prop · FX0369 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1974 Prop. Kungl.Majrts proposition angående vissa energibesparande åtgärder; given den 15 mars1974. Kungl.Majrt vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver bostadsärenden föreslå att bifalla de förslag, om vars avlåtandetill föredragande departementschefen hemställt. 1enlighet med vad som förutskickades i prop. 1974:25 angående vissaekonomisk-politiska åtgärder föreslås i propositionen att medel ställs till förfogandeför att stimulera investeringar som syftar till bättre hushållning med energi.Sålunda föreslås att lån och bidrag ställs till förfogande för vissa energibesparandeförbättringsåtgärder, beträffande bostadsbeståndet inom en ram av 140 milj. kr.,beträffande de statliga byggnaderna inom en ram av 20 milj. kr., beträffandekommunala och landstingskommunala byggnader inom en ram av 50 milj. kr. samtbeträffande byggnader tillhörande de mindre och medelstora företagen inom enram av 35 milj. kr. Medel beräknas också åt trädgårdsnäringen samt för vissinformations- och kursverksamhet. Utdrag av protokollet över bostadsärenden hållet införHans Majrt Konungen i statsrådet . Närvarande:slatsministem , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om vissa energibesparandeåtgärder och anför. 1974:25 angående vissa ekonomisk-politiska åtgärder har Kungl. Maj:t bl.a. anmält sin avsikt att senare lägga fram förslag om att ställa medel inom enram på 250 milj. kr. till förfogande för investeringar som syftar till bättrehushållning med energi. har inte haft någon invändning mot vadpropositionen innehåller i denna del (FiU 1974:1, rskr 1974:41). Jag anhållernu alt få ta upp denna fråga. vill jag emellertid erinra om att Kungl.Maj:t i prop. 1974:61 angående stöd till intensifierad skogsvård i norraSverige , m. m. föreslagit vissa åtgärder för tillvaratagande av skogsavfallför energiändamål m. m. inom en ram av 2 milj. kr., vilket belopp föreslås avräknatmot nyssnämnda ram på 250 milj. kr. Efterfråganpå energi har särskilt under ökat kraftigt i världen,framför allt i industriländerna. Också priset pä energi har fortlöpande stigit.Under de sist förflutna året inträffade betydande höjningar av priset på oljaoch oljeprodukter. Besluti energifrågor är av grundläggande betydelse för välståndsutvecklingen ochbeslutens ekonomiska verkningar sträcker sig ofta långt in i framtiden.Härtill kommer att sådana beslut lär en allt större miljöpolitisk och försörjningspolitiskbetydelse. Det är därför nödvändigt att utarbeta ett långsiktigt energipolitisktprogram, som syftar bl. a. till bättre hushållning med energin. bedrivs arbetet på ett sådant program med sikte på att ettförslag skall kunna föreläggas riksdag. Utan att arbetet på dettaföregrips bör emellertid , i enlighet med vad som förulskickades i prop.1974:25, genomföras vissa åtgärder i syfte att hushålla bättre med energin.Dessa bör utformas så att resultat nås snabbt och till rimliga kostnader. Somlikaledes anfördes i nyssnämnda proposition bör åtgärdernavidare vara ägnade att motverka nedgången i byggnadssektorn och därmedförbättra sysselsättningsläget i denna bransch. Vid utarbetandet av förslag tillåtgärder har också de arbetsmarknadspolitiska motiven särskilt beaktats. Innanjag går in på de åtgärder som bör vidtas i nu angivet syfte, vill jag i korthetberöra den pågående långsiktiga utredningsverksamheten på energiområdet. 1betänkandet (SOU 1970:13) energiförsörjning har energikommittén efteren analys av den förväntade utvecklingen på energiområdet lagt fram förslag tillett ålgärdsprogram. Betänkandet har remissbehandlats och fortsatt beredning avärendet pågår inom industridepartementet. År1972 tillkallades energiprognosutredningen, ,(1 1972:03) med uppgift attfortsätta den prognos- och utredningsverksamhet som energikommittén påbörjat.Till EPU:s uppgifter hör bl. a. att undersöka och lägga fram förslag till energibesparandeåtgärder. Utredningen har i en lägesrapport (Ds 1 1973:2) bl.a.redovisat dittills utfört inventeringsarbete. 1 det fortsatta arbetet har bl.a.gjorts speciella studier av uppvärmningssektorn. En särredovisning av dettaarbete kommer att göras inom kon. Utredningen avser att lägga fram sinslutrapport . Inomden offentliga sektorn bedriver statliga myndigheter forsknings-ochutvecklingsverksamhet på energiområdet. Som exempel härpå kan nämnas styrelsenför teknisk utveckling (STU), statens råd för byggnadsforskning (BFR), statensvattenfallsverk, överstyrelsen för ekonomiskt försvar och statens råd föratomforskning. har satsat även i intemationell jämförelse storaresurser på utveckling av kärnkraft som ett betydelsefullt alternativ till fossilabränslen. För de statliga insatserna här svarar till stor del AB Atomenergi.Till den statliga kärnenergisatsningen hör vidare vissa utredningar, såsomutredningen (I 1972:08) rörande högaktivt avfall från kärnkraftverk (),delegationen för forskning rörande kärnkraftens säkerhets- och miljöfrågor (KÄRNSÄKFORSK)samt närförläggningsutredningen (1 1970:16), vilken har som främsta uppgiftatt skapa underlag för prövning från säkerhetssynpunkt av närförläggningsprojekt.Utredningen (C 1972:02) rörande vattenkraftsutbyggnader i södra ochnorra väntas lägga fram underlag för ställningstagande tillfrågan om det fortsatta utnyttjandet av de outbyggda älvarna i södra norra . Vadsärskilt gäller frågan om ökade möjligheter att använda andra energislag änolja kan nämnas att det inom jordbruksdepariementet pågår en granskning avmöjligheterna att spara och utvinna energi i samband med avfallshanteringen.Vidare förbereds under ledning av överstyrelsen för ekonomiskt försvar försökmed torveldningav värmeverk i olika delar av landet. Möjligheternaatt bygga och anviinda vindkraftverk för elproduktion studeras av STU och avstatens vattenfaUsverk. Föratt lä en samlad översyn av forskning och utveckling inom energiområdettillkallades programkommittén (1 1973:06) för utarbetande avförslag till forsknings- och utvecklingsprogram inom energiområdet(programkommittén). Till programkommitténs uppgifter hör att kartlägga ochanalysera behov av forskning och utveckling på energiområdet som syftar tillatt dels öka tillgån:gen på energi, dels möjliggöra begränsningar avefterfrågan, dels effeklivera utnyttjandet av energi. 1 direktiven för kommitténsarbete heter det alt kommittén så långt möjligt och särskilt för de närmasteåren bör föreslå konkreta forsknings- och utvecklingsprogram. Programkommitténavser att redovisa sina förslag redan under innevarande år. Frågor inom dettaområde behandlas därför inle ytterligare i detta sammanhang. aktuella åtgärder - allmänna synpunkter 3.1 Vissa utgångspunkter 1 sinlägesrapport har EPU påvisat att ca hälften av den totala energiförbrukningeni faller på uppvärmning av byggnader. 1 den delrapport som håller påatt utarbetas beträffande uppvärmningssektorn kommer bl. a. studier avåtgärder, som minskar effekt-och energibehovet i byggnader, att redovisas. Dithör t. ex. bättre isolering av ytterväggar och tak, nya fönsterkonstruktioner,bättre avpas.sad ventilation, bättre ventilationsanläggningar, differentierad inomhustemperaturunder olika tider av året och dygnet, bättre temperaturfördelning inombyggnaden samt bättre reglering av inomhustemperaturen. Beträffande den andrastora energikrävande sektorn, industriprocesserna, pågår motsvarandeutredningsarbete. Jagförordar att de åtgärder .som nu bör företas inriktas på att snabbt och direktnedbringa energiförbrukningen vid uppvärmning av byggnader. Deåtgärder i sådant syfte son kan vidtas är av två slag, nämligen dels åtgärderav främst byggnadsteknisk art som i allmänhet förutsätter medverkan av yrkeskunnigarbetskraft, dels åtgärder av enklare slag som fastighetsägare eller brukare, främ.stde boende, ofta själva kan vidta. Som exempel på åtgärder avsistnämnda slag kan nämnas tätning mot drag samt omsorgsfull injustering ochtillfredsställande driftkontroll av det stora antalet mindre och medelstoravärmeanläggningar. Också genom injustering och driftkontroll av ventilation.sanordningartorde stora vinster vara möjliga. Åtgärder av de slag som har nämnts kankräva medverkan av särskild expertis men medför i allmänhet inte behov av någrabyggnadsåtgärder. Föreliggande brister i dessa hänseenden har till stor delsin förklaring i del förhållandevis låga energipris som tidigare rått samt på bristandekunskap och information. Vadså beträffar åtgärder av byggnadsteknisk natur har statens institut förbyggnadsforskning till överiämnat en utredning angåendesådana åtgärder i befintlig bebyggelse. Enligt institutet kan förhållandetmellan energikonsumtionen för bostäder å ena sidan och övriga byggnader å andrasidan uppskattas till omkring 100-80. Förutsättningarna för att beräknabyggnadstekniska åtgärders effekter och konsekvenser för det sistnämndabeståndet har emellertid bedömts så osäkra, alt utredningen begränsats till altomfatta endast bostadshus. Deåtgärder som institutet har behandlat avser främst förbättrad värmeisoleringav ytterväggar, vindsbjälklag och fönster. Del av institutet framtagna materialetliksom annat tillgängligt material visar entydigt att stora besparingar ärmöjliga genom sådana åtgärder. Det torde vidare vara uppenbart att storaenergibesparingar också kan göras genom förbättring eller utbyte av oekonomiskavärme- och ventilationsanläggningar. 1 vissa fall kan besparingar uppnås genomatt byggnader ansluts till fjärrvärmeverk. Byggnadsforskningsinstilutetframhåller i sin utredning att värmeisoleringen hos en vägg eller ett bjälklagkan vara bristfällig av olika skäl. Materialet som sådant kan ha dålig värmeisolerandeverkan. Andra material kan i stället teoretiskt ha en mycket god värmeisoleringmen i praktiken visa stora brister, såsom otäta fogar mellan väggelement ellerdålig tätning. Olika byggnader är med hänsyn till utformning, placering och grupperingi olika mån lämpliga och möjliga att förse med utvändig tilläggsisolering.Särskilt beträffande det äldre byggnadsbeståndet kan det finnas olika hindermot att utföra sådan isolering, som dessa byggnader ofta har dåligvärmeisolering. Vindsbjälklagen däremot bedöms i stor utsträckning kunna isolerasutan besvärande konsekvenser vare sig beträffande funktion, teknik ellerutformning. För att minska värmeföriusterna kan vidare 1- och 2-glasfönsterbytas mot 3-glasfönster. Vadbeträffar lönsamheten av länkbara åtgärder visar en av byggnadsforskningsinstitutetutförd ekonomisk analys att ut- och invändig tilläggs-isolering av ytterväggari stor utsträckning är lönsam endast i samband med annat nödvändigt underhålloch att lönsamhet i första hand uppnäs i det äldre beståndet. En fortsatthöjning av energipriserna kan dock komma att medföra att det blir aktuellt attförse även fastigheter som inte är i behov av renoveringsåtgärdermed yttre tilläggsisolering. Till-läggsisolering av vindsbjälklag är i deflesta fall redan nu lönsam. Genomtilläggsisolering av ytterväggar och vindsbjälklag i hela bostadsbeståndetskulle enligt byggnadsforskningsinstitutets beräkningar -.som dock av naturiigaskäl måste omgärdas med betydande reservationer - värmeförlusterna genombyggnadernas omslutande delar totalt kunna reduceras ochenergibesparingar motsvarande 680 000 m olja kunna göras. Vadjag nu har anfört visar sammanfattningsvis att betydande besparingar av energiskulle kunna uppnås vid uppvärmningen av det befintliga byggnadsbeståndet iförsta hand genom vissa enklare åtgärder som fastighetsägarna, de boende ellerandra bmkare kan vidta. Inom utarbetas f. n.informationsmaterial om bl. a. sådana åtgärder. Arbetet sker i samråd medberörda myndigheter och intressenter på fastighetsmarknaden. En angelägenuppgift i detta sammanhang är utbildning av fastighetsskötare m. fi. Enligt vadjag har inhämtat erbjuder bl.a. ()kurser Rir sådana grupper. Vissaav de medel som ställs till förfogande bör användas för att bekosta dennämnda informationskampanjen och viss kursverksamhet. Jag återkommer tilldessa frågor i avsnitten 7 och 9. Det i det föregåendeanförda visar vidare att betydande besparingseffekter kan uppnås genom vissafrämst byggnadstekniska åtgärder. 1 allmänhet torde åtgärder av detta slagockså vata fastighetsekonomiskt lönsamma, t. o. m. på relativt kort sikt.Angelägenheten av att sådana åtgärder kommer till stånd i störstamöjliga utsträckning motiverar att de av statsmakterna på olika sätt gesekonomisk stimulans. Rent allmänt bör enligt min mening följande åtgärder görastill föremål för sådan stimulans, nämligen förbättring eller utbyte av värme-och ventilationssystem, inbegripet anslutning till Oärrvärmeanläggning, samtförbättrad isolering i väggar, fönster och vindsbjälklag. Medhänsyn till vikten av att uppnå snabbast möjliga effekt bör stimulans utgå tillåtgärder . Det utredningsmaterial somföreligger visar entydigt att stora behov av sådana åtgärder som har angettsfinns inom bostadssektorn. Jag förordar att huvuddelen av de medel som nuställs till förfogande används för att genom lån och bidrag stimulera till energibesparandeinvesteringar inom det befintliga bostadsbeståndet. Jag återkommer i avsnitt 4 tillden närmare utformningen av dessa åtgärder. 1 nämnda avsnitt kommer jag ocksåatt förorda vissa ändringar i reglerna för bostadslångivningen som skall göradet möjligt att bättre än f. n. tillgodose behovet av en gynnsam bränsleekonomii nytillkommande bostäder. Ävenbeträffande andra byggnader än bostäder bör i viss utsträckning stimulansåtgärdersättas in. I första hand gäller detta byggnader som förvaltas av staten,kommunerna och landstingskommunerna. Inombyggnadsstyrelsen har gjorts en detaljerad genomgång av lämpliga energibesparandeåtgärder i statens byggnader. På grundval härav har medelsbehovet för denärmaste två åren beräknats. Jag återkommer med förslag för tillgodoseende avdetta behov i avsnitt 5. Ävennär det gäller kommunala byggnader såsom skolor, sjukhus ochförvaltningsbyggnader torde föreligga behov av upprustningsåtgärder i energibesparandesyfte. Jag förordar att även kommunala investeringar i detta syftestimuleras genom statliga bidrag på sätt som jag kornmer att utveckla närmare iavsnitt 6. Ocksåi fråga om näringslivets byggnader finns behov av energibesparande åtgärder avolika slag. Till detta kommer de ekonomiska svårigheter som för främst demindre och medelstora företagen har blivit en följd av de höjda oljepriserna.Av dessa skäl bör nu viss stimulans ges denna del av näringslivet för altpåskynda och förstärka investeringsbenägenheten beträffande åtgärder, somsänker uppvärmningskoslnaderna i byggnader. Det bör, på sätl som jag närmarekommer att utveckla i avsnitt 7, ske genom bidrag till vissa energibesparandeåtgärder av det nu behandlade slaget. Förträdgårdsnäringen har de höjda oljepriserna förorsakat särskilt svåra ekonomiskaproblem. För denna näring förordar jag ett särskilt bidrag till vissa energibesparandeinvesteringar av förut nämnt slag. Jag återkommer till denna fråga i avsnitt 8. Iallmänhet torde det inle behöva råda någon tvekan huruvida en åtgärd är sådanalt den, i enlighet med vad jag har anfört i det föregående, omfattas av deförordade stimulansåtgärderna. Beträffande investeringar i värmeanläggningarbör dock ett förtydligande göras. Bestämmelseromuppvärmning av byggnader finns i 46 § byggnadsstadgan (1959:612, omtryckt1972:776, BSjsamt i de föreskrifter, råd och anvisningar statens planverkutfärdat med stöd av 76 § BS (Svensk Byggnorm 67). En översyn av dessabestämmelser sker f. n. inom planverket. a. övervägs ändring avföreskrifterna angående värmeanläggnings utformning med hänsyn tillberedskapskravet alt anläggningen snabbt skall kunna ställas om till inhemsktbränsle. Detta sker i samråd med överstyrelsen för ekonomiskt försvar. 1avvaktan på denna översyn kommer inte nu att föreslås någon skärpning av dessabestämmelser. Vidutformningen av stödet till energibesparande åtgärder bör emellertid till sådanaåtgärder räknas inte bara utbyte av en anläggning mot en ny eller sådanaåtgärder som leder till högre teknisk verkningsgrad utan även utbyte ellerförbättring av anläggning i syfte att i en bristsituation möjliggöra användningav andra bränslen än olja. På grund av den speciella känsligheten för avbrott ienergilillförseln kan t. ex. inom växthusodlingen föreligga särskilt starka motivför en övergång till annat bränsle eller till värmeanläggningar föralternativa bränslen. Ett annat särskilt motiv för sådana åtgärder kan vara attanläggningens innehavare har tillgång till eget bränsle, t. ex. ved, eller lättkan anskaffa inhemskt bränsle. Detfinns redan nu vissa möjligheter för fastighetsägarna att med hjälp avbostadslån och förbättringslån åstadkomma betydande förbättringar av värmeisoleringm. m. i både hus som nyuppförs och hus som byggs om. Jag kommer i det följandealt föreslå vissa ändringar i reglerna för dessa låneformersom ytterligare ökar lånemöjlighetema för förbättrad värmeisolering och andraåtgärder som medför minskad bränsleförbrukning. Ävenom det sålunda ges ökade lånemöjligheter för energibesparande åtgärder inombostadsbyggandet kan det emellertid finnas vissa hinder av ekonomisk natur föravsevärt vidgade insatser på detta område. Lån måste återbetalas och förräntas.Kostnaderna för lånens återbetalning och förräntning kan därvid komma attåtminstone på kortare sikt överstiga de besparingar i form av lägrebränslekostnader som kan uppnås. Eftersom energibesparande åtgärders lönsamhetmåste bedömas i ett längre och mer allmänt perspektiv, är direkta bidrag motiveradeför energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet. Dessa bör så långt det ärmöjligt anknytas till nuvarande låneformer. Jagförordar alt statens stöd i form av bidrag och lån utformas efter följande riktlinjer.Bidrag bör utgå av godkända kostnader, dock högst . Bidraget bör kunna kombineras med ett särskilt lån, som tillsammansmed bidraget tiicker kostnaden intill . 1 fråga ompensionärer m.fi., som uppfyller förutsättningarna för att få förbättringslån,bör i motsvarande omfattning kostnaden täckas med räntefritt förbättringslån.När de energibesparande åtgärderna ingår som en del av en större ombyggnad, börbidrag kunna utgå enligt de angivna grunderna och återstoden av kostnadenkunna ingå i låneunderiaget för bostadslån. Meddet tidsperspektiv som jag har angett förut bör statligt stöd i dessa formeravse åtgärder som påbörjas före utgången av . Motden nu angivna bakgrunden behandlar jag i det följande närmare vissa regler förbidragsgivningen och det nya lånestödet samt ändringar i reglerna om bostadslånoch förbättringslån. Särskildabidrag/ör energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet. 1 enlighet med vadjag har anfört förordar jag att statsbidrag (år utgå för energibesparandeåtgärder i bostadshus med belopp som motsvarar av godkända kostnaderhärför, dock högst med . Bidraget bör kunna utgådels när kostnaderna i övrigt finansieras utan statligt stöd, dels när övrigakostnader finansieras med bostadslån eller det särskilda lånestöd som förutnämnts och som jag strax återkommer till. Initialstöd enligt kungörelsen(1973:538) om bidrag av statsmedel i vissa fall till ombyggnad av bostadslägenhetbör också kunna kombineras med ifrågavarande bidrag. Härvid bör initialstödetberäknas på grundval av ombyggnadskostnaden minskad med den kostnad sombeaktats vid fastställande av det särskilda bidraget. Däremot bör detsärskilda bidraget inte kunna kombineras med förbättringslån. Jag återkommer idet följande till frågan om ändrade regler för förbättringslån till energibesparandeåtgärder. administrativa skäl bör den lägsta kostnad som berättigar till särskiltbidrag vara I . Bidrag bör som jag har sagt avse åtgärder sompåbörjas under liden till utgången av . Förden särskilda bidragsgivningen beräknar jag en ram av 40milj. Den ger utrymme för bidrag med maximibeloppet . till energibesparandeåtgärder i 20 000 lägenheter. 1 den mån genomsnittsbeloppet för bidrag blirlägre ökar antalet lägenheter som ryms inom ramen i motsvarande mån. Jagavser att föreslå Kungl. Maj:t att bidragen skall beviljas av länsbostadsnämndernaoch att deras beslut skall kunna överklagas hos som sistainstans i sådana ärenden. Tillfrågan om anslag för bidragsgivningen återkommer jag i det följande. Särskildalån för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet. 1 enlighet med vad jagförut har anfört bör bidraget till energibesparande åtgärder kunna kombinerasmed ett särskilt länestöd så utformat att lånet tillsammans med bidraget täckerkostnaden för sådana åtgärder intill ett belopp av . Lånets maximibelopp blir alltså . Minimibeloppetblir av I . Jag räknar med att energibesparandeåtgärder som litförs utan samband med andra ombyggnadsåtgärder i storutsträckning skall kunna finansieras med sådana särskilda bidrag och lån. Närkostnaderna för de energibesparande åtgärderna är högre än . perlägenhet eller när åtgärdema ingår som en del av ett större ombyggnadsföretagbör bidraget i stället kunna kombineras med bostadslån för ombyggnad. Jagåterkommer senare tiil frågan om ändringar i detta syfte av reglerna ombostadslån. Förde särskilda lånen till energibesparande åtgärder bör gälla att de skall amorterasmed lika stora åriiga belopp under och att de skall löpa med räntamotsvarande bostadslåneräntan. För att begränsa det administrativa arbetet medlånen bör de kunna inom vissa beloppsgränser utlämnas utan säkerhet. Det börankomma på Kungl. Maj:t att fastställa dessa gränser. Jag räknar med altåtminstone de särskilda lån på högst . som kan utgå till enfamiljshusskall kunna utlämnas utan inteckningssäkerhet. Desärskilda lånen bör utgå från lånefonden för bostadsbyggande. Lånen bör liksombidragen beviljas av länsbostadsnämnderna med som sistabesvärsinstans. Jagåterkommer i det följande till frågan om ram och anslag för långivningen. Bostadslån.När det gäller lånemöjligheter för energibesparande åtgärder inombostadssektorn vill jag först erinra om att metoden för beräkning av låneundetiagoch pantvärde för bostadslån vid nybyggnad inrymmer flera möjligheter attbeakta sådana åtgärder. Maj:ts tillämpningsföreskrifter tillbostadslånekungörelsen (1967:552, omtryckt 1973:534, ändrad senast 1973:747)får sålunda vid beräkning av låneunderlaget tillägg göras för extravärmeisolering samt för åtgärder beträffande huset vilka minskar driftkostnadernaeller kan antas varaktigt bli de boende till nytta. Vidare får vid beräkning avlåneunderlaget tillägg göras för maskinell ventilation samt anläggning förvärme och varmvatten. Det ankommer på att bestämma storiekenav dessa tillägg. Enligt vad jag har erfarit hardessa tillägg varit lämpligt avvägda med hänsyn till tidigare prisförhållandeninom energiområdet. Efter prishöjningarna på olja har emellertid styrelsenaviserat vissa ändringar av tilläggsbeloppen för värmeisolering av väggar,översta bjälklag och fönster. Syftet med dessa ändringar är att stimulera tillförbättrad värmeisolering vid nybyggnad. Också en revidering av beloppen föranslutning till Ijärrvärmeanläggning övervägs. Vidare överväger styrelsen attinföra nya tillägg bl.a. för radiatorventiler med termostatreglering och förrumstermostat i småhus. Syftet med dessa åtgärder är att få enbränsleförbrukning sorn är bättre anpassad till de faktiska behoven. Beträffandebostadslångivningen vid nybyggnad kan det sålunda konstateras att möjlighetemaatt genomföra energibesparande åtgärder kan tillgodoses i stort sett utanytterligare åtgärder från statsmakternas sida. 1 sammanhanget vill jagemellertid anmäla en åtgärd som jag har för avsikt att föreslå Kungl. Maj:t. Låneunderiaget,som beräknas enligt grunder som Kungl. Maj:t fastställer särskilt, är nämligenför småhus begränsat till . sammanlagt för grundbelopp förbyggnadskostnader och vissa tillägg. Bland dessa tillägg ingår bl. a. tilläggför extra värmeisolering och åtgärder beträffande huset vilka varaktigt minskardriftkostnadema eller kan antas varaktigt bli de boende till nytta.