaten, bör flyttastUl 10 § och där bilda ett första och ett andra stycke. Detta föranleder enändring av en lagrumshänvisning i 19 §. 14 kap. 11 § Ändringen innebär att en hänvisning till en bestämmelse i1866 års RO ersätts med en hänvisning tiU 14 kap. 9 § femte stycket vallagen. 14 kap. 13 och 14 §§ Enhgt 29 § RO, i den lydelse denna paragraf harefter ändringar med anledning av prop. 1972:66, skall talmannen göra anmälantUl centrala valmyndigheten när riksdagsledamot eUer ersättare avgår under tiddå riksdagssession pågår. Den nya RF och den nya RO innehåUer däremot intenågra regler om anmälan från sida till valmyndigheten angåendeuppkommen ledighet. Bestämmelser härom bör därför föras in i vaUagen.Skyldigheten för talmannen att tiU centrala valmyndigheten anmäla ledamots ochersättares avgång bör gälla även avgång under tid då inte pågår. Åandra sidan behöver talmannen göra anmälan om ersättares avgång först om tillföljd därav nya ersättare skall utses. Förslaget föranleder ändringar i 13 §första stycket och 14 §. 1 detta sammanhang föreslår jag en enbart formellkorrigering av lydelsen av 13 § andra stycket. 14 kap. 14 a § Bestämmelser saknas i vallagen om kungörande avförrättning som avses i 14 kap. 13 eUer 14 §, dvs. förrättning för utseende avefterträdare tiU riksdagsledamot eUer av nya ersättare, och om förrättningensavslutande. Sådana bestämmelser föreslås bh upptagna i en ny paragraf, 14 a §. Bestämmelserna innebär attcentrala valmyndigheten skaU utfärda kungörelse i Post- och Inrikes tidningarom utgången av förrättningen, varmed förrättningen är avslutad. 1 32 § 1 mom. RO föreskrivs att, innanriksdagen sammanträder, riksdagsledamöternas fullmakter skaU granskas införjustitieministern eUer den som konungen i dennes ställe förordnar, i närvaro avtre fuUmäktige i och tre fuUmäktige i . Iförarbetena till den nya RF har förutsatts att bevis skall utfärdas förriksdagsledamot och ersättare, att uppgiften att granska bevisen skaU åvilavalprövningsnämnden och alt bestämmelser härom SkaU finnas i vaUagen (prop.1973:90 s. 265, 268 och 514). Av 1 kap. 5 § i den nya RO framgår uttryckligenatt valprövningsnämnden granskar bevis om val av ledamöter och ersättare. Bestämmelser om valprövningsnämndens bevisgranskningföreslås få sin plats i 15 kap. 3 §, varvid de bestämmelser som upptas i 3och 4 §§ bör bUda 4 resp. 5 §. 1 enhghet med vad som uttalades i motiven tiUden nya RF bör bevisgranskningen, hksom nu fullmaktsgranskningen, ha en rentformell inriktning. Det bör sålunda föreskrivas att nämnden har att pröva ombeviset har blivit utfärdat i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen. I näraanslutning tUl vad som gäller nu om fullmaktsgranskningen bör dessutomföreskrivas att bevisgranskningen skall vara avslutad senast dagen innan den riksdag tiU vilken valet har skettsamlas tUl eller, i fråga om bevis som inkommer till nämnden medanriksmöte pågår, så snart det kan ske. Slutligen bör paragrafen innehålla attberättelse om granskningen ofördröjhgen skall överlämnas till riksdagenstalman.