prop · FX03129 · 1974-12-31 00:00:00 — med lika fördelning på budgetåren 1975/76 och 1976/77, Av deltabelopp avser 100 milj, kr, de kommunala bostadstilläggen, Kommillén, som utgårfrån att nuvarande finansieringsmetod skall användas även i fortsättningen,påpekar atl det inte ligger inom ramen för kommitténs direktiv att diskutera ivad mån kommunerna skall kompenseras för dessa kostnader. Frågan om kompensationlill kommunerna för denna kostnadsökning bör enligt kommittén las upp tillnärmare prövning sedan förslag föreligger även frän skatleuiredning. Kostnadsökningarna vad avser pensionstillskoltensåriiga höjning från till av basbeloppel saml successiv höjning avgarantinivån fördelar sig enligt kommitténs beräkningar med 65 milj. kr. på1976, 135 milj. kr. på 1977 och 145 milj, kr på 1978, Ökningen av kostnaderna till följd av förslagen omfördubblade pensionstillskott för förtidspensionärer samt höjning avgaranlinivån för dessa pensionärer fördelar sig enligl kommillén med 120 milj.kr. på 1976, 140 milj. kr, på 1977 och 35 milj, kr. i enlighet med direktiven skall anvisa vägaratt förstärka budgetenmed erforderiiga belopp konstateras till en början att väsentligen tre olikavägar står lill buds: höjning av de direkta skatterna, mervärdeskatten ellersocialförsäkringsavgifien till folkpensioneringen. Kommittén påpekar att utformningen av de direktaskatterna prövas inom 1972 års skatteutredning. Av direktiv ochtilläggsdirektiv för denna utredning framgåratt arbetet inriktas påen minskningav skatteuttaget i de vanliga inkomstlägena. Kommittén anser att det i en sädansituation är uteslutet att föreslå atl belopp av den storleksordning det här ärfråga om skall finansieras genom höjt uttag av direkta skatter. Kommitténfinner inle heller en finansiering över mervärdeskatten vara realistisk. Av de vägar som står till buds för finansiering avde kostnadsökningar som belastar budgeten är enligt kommittén en höjning avsocialförsäkringsavgifien till folkpensioneringen den som ligger närmast tillhands. Kommittén förordar atl denna finansieringsmetod väljs. Avgifien utgörför av avgifisunderlaget. Räknat pä 1974 ärs avgiftsunderlag, somav kommittén beräknats lill , föreligger del enligl kommitténbehov av avgiftshöjning för med 0,, för är 1976 med 0,, för år 1977med 0,och for med 0,. Med hänsyn lill svårigheterna altöverblicka utvecklingen av avgiftsunderlaget under längre lid framöverbegränsar kommillén sill förslag till all gälla avgiftsuttaget för åren 1975och 1976. En av kommitténs ledamöter anför finansieringen av de av kommillén föreslagna pensionsreformerna i sinhelhet - vad gäller både folkpensioneringen och ATP-bör kunna finansieras inomdet utrymme som finns i AP-systemei, dvs. utan någon höjning avsocialförsäkrings-avgiften. Kostnaderna såvitt avser tilläggspensioneringenhänför sig till sänkningen av pensionsåldern. Kostnadsökningarna för denärmaste åren har av kommittén beräknats till följande belopp vid ett basbelopppä . Ar Kostnadsökning i milj, kr, iförhållande Kommittén erinrar om atl år 1973fastställt ATP-avgifien till för är 1975 och lill . Kommittén påpekar vidare att i propositionen 1973:48, somlåg till grund för beslut, framhölls att den föreslagna ochsedermera av riks- dagenantagna nivån för avgiftsuttaget gällde på grundval av gällande lag-stifining ifråga om pensionsförmånerna. Däremot har enligt vad som framhållits ipropositionen inle beaktats de lagändringar som kunde bli följden avpensionsålderskommitténs förslag. Kommitténs förslag om en sänkning av den allmännapensionsåldern lill medför som framgått av tabell 4 förtilläggspensioneringens del en kostnad av inemot 650milj, kr,, som därefter fram stiger ytteriigare till närmare 850milj. Denna kostnad motsvarar genomsnittligt under åren 1976-1979ett avgiftsuttag med 0,. Mot bakgrund av statsmakternas ställningslagande år1973 lill avgiftsuttaget under löpande finansieringsperiod bör avgiften enligtkommitténs mening höjas med 0,fr. o, m. . Kommittén föreslär alltsåalt ATP-avgiften faslslälls lill 11,för vartdera av åren 1976, 1977, 1978och 1979. Två av kommitténs ledamöter anför i en gemensamreservation att ATP-avgifien - i enlighet med tidigare beslut - bör vara 11 %under perioden 1976-1979 med hänsyn lill atl AP-fonden med nuvarande avgift geren synneriigen god trygghet för pensionssystemet och att den kommer att göradel också även om pensionsåldern sänks med . 4Riksförsäkringsverkets förslag om förbättrade vårdbidrag och invaliditetsersättningarfrån folkpensioneringen Kungl, Maj:t uppdrog åtriksförsäkringsverket atl undersöka tillämpningen av gällande regler ominvaliditetslillägg, invalidiietsersättning och vårdbidrag samt att avge deförslag som kunde föranledas av denna undersökning. Under sitt utredningsarbete har verket genomfört enenkätundersökning lör all söka kartlägga sådana handikapp eller kroniskasjukdomar som i allmänhet inte grundar rätt till invalidiletsförmån men somändå kan medföra speciella kostnader och hjälpbehov. Undersökningen hargenomförts i samarbete med och handikapporganisationernavarvid uppgifier inhämtats frän dessa organisationer, de allmänna försäkringskassorna,blindkonsulenterna, länsarbetsnämnderna och vissa socialförvaltningar. Verkethar undersökt tillämpningen av bestämmelserna om folkpensioneringensinvaliditetsförmåner och av bestämmelser gällande andra förmåner tillhandikappade. Resultatet av undersökningarna redovisas i verkets utredning. 4.2Sammanfattning av verkets förslag föreslår beträffandevårdbidrag för svårt handikappade barn en mildring av det nuvarande kravet påatt tillsyns- och vårdbehov skall föreligga i avsevärd omfattning. Verketföreslår vidare en uttrycklig bestämmelse som innebär att sådana merkostnadersom uppkommer på grund av barnets handikapp skall beaktas vid bedömningen avrätten till vårdbidrag. Mot bakgrunden av den vidgning av kretsenbidragsberättigade som inträder om dessa förslag genomförs och den krafiigahöjningen av vårdbidragen fr, o. m, föreslår verket att vårdbidragetgraderas i hell och halvt bidrag. Beträffande de s. k, ferievårdbidragen anser verketatt man bör underlätta hemmavistelse för anstaltsvårdade barn även underkortare lider än . På grund härav föreslår verket att vårdbidrag skallkunna utbetalas för som barnet vistas utom anstalten. Verket föreslärdärjämte atl bam som vistas i enskilda anstalter till vars drift bidrag utgårfrån landsting eller kommun skall likställas med barn i statsbidragsstöddaenskilda anstalter i fråga om rätt till ferievårdbidrag. Verketsförslag vad angåi invaliditetslillägg och invaliditetsersättning innebär attde krav som gäller beträffande den försäkrades hjälpbehov skall mildras ochatt de merkostnader som orsakas av handikappet skall berättiga till ersättningi större omfattning än f n. Invaliditetstillägg och invaliditet.sersättningförs enligt förslaget samman till en enhetlig hjälpform, benämnd invaliditetsersälining.Förutsättning för rätt lill ersättning skall enligt verkets förslag vara altden försäkrades fysiska eller psykiska funktionsförmåga för avsevärd tid ärnedsatt i viss omfattning. Härden försäkrade av denna orsak behov av meratidskrävande hjälp av annan i sin dagliga livsföring, föreslåsinvaliditetsersälining kunna ulgå. Rätt till invaliditetsersälining skallvidare enligt förslaget föreligga om den handikappade är i behov av fortlöpandehjälp av annan för att kunna utföra förvärvsarbete eller för samma ändamål larvidkännas belydande merkostnader för färdmedel eller andra hjälpmedel, .Även ide fall handikappet nödvändiggör -andra merkostnader av betydande omfattningföreslår verket att invaliditetsersättning skall kunna utgå. Dessamerkostnader skall enligt förslaget beaktas även om de inle är belydande underförutsättning atl det föreligger antingen ett visst hjälpbehov ellermerkostnader för att kunna utföra förvärvsarbete. Den nuvarande invaliditetsersättningen utgår med 30resp, av basbeloppel. Invaliditetslillägg ulgår av basbeloppel.Riksförsäkringsverket finner det motiverat att införa ytterligare enersättningsnivå. Allt efier hjälpbehovets omfattning och merkostnadernasstorlek föreslås den nya invaliditetsersättningen kunna utgå med elt belopp förår räknat motsvarande 30, 45 eller av basbeloppel. Därigenom kanersättningen anpassas bättre efier förhållandena i de enskilda fallen. Slutligen föreslår verket att den övreåldersgränsen, före vilken handikappet skall ha inträtt för attinvalidiietsersättning skall kunna utges, höjs från 63 lill . De föreslagna lagändringarna bör enligt verketträda i krafi , Kostnadsökningen vid genomförande av förslagen tilländrade regler för vårdbidrag har av verket beräknats till ca 25 milj, krKostnadsökningen vid genomförande av förslaget om invalidiietsersättninguppskattas av verket till närmare 70 milj, kr. Dessa beräkningar har utförts pågrundval av det basbelopp på . som gällde för februari månad 1974. 4.3Särskilda förmåner till handikappade framhåller attinvaliditetsförmänerna bör ses mol bakgrunden av den allmänna pensioneringensförtidspension. Verket hänvisar därvid till departementschefens uttalande iprop, 1962:90 med förslag till lagom allmän försäkring. Däri framhölls attsyftet med förtidspensionen i princip skall vara att tillförsäkra medborgarnarätl lill ekonomisk trygghet vid förtida förlust eller nedsättning avarbetsförmågan. Pensionen avser således inle att vara en lytesersättning utanen kompensation för sädana försörjningsekonomiska konsekvenser som harsingrund i sjukdom eller skada. Förtidspensionen är med andra ord avsedd attersätta den inkomst som den försäkrade föriorar till följd av nedsättningen avarbetsförmågan genom sjukdomen eller skadan. Invaliditetslillägg som utgår till svårtinvalidiserade med hel förtidspension är, påpekar verket, avsett att bidratill de vårdkostnader som invaliditeten medför. Invaliditetsersättning lillförvärvsarbetande avser att bidra till de merkostnader som deras förvärvsarbeteförorsakar. Dessa invalidi-letsförmåner har således enligt verket karaktär av merkostnadsersättningar.Vårdbidrag har däremot numera som huvudsakligt syfte att ersätta förälder tillsvårt handikappat barn för inkomstbortfall på grund av värden av barnet. Om invaliditetstillägg och invaliditetsersättningdirekt utgjorde merkostnadsersättningar skulle förmånernas belopp bestämmasefier behovet i varje enskilt fall. Socialförsäkringarnas schabloniseradeersättningar kan emellertid enligt verket inte rimligen ändras med kortatidsmellanrum allt eftersom de individuella behoven skiftar. Behovsprövadeförmåner skulle därjämte förutsätta en helt annan handläggning av ärendena änden som förekommer inom socialförsäkringarna. Verket finner därför attinvaliditetsförmånerna från folkpensioneringen liksom bör utgå medvissa i lag definierade belopp. Beträffande frågan vilka slags kostnader och behovförmånerna skall bidra till att täcka anför verket bl, a. attinvaliditetslillägg enligt 9 kap. 2 ;:; första stycketAFL och värdbidrag utgår främst på grund av behov av vård och tillsyn,Invaliditetslillägg och invalidiietsersättning till förvärvsarbetande ochstuderande ulgär lill de handikappade därför att deras handikapp förorsakardem extra koslnader i samband med förvärvsarbetet eller studierna. Även omhjälp-, tillsyns- eller värdbehovet för ett relalivt svårartat handikappibland inte är särskilt stort, kan - påpekar verket - handikappet förorsakabetydande merkostnader i den dagliga livsföringen. Enligt nuvarande regler kanen invalidiletsförmån vanligen inte utgå enbart pä grund av sådanamerkostnader. Verket förordar atl man vid bedömningen av rätten tillinvaliditelsförmäner från försäkringen tar hänsyn till de merkostnader denhandikappade har för sitt handikapp i den mån inte andra samhälls-älgärderskall kompensera för dem. En sådan mer direkt anknytning lill merkostnadernainnebär enligl verket alt systemet bättre kan anpassas till förhållandena fördem som är handikappade, Av verkets utredning framgår att i januari 1974utgick omkring 7 500 vårdbidrag, I denna antalsuppgifi ingår inte vårdbidragför barn som undervisas i special- och särskolor och som är inackorderade ielevhem. Föräldrar lill sådana barn lar bidrag i viss utsträckning - s, k, ferievårdbidrag- om barnen vistas i föräldrahemmet. Verket beräknar attferievårdbidrag betalas ut för omkring 6 500 barn. Verket erinrar om att värdbidrag lill svårthandikappade barn lidigare utgick av basbeloppet och tillkom barnet.Med hänsyn till syftet att också ge ett visst försörjningsslöd ät en föräldermed svårt handikappat barn i hemmet har bidraget fr, o. m, ingången av 1974höjts och utgår nu till föräldern. Det utgör fr, o, m. i är samma belopp somhel förtidspension frän folkpensioneringen till ensamstående jämtepensionstillskott, dvs, av basbeloppet. Bidragels beloppuppgick (basbelopp ,) till . för år eller 709 krförmanad. Vårdbidraget tillkommer den förälder som svarar för värden av barnet.Bidraget beskattas som annan förvärvsinkomst, oberoende av andra makensinkomst, och kan grunda rätt till ATP-poäng, Vårdbidraget kan allslä - påpekarverket - Iräinsl ses som en viss kompensation för del inkomsiborifali som barnetsomvårdnad medför. De behov av tillsyn och vård som beaktas vidbedömningen av rälten till vårdbidrag är, framhåller verket, sådana som gårutöver dem som föreligger hos elt normalt utvecklat barn. Detta innebär altutrymmet för tillämpningen av bestämmelsen blir mindre när del gäller barn ispäd ålder, som ju även om de är friska kräver tillsyn och vård i betydandeomfattning. Någon generell nedre åldersgräns lillämpas emellertid inte utanallvariiga handikapp kan enligl verkets anvisningar medföra räu till vårdbidragredan under första levnadsåret, 1 ärenden oin vårdbidrag beaktar man främst be- hovetav den särskilda värd och tillsyn som orsakas av barnets handikapp. Vidarebeaktar man sådana av handikappet föranledda yttringar och behov hos barnet somkräver speciella åtgärder frän vårdarens sida. Bedömning av rätten tillvårdbidrag sker främst med ledning av den faktiska arbetsinsats som vårdarenfår göra. Möjlighetenatt i framliden minska handikappels verkningar för barnet bestäms, framhållerverket, i hög grad av den vård och träning det kan få. I vissa fall berormöjligheterna på de hjälpmedel som kan ställas till förfogande. Det råderenligt verket enighet om att målet för vården av etl handikappat barn skallvara att ge barnet möjligheter att utvecklas efier sina förutsättningar, 1 denmån barnet kan och bör vårdas i hemmet anser verket atl samhället bör bidratill att någon av föräldrarna fär möjligheter att meddela vården. På grundval av enkätundersökningens resultatdiskuterar verket till en början kraven i fråga om beskaffenheten av barnetshandikapp. Enligt gällande beslämmelser och praxis krävs att barnets handikappskall vara svårartat för all rätl till vårdbidrag skall föreligga. 1lillämpningen beaktas den faktiska arbetsprestation som värdaren mäste utföra,som det las hänsyn lill särskilda kostnader som orsakas av barnetsvård i hemmet. Verket upplyser att många handikappade barn, somenligt enkätundersökningen inte fyller kraven i gällande bestämmelser för rätttill vårdbidrag, ändå har så stora behov av tillsyn atl en vuxen blir relativtstarkt bunden av värduppgifien. Detta gäller t. ex. barn med diabetes somfordrar tillsyn vid medicinering och med diet. 1 andra fall, såsom vid astma,behöver en vuxen person ofia vara till hands. Enligt verkets undersökning utges vårdbidrag förmindre än I % av alla barn . Även om andelen stigit något undersenare är torde den enligt verket ändå fä anses vara påfallande låg. Verket finner atl villkoren för räll tillvårdbidrag är alltför restriktiva och att de bör mildras så att fiera föräldrarän f n, kan erhålla stödet. 1 första hand bör enligl verkets mening detnuvarande villkoret alt tillsyns-behovet skall ha avsevärd omfattning mjukasupp. Av enkätundersökningen framgår vidare enligt verketalt ett barns handikapp i mänga fall medför särskilda kostnader. Således kanett allergiskt barn ha behov av en allergisanerad hemmiljö eller speciell kost.I de fall CP-skadade barn har mer uttalat handikapp ulgår enligl verket ofiastvärdbidrag. Av enkätsvaren framgår emellertid alt det finns barn medlindrigare CP-skada som inte har särskilt stort vård- och lillsynsbehov medanderas på grund av handikappet onormalt stora slitage av kläder och skor orsakarextra kostnader. Barn med diabetes kan ha behov av speciell föda vilket gör allmatkostnaderna avsevärt fördyras. Verket konstaterar med hänsyn härtill attbehovet av ekonomiskt stöd bör grundas också på de ökade kostnader sombetingas av handikappet. finner - med hänvisning lillrådande praxis och de exempel som angetts - att lagtexten bör ändras lill attange att man vid bedömningen av rätten till vårdbidrag också skall kunna tahänsyn till om barnets sjukdom eller handikapp medför andra merkostnader änsådana som är atl hänföra till tillsyns- och värdbehovet. En sädan ändring aktualiserar enligt verket ocksåfrågan om gradering av bidraget. En differentiering av vårdbidraget betyder attdet ekonomiska stödet bättre kan anpassas till det behov som föreligger i detenskilda fallet. Vårdbidraget kan enligt verket främst ses som en visskompensation för del inkomstbortfall som barnets omvårdnad medför. Dettahuvudsyfte bör enligt verkels mening kvarstå även om man i lagtexten markerarall vid bedömningen av rätten lill värdbidrag hänsyn skall kunna tas tillmerkostnader som uppstår på grund av barnets handikapp. När det gäller frågan hur långt vårdbidraget skallgraderas anser verket att man f n, inle bör gå längre än atl bidraget skallkunna ges ut med helt eller halvt belopp. Erfarenhelen lar sedan visa om detfinns behov av någon ytterligare gradering. Bedömningen av om helt eller halvlbidrag skall ges ut bör enligt verket ske med ledning av den arbetsinsats somvårdaren lar göra och av de merkostnader som barnets handikapp medför. Vid bedömningen av förälderns arbetsinsats bör manenligt verkets mening beakia atl vårdbidraget visserligen ger elt visslförsörjningssiöd men inte tar sikte på atl kompensera hela det inkomstbortfallsom barnets omvårdnad kan medföra. 1 de fall de merkostnader som barnets sjukdom ellerhandikapp medför ulöver vårdbehovet är betydande - men inle uppgår lill etlbelopp som motsvarar halvl bidrag-torde det enligt verket vanligen föreliggaelt tillsyns-och vårdbehov av sädan omfattning att det tillsammans medirierkostna-derna motiverar att halvt värdbidrag fär utgå. Vistas barnet i förskola eller skola under daglidtillgodoses i viss utsttäckning barnets värdbehov i skolan. Verketifrågasätter om halvt vårdbidrag i dessa fall skulle vara tillräckligt menkonstaterar att föräldrarnas värd-och träningsinsatser är av utomordentligtstor betydelse för barnens utveckling. Huruvida helt eller halvt bidrag skallges ul bör därför enligt verkets mening vara beroende av dels omfattningen avden vård som ges utom skolan av föräldrarna - dvs, bundenheten vidvärduppgifien - och dels storleken av de merkostnader som uppkommer på grund avbarnets sjukdom eller handikapp. För all vårdbidragen inte skall iå en konserverandeeffekt på de handikappade barnens utveckling och miljö skall värdbehovet somhuvudregel omprövas vart tredje är. Kontrollen kan ske med kortare mellanrum omdet finns särskilda skäl till det. Fär barnet värd pä anstalt upphör rätlenlill vårdbidrag. Delsamma gäller när det skett en väsentlig förbättring i deförhållanden som rådde då bidraget beviljades. Någon särskild omprövning av redanbeviljade vårdbidrag bör, mot bakgrund av angivna huvud- regel, enligt verkets mening däremot inte äga rum vidinförandet av halvt bidrag. Vårdbidrag till förälder som vårdarhandikappat barn upphör enligt gällande regler när barnet fyller , 1 defiesta fall börjar då förtidspension eller sjukbidrag från folkpensioneringenjämte tilläggsförmåner att utgå till barnet. En höjning av övre åldersgränsenför vårdbidraget kan med hänsyn härtill enligt verkets mening i många fallmedföra en försämring av stödet till handikappade barn i åldern 16-17 är.Verket föreslårdärlör ingen ändring av den nuvarande 16-årsgränsen förvårdbidraget, Invaliditelsförmäner utgår inte dånågon stadigvarande vårdas på anstalt lillhörande staten eller kommun ellerlandslingskommun eller på enskild anstalt till vars drifi statsbidrag utgår. Deutgår inte heller då någon vårdas utom anslalt genom anstaltens försorg. Enligtsärskilda beslämmelser om s. k, ferievårdbidrag skall emellertid vårdbidragutgå för tid då anstaltsvårdat barn i följd vistas utomanstalten utan att vårdas genom dess försorg. Bidrag för del av kalendermånadutgår för med 1/30 av månadsbeloppet. För barn som får skolundervisningutges dock under sommarferierna som regel bidrag med hela månadsbeloppel förjuni, . upplyser atl14-dagarsregeln har satts i fråga under verkets enkätundersökning. Det hardärvid framhållits att det som regel bara är under jul- och sommarlov somanstaltsvårdade barn vistas i hemmet . Verket påpekar all femdagarsveckanhar vunnil alll större utbredning sedan den nuvarande 14-dagarsregelnutformades. Vissa institutioner är anordnade som femdagarshem och manförutsätter alltså all barnen skall tillbringa veckoslut, och ferierutanför institutionen. De handikappade barnens skolundervisning sker ofia iriksskolor med åtföljande långa reseavstånd lill hemorten. Vid dessa skolorhar man infört förlängda lov vartannat veckoslut De extra kostnader liksom den ökadebundenhet som naturligt nog alltid är förenade med barnets vistelse i hemmetbör enligl verkets uppfattning inte fä motverka etl iniresse från de anhörigaatt för kortare perioder engagera sig i vården och träningen av också mycketgravt handikappade barn. Den stimulans och den kontakt som de handikappadebarnens hembesök innebär bör uppmuntras. föreslårdärför alt reglerna ändras så alt ferievårdbidrag kan utgå för varje dagbarnet vistas utanför anstalten. Verket anser atl en bestämmelse härom bör tasin i AFL och ersätta reglerna i kungörelsen (1966:238) om vårdbidrag för barnsom vistas utom anstalt. Verket erinrar om den särskilda beslämmelsen angåendeferievårdbidrag för barn som vistas på anstalt och får skolundervisning. Fördessa barn utges hela mänadsbelopp för juni, vid vistelse uiomanstalt under sommarferierna. Den av verket föreslagna regeln omferievårdbidrag gör denna bestämmelse obehövlig. Registrering av dagar för vilkabidraget kan utgå bör enligt verket lämpligen ske vid den institution därbarnet vårdas. Denna institution underrättar en gång per kvartal vederbörandeförsäkringskassa om det antal dagar som barnet vistats utom anstalten.Utbetalning av ferievårdbidrag skulle då kunna begränsas till att ske en gångper kvartal. Ferievårdbidrag kan enligt gällandebeslämmelser utgå för barn som vårdas i anstalt som tillhör staten, kommuneller landslingskommun. Vidare kan bidrag ulgå vid vård i enskild anstalt somhar statsbidrag till drifien. fOreslåratt också barn somstadigvarande värdas på enskild anstalt till vars drifi bidrag ulgår fränkommun eller landstingskommun skall omfattas av beslämmelserna omferievårdbidrag. Som framgått av den tidigareredogörelsen utges f n. invalidiletsförmån till försäkrade sominvaliditetstillägg eller invaliditetsersättning, Invaliditetslillägg utgick till 10 519försäkrade som uppbar hel pension från den allmänna försäkringen, I detövervägande antalet fall uppbar pensionslagaren förtidspension (sjukbidrag).Tilläggen utgick i av fallen på grund av blindhet och i av fallenlill följd av ett omfattande hjälpbehov av annan anledning. En genomgång av deunder avslagna 1 347 ansökningarna om invaliditetslilläggfrån försäkrade med hel pension visade alt avslagsbesluten i del alldelesövervägande antalet fall grundades på att erforderliga medicinska ellerfunktionella orsaker inte ansågs föreligga. Indragning av invaliditetslilläggberodde däremol i de flesta fall pä att den försäkrade intagils för vård påanslalt. Invaliditetslillägg utgick vidare till 306 försäkrademed partiell pension.