prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — SJ:s planer påförnyelse och utökning av vagnparken har dock baserats på att det skall bli möjligt att tillgodose ensnabbt växande efterfrågan på transporter. SJ:s persontrafik på järnväg har varit vikande under 1950-och 1960-talen. , då pendeltrafiken i stockholmsområdettillkom, har dock trenden för det totala antalet resor varit uppåtgående.Resefrekvensen på avstånd och var större änunder högkonjunkturåren 1969 och 1970. En undersökning av antaletsittplatsresor i fjärrtågen under aprildecember 1971 och 1972 visar att nedgången successivt avtagit. harnedgången förbytts i en uppgång. Resefrekvensen i sov- och liggvagnarhar fortsatt att öka . SJ:s busstrafik fortsatte att minska under /73. Minskningenav antalet busskm uppgick till . Den lokala/regionalalinjetrafikens utveckling påverkas starkt av trafikunderlagets successiva uttunning på landsbygden. EnligtSJ:s bedömning måste trafikförsörjningen i allt större utsträckninganpassas efter kommuner- Prop.1974:1 Bilaga 8 212 nasvilja och möjligheter att lämna ekonomiskt stöd till olönsam trafik. För attbehovet av driftbidrag skall bli så litet som möjligt måste också eftersträvasen nära samordning mellan de återstående linjetrafikupp-giftema ochförekommande avtalstransporter. SJ:s och de samarbetande statsbanornas färjetrafik över Öresundslederna ochSassnitzleden har haft en gynnsam godstrafikutveckling. Dennasammanhänger med den ökande utrikeshandeln och har förstärkts av en vissövergång från sjötransport till landtransport. Antalet överförda tonjärnvägsgods på dessa leder har mer än fördubblats under de senaste tio årenoch uppgick till 4,7 milj. ton. Personalantalet har minskatmed i medeltal 1565 personer eller . Bortses från den personal somåren 1969 och 1972 överförts till AB () varpersonalminskningen i medeltal 1 345 personer eller . År Antal anstäUda Minskning från föregående år 2.8 4.4 2,8 2,7 Exkluderas busspersonal som övergick till SL1969-02-01 blir minskningen 1 259 anstäUda resp. . 2 Exkluderas personal som övergicktUlSL blir minskningen 1 418 anstäUdaresp. Som framgår av tablån har personalminskningen fortgåtti relativt jämn takt skenbart oberoende av konjunkturväxlingaroch arbetstidsförkortningar. Delvis beror detta på att arbetstidsförkortningarnatidsmässigt sammanfallit med svag konjunktur och låg trafikefterfrågan. För /73 uppgick medeltalet anställdatill ca 42 900. Antalet anställda beräknas komma att minska med ca 1 400personer mellan budgetåren 1972/73 och 1973/74. Under budgetåren 1974/751978/79 uppskattas den årliga personalminskningen komma att öka från ca 1 400till ca 1 600 personer. Personalprognosen bör ses mot bakgrund av den snabbatillväxten i de årliga pensionsavgångarna under senare hälften av 1970-talet.För att minimera behovet av nyanställnmg och förbättra företagets lönsamhetmåste rationaliseringsverksamheten ökas kraftigt i ett tillräckligt tidigtskede. SJ:s nuvarande planer för automatisering, mekanisering och an- Prop.1974:1 Bilaga 8 213 nanpersonalbesparande upprustning är till växentlig del upprättade mot dennabakgrund. Prestationerna uttryckta i trafikenheter (personkm -ftonkm) per anställd steg med i medeltal mellan åren 1968 och1972. Mellan dessa år, som hade likartade lägen i konjunkturförloppet, förbättradesockså övriga prestationstal med anknytning till försäljningen. Mellan åren1971 och 1972 har utnyttjandet av godsvagnarnas bärighet samt medellasten pervagnaxel minskat något bl. a. genom tillskott av storbäriga fyraxliga vagnar. Utnyttjandet av personvagnarna kännetecknas av enfortsatt förbättring . Antalet busskm per buss fortsatte att ökanågot. Intäkterna under /73 uppgick till 2 802milj. Intäktsökningen i förhållande till /72 var 169 milj.kr. Ökningen av intäkterna hänförde sig huvudsakligen till godstrafiken.Till intäktsökningen i godstrafik bidrog en höjning av godstaxan den 1 oktober1972. Persontrafikintäkterna minskade något under /73. Härvidbör beaktas dels överlåtelserna av färjeleden MalmöTravemiinde den 1 januari1972 och , dels att intäkterna minskats förslutreglering av tidigare samtra-fiksavtal med GrängesbergOxelösundsjärnvägar (TGOJ). Om dessa faktorer beaktas, visar även persontrafiken enintäktsökning under /73. Kostnaderna inkl. planenliga avskrivningar /73 till 2 763 milj. kr. Kostnadernas ökning stannade vid ,trots att arbetstidsförkortningen fick helårseffekt /73. av kostnadsökningen avsåg personalkostnader ocharbetsgivaravgifter. Personalkostnadernas stegring dämpades av attpersonalantalet för drift och underhåll minskade med i medeltal 1 610 personer(3,), varav ca 250 förklaras av nämnda överlåtelser. Om personalantaletvarit detsamma som /72, skulle personalkostnaderna för driftoch underhåll ha blivit ca 130 milj. kr. högre än för /72.Ökningen stannade nu vid ca 45 milj. kr. Personalkostnadsandelen budgetåret1972/73 blev densamma som föregående budgetår (). Resultatet för /73 efter planenligaavskrivningar blev ett överskott om 39 milj. kr. Förräntningskravet förbudgetåret uppgick till 127 milj. kr. Vid bedömning av resultatet bör enligtSJ:s mening hänsyn tas till att SJ endast delvis kompenserats för den olönsammaverksamhet som verket ålagts att utföra. SJ hävdar också att verket inte Överlåtelsen skedde till . ' Överlåtelsen av järnvägenStockholm-Rimbo med bibanor () skedde till länslandsting. 1974:1 Bilaga 8 214 kompenseratstill fullo för vissa ekonomiska belastningar som konkurrerande företaginte har. Om statsmakterna i alla avseenden följt principerna föraffärsmässighet i SJ:s verksamhet skulle överskottet för budgetåret ha blivitväsentligt större än förräntningskravet. Kostnads- ochkonkurrensutvecklingen kräver att SJ med all kraft fortsätter att rationaliserasamt att anpassa och bygga upp resurserna medhänsyn till efterfrågan. I denna effektiviserings- och ekonomise-ringsverksamhetingår en rad projekt, som förutsätter att finansiella medel ställs tillförfogande. Verksamheten inriktas bl. a. på att srimulera system- ochproduktutveckling och skapa en ändamålsenlig grund för marknadsföringen. Inom persontrafikområdet sker en fortiöpandeanpassning av resandetågplanen till trafikunderlag och kundernas önskemål, som behovet att ekonomiseraverksamheten beaktas. Särskild tonvikt läggs på att utveckla ochmarknadsföra huvudlinjernas bekväma och snabba dagtrafik, vilket bl. a. kankomma att bidra till att minska den kostnadskrävande nattågskörningen. SJ hargoda möjligheter att i tätortsförbindelserna på huvudlinjerna möta den hårdakonkurrensen från privatbilismen, flyget och vissa bussföretag. Dettaförutsätter emellertid att resekvaliteten, som tenderar att bli en alltviktigare faktor vid resenärernas val av färdmedel, förbättras ytterligare. SJräknar också med att kunna förbättra den allmänna kundtjänsten, främst genomden automatiserade färdbiljettförsäljningen. Ett försök attföra över en större marknadsandel till SJ inleddes i relationenStockholmÖstergötland. Trafikkvaliteten har höjts genom en helt ny tidtabellmed avgångar för tågen varje timme måndagfredag på fasta klockslag underdagen. Vartannat tåg går över och vartannat över . En utveckling mothögre tåghastigheter i persontrafiken pågår i flera länder. I håller SJoch ASEA på med ett projekt som syftar till att möjliggöra högreresehastigheter genom att vagnskorgarna lutas i kurvorna. Närmast kommer provatt göras med motorvagnar, som byggs om för den nya tekniken. Proven kommer attavse hastigheter . Enövergång till högre resehastigheter kommer att kräva investeringar även i fastaanläggningar såsom automatisk hastighetsövervakning, skydd vid plattformar påvissa stationer och åtgärder vid vägkorsningar i plan. Proven avses varaavslutade före utgången av . Inom godstrafikområdet inriktasutvecklingsarbetet främst på att öka järnvägstransporternas kvalitet i fråga omsnabbhet, regulari-tet och godsbehandling samt på att skapa gynnsammaförutsättningar för kombineradelandsvägsjärnvägstransporter och sjöfartsjärnvägstransporter. Genomökat antal direkta tåg i olika relationer minskas Prop.1974:1 Bilaga 8 215 transporttidernaoch riskerna för förseningar. Höjda tåghastigheter, som kräver förbättrad lok-och vagnmateriel, bidrar också härtill. För en utökning av den kombineradetrafiken erfordras fler välutrustade terminaler samt modernhanteringsutrustning. För SJ till stor del nya och utvecklingsbara delar avtransportmarknaden är systemtransporter som ökar ibetydelse eftersom allt fler kunder blir medvetna om värdet av styrdamaterialflöden utlandstransporter (ökadutrikeshandel jämsides med marknadsmässiga krav på leveranser med störrekontinuitet och i mindre enheter än vid sjötransport) enhetslaster, inkl. container, som underlättar denkombinerade trafiken tågbilgodset som omfattar en marknad där SJ:s andeli dag är liten. SJ strävar också att minska företagets konjunkturkänslighet genom att ökaandelen av transporter av varor som är föga konjunkturkänsliga, dvs. i regelhögt förädlade produkter av typ färdigvaror. Anspråken på transportkvalitet ärhögre för dessa varor än för mindre förädlade produkter. För detta krävs bl.a. en förbättrad vagnpark, modernare terminaler samt nya informations- ochstyrsystem. Eftersom högförädlade produkter ofta transporteras i mindresändningsstorlekar måste transportanordningarna för styckegods (tågbilgods)och enhetslaster byggas ut. Den ökade satsningen på direkta järnvägstransporterrill och från kontinenten, där marknadspotentialen är stor, kräver enförbättrad transportkvalitet främst i fråga om punktlighet och snabbhet. Den pågåendeutbyggnaden av färjetrafiken utgör ett led i denna strävan. Vidare krävs flervagnar som är speciellt anpassade till modern lasthante-ringsteknik. Särskilda storbäriga vagntyper, anpassade för kundernaslastnings-och lossningsterminaler, har framtagits för flera systemtransporter.Exempel på varugrupper där systemlösningar med fördel har använts är timmer,malm, träflis, cement, olja, fartygsplåt och livsmedel. SJ har terminaler för enhetslaster iMalmö, , N, GöteborgSkandiahamnen, , ,, (Ärsta), , , , , ,och . Ytterligare några platser kommer att utrustas med mobilaomlastningshjälpmedel. Transporterna på SJ av enhetslaster till och frånsvenska hamnar beräknas öka bl. a. genom nyöppnade containerlinjer på FjärranÖstern. Inrikestransporterna med enhetslaster i SJ:s regi ökar.Speciellt gäller detta transporter av byggmaterial och bulkvaror. Ävenanvändningen av container och flak vid distribution av dagligvaror beräknasöka. IJönköping pågår prov med användning av container i SJ:s stycke- 1974:1 Bilaga 8 216 harprovet utvidgats till att omfatta även . SJ har funnitvagnar med helt öppningsbara sidor vara ändamålsenliga. Dessa vagnarkombinerar fördelar hos de öppna och slutna vagnarna av konventionell typ. Dehar därför visat sig vara lämpliga och rationella för en rad godsslag. Förnärvarande finns 560 nya sådana vagnar i trafik och dessutom ca 300 ombyggdaliknande vagnar. Under budgetåren 1973/74 och 1974/75 beräknas ytterligare ca550 nya vagnar bli levererade. Kapaciteten i färjetrafiken har under år1973 ökat genom insatser av moderna tågfärjor. levererades SJ:snya femspåriga tåg-och bilfärja , som skall trafikera ledenTrelleborgSassnitz. Det chartrade systerfartyget sattesin på samma led . Färjornas fem järnvägsspår rymmer 45godsvagnar. Det särskilda bildäcket, som är beläget över tågdäcket, rymmer 18lastbilsekipage av internationellt tillåten typ. Danske statsbaner (DSB) sattei in en ny tågfärja, "", på leden HelsingborgHelsingör. För att höjakapaciteten även på land byggs nu ett nytt färjeläge i . Dettaberäknas kunna tas 1975. Möjligheternaatt rarionalisera SJ:s verksamhet genom att använda datateknik har haft och väntas komma att få fortsatt stor betydelse. SJ:sautomatiserade fjärrskriftsnät byggs ut i etapper. Det beräknas vara helt utbyggti mitten av . Terminalerna på alla större tjänsteställen vid SJ kommerdå att vara anslutna till en central dator i . Detta skapar ävenförutsättningar för att utveckla godsvagns-och transportövervakningssystemet så att det bättre tillgodoser de kravsom de övergripande vagnfördelnings-, transportlednings- ochtransportplaneringsfunktionerna ställer. Arbetet med denna förbättring pågår. Det automatiskaplatsbokningssystemet har planenligt utvecklats till att omfatta bokning av sov-,ligg- och sittplatser i svensk trafik, i trafik med och samt itrafik från mot kontinenten. Systemet utvidgas nu till att omfatta ävenförsäljning av färdbiljetter. Härigenomundviks eljest nödvändig förnyelse av biljettmaskinparken. Dessutomuppnås en rad andra fördelar, t. ex. riktigare taxering, tydligarebiljettutskrift, enklare redovisning och förbättrade rapporter. har det utvidgade systemetprovats vid ca 20 terminaler. Alla resebyråer och drygt hälften avberörda biljettexpeditioner har kopplats in i systemet. Återståendebiljettexpeditioner utmstas förejultrafiken . En ytterligare utbyggnad, som avser bokning av färdbiljetterför veckosluts- och snabbussar, kommer att undersökas. Flera rutiner inomtransportredovisningssektorn har ändrats under 1974s I Bilaga 8 217 Redovisningssystemen har anpassats både till modernare datatekniskalösningar och organisationsändringar inom SJ. har ett internationelltarbete pågått för att modernisera avräkningssystemen för de europeiskajärnvägsförvaltningarna. I detta utvecklingsarbete har SJ deltagit aktivt.Omläggningarna inom redovisningssektorn har medfört att behovet av personal förredovisnings- och statistikarbete har reducerats.Även omläggningar av stationernas uppbörds- och redovisningsarbete harbidragit härtill. har regionala redovisningscentralerinrättats. Till dessa centraler har bl. a. nästan hela person- och godstrafikredovisningenintagits och mekaniserats. Takten för omläggningarna till nya system ärberoende av tillgängliga utvecklingsresurser och möjligheterna attanvända frigjord arbetskraft inom andra verksamhetsområden. De nya systemenmåste därför införas i etapper . Inom ramen för detpersonaladministrativa datasystemet har prov gjorts med utskrift avdagsverksjournaler/turfördelningslistor i dator. Icke oväsentiigapersonalbesparingar kan göras. Systemet kommer därför att allmänt införas pålokal nivå vid trafikavdelningen. Detta beräknas vara helt genomfört 1975. Arbeten pågårvidare med ett enhetligt personalregister och ett nytt personalkort. Efterprovkörningar i dator fortsätter utvecklingsarbetet.Personalregistret skall ligga till grund för avlöningsuträkningar och geunderlag för avtalsförhandlingar, utredningar m. m. Tågklarerartjänsten automatiseras genom fjärrblockering. Under budgetåret1972/73 har fjärrblockeringsanläggningar tagits i bruk på bansträckorna LundavägenTrelleborg, HässleholmHelsingborg,MellerudAgnesberg (), KarlsbyMjölby, Björn-lundaKatrineholm, ÄlvsjöJordbro (Nynäsbanän), UppsalaMärsta ochBodenÄlvsbyn, sammanlagt . Totalt har försetts medfjärrblockering. Fram t. o. m. beräknas utbyggnaden ha lett till attytterligare har automatiserats. Liksom i fråga omutbyggnaden av fjärrblockeringen har SJ en långsiktig plan för moderniseringav ställverk på de större stationerna.De nya ställverken möjliggör personalbesparingar. Frågan om automatisk övervakning av tågens hastigheter har studerats inom den internationella järnvägsunionenstekniska forskningsorganisation. Arbetet, i vilket SJ deltagit, har avsett system lämpliga för såvälenklare som mer komplicerade förhållanden. Forskningsorganet harslutfört sitt arbete i fråga om system för internationella linjer med starktrafik och höga hastigheter. pågående forskning avser övervakningssystem förförhållanden som SJ har anledning att räkna med. Dessa arbeten beräknas kunnaslutföras . 1974:1 Bilaga 8 218 Användandet av radioteknikvid tågledning och rangeringsar-bete blir allt vanligare. Ett så gott somfärdigt linjeradiosystem finns på sträckan LuleåRiksgränsen. Vidare pågår enutbyggnad av ett linjeradiosystem inom I de långsiktigaplanerna ingår anläggningar även för andra linjer. Vidare installerar SJ driftradioanläggningar för attmöjliggöra direktkontakt mellan banavdelningens arbetslag och tågledningeri.Erfarenheterna från de mindre anläggningar som redan är i bruk är goda.Driftradion ökar möjligheterna att utnyttja tiden mellan tåg för arbeten påeller intill spåret samt bidrar till ett bättre arbetarskydd. Radioanläggningar i bangårdstjänst ökar möjligheternatill samordning av arbetsledning och information, minskar väntetider och annattidsspill samt eliminerar behovet av särskilda signalrepeterare på bangårdarmed dåliga siktförhållanden. I de flesta fall kan växlingsarbetet dessutomutföras snabbare och säkrare. Allt fler bangårdar kommer att utrustas medradioanläggningar. I triangeln Stockholm-Göteborg-Malmö har av kontakt-ledningenupprustats för högre hastighet och kompletterats med dubbel återledning förökad belastning. Hela triangeln beräknas vara färdig i början av 1980-talet.Dubbel återledning har till färdigställts även på linjernaMjölbyHallsberg och AngeBoden. Andra huvudlinjer tas successivt in iutbyggnadsplanerna. De berörda europeiska järnvägsförvaltningarna harbeslutat senare-lägga tidpunkten för införande av automatkoppel . Ett fortlöpande arbete pågår med att utöka den automatiserade kontrollen av vagnparkensfunktionsduglighet genom olika slags detektorer för registrering av varmgång,s. k. tjuvbromsning, lastförskjutning m. m. Sedan statsmakterna beviljat anslag för att bygga en nyverkstad i för bl. a. godsvagnar, har detaljutredningar igångsatts omdet framtida godsvagnsunderhållet vid SJ:s andra verkstäder. Parallellt med den forriöpande koncentrationen av ban-,maskin- och trafiktjänsten till ett färre antal platser höjs standarden på personal- och expeditionslokaler. Personalorganisationerna ochyrkesinspektionen för landtrafiken har medverkat vid utarbetandet averforderliga planer härför. Miljövårdsanläggningar, som beräknas bli aktuella t. o. m. /75,har inventerats. De flesta objekten gäller rening och neutralisering avavloppsvatten från lok- och vagntvättanläggningar. SJ har provat olika slutna toalettsystemi personvagnar för att öka bekvämligheten för de resande och få en mer 1974:1 Bilaga 8 219 Vakuumtoaletten har visat sig mest lämplig. Prov med detta systemi enstaka vagnar har utfallit väl och pågår nu i större skala. Medelsförbrukningunder budgetåren 1972/731974/75 1972: 1 angavs en investeringsram av 337,3milj. för /7 3. Maj:ts beslut den 30juni 1972 utökades ramen med 15 milj. kr. för ombyggnad av rullande materielvid . För att möjliggöra för SJ att betala på begäran av AMStidigarelagda industribeställningar, husbyggnader och anläggningsarbeten medgavKungl. Maj:t i beslut och enytterligare utökning av ramen med . resp. 1,8 milj. kr. Härigenomkom den fastställda investeringsramen för budgetåret att uppgå till . Den av SJ för budgetåret redovisade medelsförbrukningen stannade vid370 . 1973: 1 har för /74angetts en investeringsram av 350,3 milj. kr. Maj:ts beslut den26 januari och har ramen utökats dels med 14,5 milj. kr. förombyggnad av rullande materiel vid , dels med (2,3-|-2,8)5,1 milj. kr. för på begäran av AMS tidigarelagda byggnads-ochanläggningsarbeten. Maj:ts beslut och sedananslag anvisats på tilläggsstat I för /74 den 14 december1973 har ramen höjts med ytterligare (10-1-65) 75 milj. kr. för att möjliggöraför SJ att tidigarelägga investeringar i rullande materiel och fasta anläggningartill innevarande budgetår. Härigenom uppgår den fastställda investeringsramenför budgetåret f. n. till (350,3-1-14,5-1-5,1-1-75,0) 444,9 milj. kr. För budgetåret1974/75 har SJ beräknat medelsförbrukningentill 445 milj. kr., vilket är lika med den utökade investeringsramen förinnevarande budgetår. Av följande sammanställning framgår faktisk resp.beräknad medelsförbrukning på investeringsanslaget Järnvägar m. m. underbudgetåren 1972/731974/75. Planerade investeringar /75 som berörersättningsberättigade järnvägslinjer redovisas särskilt. Varav för ersättningsberättigade banor Broar m. m. m. m. Ingår i övriga grupper under Fasta anläggningar med . = Dessutom ingår tidigarelagda arbeten i övrigagrupper under Fasta anläggningar med 5,1 milj. kr. = Varav 2,4 milj.kr. för tidigarelagda beställningar. SJ anför i huvudsak följanderörande de olika objektgrupperna. Medelsförbrukningenför /75 beräknas till 20,2 milj. kr., varav 6,7 milj. kr. anmälda större arbeten avsernytt färjeläge i , ut- PrO{>.1974:1 Bilaga 8 221 byggnadav målbromsanläggning vid , nytt för-bigångsspår vidBorlänge rangerbangård samt bangårdsarbeten för pendeltågstrafiken istockholmsområdet. Arbetena i har kostnadsberäknats rill 31 milj.kr., varav 17 milj. kr. /74 och 8 milj. kr. /75.Målsättningen är att det nya färjeläget skall tas 1975. Större nya bangårdsarbetenplaneras i och . I är spårkapacitetenotillräcklig med hänsyn till den ökande godstrafiken. För att höja kapacitetenoch rationalisera växlingsarbetet kommer växling och tågbildning att flyttasfrån hamnbangården till centralbangården. I planerna för centralbangården ingårförlängning av tågbildningsspår samt nyarangerspår och nytt utdragsspår. Investeringsbeloppet beräknas till 4,8milj. kr., varav 0,8 milj. kr. I harnyligen arbetet med att förlänga ett av bangårdens spår avslutats. Detta arbetesom anmäldes anslagsframställning, utgör endast en deletapp på ettstörre utbyggnadsprojekt. För att man skall kunna klara av den alltmer ökandetrafiken inom området planeras en ombyggnadav den övre bangården som syftar till en utökad spårkapacitet och längretågspår. Växlingsarbetet kommer dessutom att kunna bedrivas merrationellt och i en bättre arbetsmiljö. Investeringsbeloppet beräknas tillpreliminärt 8 milj. kr., varav 3,2 milj. kr. Ny- och ombyggnad av järnvägslinjer Beräknadmedelsförbrukning för /75 om 0,8 milj. kr. avserlinjeomläggningar på sträckan StorsundKorsträsk. Den totala medelsförbrukningen /75beräknas till 36,7 milj. kr., vilket innebär inläggning av totalt 300 kmräler, varav nya. På huvudlinjernaersätts slitna räler med nya /m räler med högklassig befästning. Rälerna sammansvetsas till skarvfria spår. Den förbättradebanstandarden ger många fördelar, av vilka de viktigaste är ökad reskomfort ochlägre banunderhållskostnader. Frigjorda räleranvänds efter justering för att förstärka spåröverbyggnaden på mindre starkttrafikerade linjer. Härigenom minskar kostnaderna för banunderhållet samtidigtsom den högre banstandarden utökar användningsområdet för de moderna tungadieselloken. 1974:1 Bilaga 8 222 Broar m. m. Många av SJ:sjärnvägsbroar är . Bärförmågan minskar med stigande ålder genomrostangrepp och utmattning, varför broarna successivt måste förnyas. Av den beräknademedelsförbrukningen för /75 om 6,5 milj. kr. avser 5,8 milj. kr.ett större antal tidigare inte anmälda objekt. Den totalamedelsförbrukningen för /75 beräknas till 11,2 milj. kr., varav5,6 milj. kr. för nya objekt. anmäldastörre objekt avser stationshus i och överflyttning avilgodshanteringen från till knutpunktsmagasinen vid Noch S. I syfte attförbättra arbetsmiljön har SJ sett över personal- och arbetslokalerna vid ban-och trafikavdelningarna. Översynen har resulterat i upprustningsplaner som förbanavdelningens vidkommande omfattar lokaler på 20 platser.Investeringsbeloppet uppgår till totalt 10 milj. kr., varav 1 milj. kr. fallerpå /74 och 2,6 milj. kr. på /75. Förupprustningarna vid trafikavdelningen beräknas 0,9 milj. kr. för budgetåret1973/74 och 0,7 milj. kr. för /75. I Göteborgplaneras en ny busserviceterminal på Gullbergsvassområ-det. Anläggningen skallanvändas för service, underhåll och garagering av bussar. Den ersätternuvarande anläggning, som är otidsenlig och nedsliten. Ett visst utbyte avtjänster kommer att ske med GDG BiltrafikAB, som också planerar att bygga en anläggning inom området. Investeringsbeloppetberäknas till 5,2 milj. kr., varav 2,7 milj. kr. Totaltavser medelsförbrukningen för budgetåret nya objekt om 3,2 milj. kr. I skrivelse den12 rill Kungl. Maj:t presenterade SJ ett förslag till ny verkstad i . Det totala investeringsbeloppetberäknades till ca 25 milj.