prop · FX0367 · 1974-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1974 Prop. Majrts proposition angående förberedelser för folk-och bostadsräkning 1975; given . Majrt viU härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden, föreslå altbifalla del förslag om vars avlåtande till föredragandedepartementschefen hemställt. 1 propositionen föreslås att en allmän folk- ochbostadsräkning bör genomföras om statistiska centralbyrånsförsöksverksamhet rörande nytt insamlingsförfarande och ny produktionsteknik utfaUertUlfredsstäUande. Till förberedelser för folk- och bostadsräkning 1975 föreslåsatt anvisar . för /75. Utdrag ur protokollet över fiinansärenden, hållet införHans Kungl. Höghet Regenten, Hertigen av , i statsrådet . Närvarande: statsministern , ministem för ulrikesärendena , statsråden , , , , , , , ,, feldt, , , , hjelm-wal-lÉn. Chefen för , statsrådet , anmälerefter gemensam beredning med statsrådels övriga ledamöter fråga om förberedelserför folk- och bostadsräkning 1975 och anför. Genom beslut uppdrog Kungl. Majrt åt statistiskacentralbyrån (SCB) alt göra en allsidig utvärdering av folk- ochbostadsräkningen 1970 och därvid särskUt pröva möjligheterna att erhållamotsvarande information på annat sätt än genom totalräkning. Centralbyrån harmed särskild skrivelse redovisat en utvärdering av folk-och bostadsräkningen 1970 och lagt fram principförslag om en ny folk- ochbostadsräkning . Datainspektionen har yttratsig över förslaget i vad avser föreslagna provundersökningar. 1974rl (bU.9 s. 25) anmälde jag att beredningen av detta ärende ännu inte hade slutförtsoch att jag avsåg att i annat sammanhang återkomma tiU frågan. Jag anhåller nuatt få la upp frågan om förberedelser för folk- och bostadsräkning 1975 tUl behandhng. hölln folkräkning vart tionde år.Därefter har sådan räkning ägt mm , dock med undantag för år 1955då folkräkningen instäUdes. Vid folkräkning utfärdades föreskrifter rörandeavlämnandet av särskUda yrkesuppgifter i samband med mantalsskrivningen. Vid1920 och 1930 ärs folkräkningar logs mantalsskrivningen i ökad ulslräckning ianspråk vid uppgiftsinsamlingen. Skyldighet att lämna skriftliga mantalsuppgifterutsträcktes. Vid folkräkning skedde en omläggning av yrkesstatistiken.1 samband därmed effektiviserades den lokala granskningen avmantalsuppgifternas yrkesuppgifler. Sålunda tUlkom särskilda kommunalagranskningsnämnder med uppgift bl.a. att granska de avgivna Motsvarande föreskrifter utfärdades liU 1945och folkräkningar. Till folkräkning ålades däremotkommunernas styrelse att svara för granskning och komplettering avfolkräknings- och fastighetsuppgifterna. För detta ändamål skulle styrelsenutse en granskningsledare. Grundmaterialet för folkräkningen erhölls frånfolkräknings-uppgifter som ersatte manlalsuppgiflerna de år folkräkning ägdemm. folkräkning var av betydligt mindre omfattning än 1960 års.Folkräkningen hade större omfattning och ersatte den kontroU avfolkbokföringen som tidigare kunnat ske genom mantalsuppgifterna. Bostadsräkningar och bostadsundersökningar av ohka typeroch omfattning har under 1900-talel företagits vid skilda tillfällen. 1945 årsbostadsräkning var den första som omfattade hela landet. Vid bostadsräkningenår 1960 skedde en begränsning av antalet uppgifter. Bostadsräkningarna år 1965och har haft större omfattning. Undersökningar av delta slag harbetraktats som en viktig gren av den fortlöpande socialslalisliken. Det haräven framhållits att undersökningarna är särskUt angelägna med hänsyn tUlstatens och kommunernas myckel omfattande åtgärder för att främjabostadsförsörjningen och en planmässig bebyggelse. har bostadsräkningen samordnats medfolkräkningen såväl från organisatorisk synpunkt som med hänsyn liU behovet avdata om dem som bor i lägenheterna. Fördelarna har varit bl.a. att man kunnatgå ut med en gemensam blankett tiU allmänheten. Vidare har granskning, kodningoch bearbetning av material kunnat samordnas. Generella bestämmelser rörande allmän folk- ochbostadsräkning återfinns i lagen (1970r74) om allmän folk- och bostadsräkning (prop.1970r 27, 3 LU 1970r 20, rskr 1970r 100). 3.1 Behovet av folk- och bostadsräkningar Folk- och bostadsräkningar genomförs med varierandeintervall i många länder. Ar 1970 var ett internalionellt folk-ochbostadsräkningsår. För alt erhålla så jämförbara dala som möjligt mellan deolika länderna utarbetas inom FN rekommendationer om när folk- ochbostadsräkningar bör hållas och vad dessa bör innehålla. Genom anslutningen tiUohka internalionella organ deltar i utarbetandet av dessarekommendationer. Av de rekommendationer som antogs av FN framgår all 1970 årsräkningar borde innehålla uppgifterom befolkning, UtbUdning, förvärvsarbetande,lägenheter och hushåU. För alt kartlägga det svenska behovet av sådanastatistiska uppgifter vände sig SCB vid planeringen av folk- ochbostadsräkningen 1970 i flera omgångar tiU en stor och differentierad gruppkonsumenter av den statistik som bmkar framställas i en folk- ochbostadsräkning. Är 1966 tillställdes bortemot 150 konsumenter av statistik en skrivelse med begäran om synpunkter på innehållet i folk- och bostadsräkningen.Konsumenterna ombads att dels yttra sig över om en folk- och bostadsräkningöver huvud lagei ansågs nödvändig , dels diskutera och föreslå för demangelägna variabler, dels försöka åstadkomma en prioritering av önskade variabler.Därutöver skulle konsumenterna ange behovet av regional redovisning. Resultatetfrån konsumenlenkäten visade att behovet av data från folk- ochbostadsräkningar var stort både hos statliga, kommunala och andra konsumenterav statistik. Ett stort antal stathga och kommunala myndighelerutnyttjar således folk- och bostadsräkningsdala. Dessa har bl.a. använts ilänsplanerings-program, bostadsbyggnadsprogram och i många statligautredningar, ofta för att belysa utvecklingen . Företaginom ohka verksamhetsgrenar har behov av denna typ av data för t.ex. produktions-ochförsäljningsplanering. Vidare utgör folk- och bostadsräkningarna en vUcligkälla för samhäUsforskniing, speciellt för forskningen inom befolknings-,bebyggelse- och näringsgeografi. Vid planeringen av folk- och bostadsräkningen 1970 speladeäven räkningens funktion som kontroU av folkbokföringen en viktig roU. Vidavskaffandet av manlalsuppgiflerna är 1967 fömtsattes att kontrollen i stället skuUeske bl.a. genom regelbundet återkommande folk- och bostadsräkningar. En nyenkät om behovet av dala från en folk- och bostadsräkning genomfördes underförsta . Denna sändes ut liU ell 160-tal statistikkonsumenterutanför SCB. Samstämmigheten om nödvändigheten av en ny folk- ochbostadsräkning är mycket stor. 1 särskild skrivelse tUl SCB framhåUer bl.a. att ett starkt behov föreligger i synnerhet med avseendepå analyser av samvariationer av variablerna. Jämförbarheten med tidigare folk-och bostadsräkningar är vidare enligt förbundet av stor betydelse. framhåller att samtliga föreslagna variablerrepresenterar ett mycket angelägel behov. i länmotiverar främst behovet av en folk- och bostadsräkning också , med attmotsvarande statistik inte finns att tiUgå på annat sätt. anser att data om lägenheter, hushåU, sysselsättning och pendhngär av myckel stor betydelse för den kommunala planeringen. F.n. kan dessauppgifter erhållas endast från folk- och bostadsräkningarna. Det är därförenligt förbundet av stor vikt all en ny folk-och bostadsräkning kommer tillstånd och all den genomförs . längre inlervaU skulle enliglkommunförbundets uppfattning ur jämförelse- och aklualiletssynpunkl varaoacceptabelt. Av enkäten framgår att avnämarna främst avser att användastatistiken för planering, prognoser, analyser och utredningar inom olikaområden såsom trafik, bostadsbyggnad, barntillsyn, åldringsvård, vuxenutbUdningm.m. Del är vidare ett starkt konsumenlönskemäl all redovisningen sker på lågregional nivå. 1 enkäten och vid andra kontakter med konsumenterna avfolk- och bosladsräkningsdata har frän många statliga, kommunala och andraorgan starkt understrukits behovet av att få redovisning försåväl kommuner som delar av kommuner (församlingar, tätorter, särskildaplaneringsområden inom kommunen). Med hänvisning till detta dokumenteradebehov av regional och annan särredovisning finner SCB det mycket angeläget atten ny folk- och bostadsräkning genomföres . 3.2 Totalräkning eller urvalsundersökning Folk- och bostadsräkningen 1970 genomfördes liksom närmastföregående räkningar som en totalundersökning. Vissa variabler har vid en delräkningar - dock ej vid folk- och bostadsräkningen 1970 bearbetats påurvalsbasis trots all urval på insamlingsstadiet inte har förekommit. En folk- och bostadsräkning är i första hand till för denregionala planeringen. Detta släUer krav på redovisning inle bara för helariket utan för län, arbetsmarknadsregioner, storstadsområden, kommunblock, kommuner,församhngar, tätorter och för ohka delområden av större kommuner. Som exempelkan nämnas att redovisningen av bosläder och hushåU för vidfolk- och bostadsräkningen 1970 omfattar 700 delområden, för kommunca 770 delområden och för kommun ca 185. De behov av regionalredovisning som framfördes från konsumenterna av folk- och bostadsräkningsdalavid planeringen av folk- och bostadsräkningen 1970 liksom vid folk- ochbostadsräkningarna 1960 och 1965 medförde att någon urvalsinsamling avuppgifter lUl folk- och bostadsräkningen 1970 inte bedömdes vara möjlig. För genomförande av urvalsundersökningar krävs tiUgång tiUlämpliga urvalsramar att göra dessa urval från. TiUfredsställande sådana saknasf.n. på t.ex. hushållssidan, viUcet försvårar insamling av data på urvalsbasisvid folk- och bostadsräkningar. Med hänsyn främst liU kraven på regional redovisningfinner SCB det nödvändigt att en ny folk- och bostadsräkning 1975 görs som entotalundersökning. Den nedskärning gentemot folk- och bostadsräkningen 1970som enligl SCBrs uppfattning av olika skäl är nödvändig gör emellertid attvissa av variablerna i folk- och bostadsräkningen 1970 bör utgå ur en ny tolalräkningoch behandlas i särskilda urvalsundersökningar. 3.3 Användning av register och annan statistik Det är givet att uppbyggnaden av olUca slag av register isamhället på elt avgörande sätt kan påverka folk- och bostadsräkningensutformning och kanske till och med behovet av folk- och bostadsräkning i tradilioneUmenmg genom all en direkt datainsamling från hushåU och individer inle skuUevara nödvändig. Data tUl folk- och bostadsräkningen 1970 hämtades tillhuvuddelen från de blanketter som allmänheten och fastighetsägarna inlämnade.Då denna metod för insamlmg bör användas endast när andra möjligheter liU datainsamling inte föreligger prövades vid planeringen avfolk- och bostadsräkningen 1970 först andra vägar. Omläggningen avfolkbokföring och skalleredovisning medförde möjligheter att hämta vissinformation på annat sätt än genom frågor till allmänheten. De härvidanvändbara registren befanns vid folk- och bostadsräkningen 1970 varalänsstyrelsernas person- och skatteband, vilka i annat skick använts även vid tidigareräkningar. Uppgifterna i folk- och bostadsräkningen 1970 avseende bl.a.födelsedata, civUstånd, vigselar, medborgarskaps- och födelseland är sålundahämtade från folkbokföringsbanden på länsstyrelserna. Ur skallebanden hämtadesden likaledes offentliga uppgiften om inkomst. Del finns f.n.inga register med information om de övriga variabler som vanligtvis ingår ifolk- och bostadsräkningarna. Detta gäller exempelvis lägenhets-, hushåUs- och sysselsältningsdatapå riks- och regional nivå samt uppgifter som belyser sambandetbostad-arbetsplats. SCB konstaterar att möjligheterna att vid en eventueUräkning i större omfattning kunna utnyttja reipsterdata som ersättningför variabler i folk- och bostadsräkningar måsle bedömas som begränsade. Föratt ett register skall kunna integreras i nu aktuell planering måste detantingen vara i produktion samt ha tiUfredsstäUande produktionssäkerhel och kvahteteller befinna sig i ett sådant planeringsläge att säkra garantier kan ges föratt dessa krav kan uppfyllas år 1 975. 3.4 Distributions- och insamlingsförfarande Enligl lagen (1970:74) om aUmän folk- och bostadsräkningskall kommunerna bl.a. medverka vid distributionen av blanketterna. Vid folk-ochbostadsräkningen 1970 innebar detta att det var varje kommuns skyldighet alt tiUsealt uppgiftslämnama erhöll och/eUer blev informerade om var de kunde erhållablanketterna. Detta var samma förfarande som tillämpats vid närmast föregåendefolk- och bostadsräkningar. Kommunerna fick blanketterna frän länsstyrelseneller - vUket gäUde för vissa större kommuner direkt från tryckeriet. Totaltdistribuerades på detta sätl omkring 9,5 miljoner bostads- ochhushållsblanketter och omkring 3 mUjoner fastighetsblanketter tiU kommunerna. Genom att blankettdislributionen var en uppgiftvid folk-och bostadsräkningen 1970 med enbart aUmänna dhekliv från SCB hurdenna skulle tillgå blev tillvägagångssättet mycket varierande med olika godservice tiU medborgarna sorn följd. För all komma liU rätta med problemen vid distributionensynes del rimligt att vid kommande räkningar sträva efler all blanketterna överaUti landet skaU nå de uppgiftsskyldiga. Central distribution bör därförundersökas och prövas. Utsändningenav direktadresserade blanketter från olika myndigheter (blanketter för aUmänsjälvdeklaration, inför omläggningen av den aUmänna sjukförsäkringen, för bihegisleruppläggningen)tenderar att öka alltmer. Med hänsyn härlUl och inle minst mot bakgmnd av opinionenkring foUc- och bosladsräkmngen 1970 anser SCB alt en annan distributionsform än direktutsändning inte kan komma ifråga vid en kommande folk- och bostadsräkning. Ett alternativ till denföreslagna distributionsformen kunde vara gmppkorsband tiU aUa hushåU. Defördelar som ur bl. a. insamhngs- och bearbetningssynpunkt finns genom attanvända förtryckta blanketter skuUe emeUertid då bortfalla. Enövergång till centrahserad direktutsändning av förtryckta blanketter innebären kostnadsökning för SCB genom bl.a. portoavgifler. Detta uppvägs emellertidav en snabbare behandling under insamhngs- och bearbetningsdelarna i en folk-och bostadsräkning och innebär enligt SCB totalt sett egentligen inga nyakostnader utan en omfördelning av kostnader från kommuner, fastighetsägare ochenskilda medborgare till staten. Kommunerna är vidare skyldiga all medverka vid insamlingenav blanketterna. Fastighetsägaren var vid folk- och bostadsräkningen 1970skyldig att samla in blanketterna, sortera dem i enUghet medfastighets-blanketten, kontroUera att samtliga på fastigheten boende fanns pånågon blankett och själv upprätta blanketter för obebodda lägenheter. Hushållenskulle vid folk- och bostadsräkningen 1970 liksom vid närmast föregåenderäkningar lämna de ifyllda bostads- och hushållsuppgifterna lUlfastighetsägaren. Detta kunde ske antingen öppet eUer i slutet kuvert medanteckning om vilka personer som upptagits på de inneslutna blanketterna.Kommunerna upprättade ett eller flera insamlingssläUen dit fastighetsägarenlämnade de insamlade och i förekommande fall upprättade bostads- och hushållsblankellernatiUsammans med faslighetsuppgif-len. För de aUra flesta enfamUjshusägarnainnebar utformningen av blanketten att de endast behövde lämna en bostads- och hushåUsuppgift,som sändes dhekt tUl kommunens insamhngsslälle. Sedan de lokala granskningsorganen i kommunen sorterat ochavstämt inkomna blanketter utsändes påminnelsebrev tiU de uppgiflslämnare, för vUkablanketter saknades. Om della inle hade effekt, skulle granskningsledaren ikommunen skicka en anmaning att lämna uppgifter. Om inte heller detta gav någotresultat kunde granskningsledaren hos begära vitesföreläggande. Mångagranskningsledare och uppgiflsskyldiga har funnit del tUlämpadeinsamlingsförfarandet olämphgt att använda vid kommande räkningar. Sammaresultat har framkommit ur de intervjuundersökningar som SCB genomfört för attutröna allmänhetens inställning tUl folk- och bostadsräkningen 1970. 1debatten kring folk- och bostadsräkningen- 1970 riktades också kritik motinsamlingsförfarandet. SCB föreslår därför att blanketterna skickas direkt lUlkommunens insamlingsstäUe. Blanketterna skaU således inle lämnas tillfastighetsägaren utan sändas direkt tUl granskningsorganen i porlofriasvarskuvert. För fastighetsägarens del innebär det föreslagna insamhngsförfarandeten minskad arbetsbelastning. Varje fastighetsägare (utom egnahemsägare) måstedock i likhet med tidigare direkt lUl granskningsorganen sända in en fastighetsblankettmed bl. a. förteckning över lägenhetsinnehavare. Fastighetsägarens medverkan vid folkbokföringskonlroUen sker sedan helt genom direkta kontakter i samband med utredning av oklara faU. Till insamlingsförfarandet hör också att sända utpåminnelser och anmaningar till de uppgiflslämnare som inle kommit in medblankett. Detta är ett omfattande arbete. Dels måsle avbockningen ske avinkomna blanketter, dels måsle påminnelser och anmaningar skrivas ut. Då dellatill mycket stor del är ett rutinmässigt arbete bör det i första hand skemaskinellt. Det förslag om förtryckta blanketter med en avskiljbar talong somföreslås gör della möjligt. Delförslag till distributions-, insamhngs- och kontrollförfarande som föreslåsinnebär att några av de mest tids- och kostnadskrävande arbetsuppgifterna förkommunerna överförs tUl central behandhng. Detta gäller framför alltdeltagandet i avstämningen mellan kyrkobokföring och blankettmaterial (den s.k. kontroUäsningen) samt infordrande av saknade blanketter genom påminnelseroch anmaningar. Del föreslagna förfaringssättet skuUe innebära all kommunensgranskningsorgan - som är en nödvändig instans även i en folk- ochbostadsräkning i direkt anslutning lUl insamlingslidpunklen och ulansortering av blanketterna kan genomföra ett av sina allra viktigastearbetsmoment, nämligen granskning och komplettering av inlämnade blanketter. Dellaarbete blev mera omfattande och kostnadskrävande än beräknat vid folk- ochbostadsräkningen 1970. Kommunemas medverkan i övrigt blir enligt förslaget istort sett densamma som vid folk- och bostadsräkningen 1970. 3.5 Uppgiftsskyldighet, integritet och information Grunderna för uppgiftsskyldigheten tiU folk- ochbostadsräkning återfinns i lagen (1970r74) om allmän folk- och bostadsräkningoch i kungörelsen (I970r75) om folk- och bostadsräkningen m.m. Tvåblankettyper förekom vid denna folk- och bostadsräkning. Den ena var framförallt avsedd för ägare av fastighet med flera lägenheter och innehöll främstfrågor om hus samt en förteckning över lägenhelsinne-havare. Den andra blanketten var en bostads- ochhushållsuppgift med frågor om bl.a. lägenheten, hyran, de boendesförvärvsverksamhet och utbildning. I den aUmänna debatten kring folk- ochbostadsräkningen 1970 kom kritik all riktas mol vissa frågor. Jämfört med de uppgifter som krävdes in innebärprincipförslaget för en folk- och bostadsräkning 1975 en begränsning. TiU deuppgifter som bedömts kunna undvaras hör frågor om hyra, vissautrustningsdetaljer i lägenheter, utbUdning, vigselar och senaste inflytl-ningsårliU . Enhgt förslaget skulle från hushållen inhämtas uppgifter omlägenhetens storiek och viss utrustning, upplåtelseform, relation tUl bostadsföreståndare,sysselsättning, yrke, yrkesslällning, arbetsplatsens belägenhet ochverksamheten där samt färdsätt till arbete. Genom blanketter tillfastighetsägare skulle efterfrågas hustyp och byggnadsår samt lägenheternasutrustning och utnyttjande. register skuUe hämtas uppgifter om kön, ålder, civilstånd,medborgarskap, födelseland, inkomst, bihnnehav, innehav av fastighet ochfastighetstyp. Uppgifter till folk- och bostadsräkning är skyddade enligt16 § lagen (1937r249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar,sekretesslagen. När det gäller sekretess och tystnadsplikt vid insamling ochbearbetning av blankettmaterialel vid folk- och bostadsräkningen 1970konstaterar all inte något faU av missbruk kommit tiU centralbyrånskännedom. De uppgifter som lämnades på hushållsblankelten och somäven ingår i folkbokföringen användes dels för kontroU av alt alla uppgiflsskyldigahade lämnat blankett, dels för all kontrollera alt personerna var kyrkobokfördapå räll fastighet. Denna kontroll utfördes av folkbokföringsmyndighet. Dessauppgifter och alla övriga på blanketten lämnade uppgifter var inte tillgängligaför utomstående. Regler om lystnadsplikt gällde för aUa som kom i kontakt medblankettmaterialet. De gällde således inle bara för den personal som pågranskningsorganet och på andra håU kom alt arbeta med blankettmaterialel utanäven för fastighetsägare, bostadsinnehavare osv. Del distributions- och insamUngsförfarande som föreslåsinnebär alt folk- och bostadsräkningsblankellerna lämnas eller sändes direkt tiUkommunens granskningsorgan utan att passera fastighetsägaren, vars medverkanvid såväl distribution som insamUngen av folk- och bostadsräkningsblankellernaförsvinner. Däremot skall fastighetsägaren enligl förslaget hksom hittUls på särskUdblankett lämna bl.a. en förteckning över lägenhetsinnehavare som underlag förgranskningsorganets avstämning av inlämnade lägenhelsblankelter och somhjälpmedel vid den kontroll av folkbokföringen som föreslås ske även vid enkommande folk- och bostadsräkning. Den del av blanketten på vilken uppgifter omsysselsättning, lägenhet och hushåU har lämnats kommer i insamlingsskedetendast att behandlas av de kommunala granskningsorganen och senare av SCB. Den direktdistribution med hjälp av förtryckta blankettersom föreslås bli prövad innebär all den möjlighet tiU årlig kontroll avindividuppgifter i olika register, som datalagen (I973r 289) ger varjemedborgare rätt tUl, utvidgas tUl att utan ansökan för aUa medborgare gäUavissa uppgifter i folkbokföringen. Beträffande utnyttjandet av register förförtryckning av adresser kommer enligt SCB samråd att ske med datainspektionen.Så kommer också att ske när del gäUer registemtnyttjande i övrigt vid kommandefolk- och bostadsräkningar. Informationen om folk- och bostadsräknmgen 1970genomfördes på flera sätt. Bl.a. infördes i samtliga dagstidningar annonser vidtvå tUlfäUen. Dämtöver distribuerades affischer lUl arbetsplatser, kommuner ochstörre bostadsföretag. Informationen spreds också via radio och TV. SärskUduppmärksamhet ägnades informationen tUl invandrare genom ell specialnummer avInvandrartidningen. Delvis sammanföU dock informationen om folk- ochbostadsräkningen i liden med den pågående valrörelsen. SCB konstaterar alt deinformationsvägar och det informa- tionsmaterial som användes visade sig vara otillräckliga.Inför en kommande folk- och bostadsräkning bör enligt centralbyrån en starkaresatsning göras på information. Bl.a. bör kartläggas vUka ytterligareinformationsvägar som kan utnyttjas. Därefter får en bedömning av informalionseffektenoch kostnaderna göras genom bl.a. förleslning. Vilka vägar som kan användas ipraktiken får sedan bedömas med hänsyn till tUlgängliga resurser, men del ärväsentligt med direktinformation via t.ex. gruppkorsband tiU alla hushåll.Utformning av annonser och annat informationsmaterial får utredas i delfortsatta planeringsarbetet, hksom hur informationsverksamheten bör organiserassåväl inom som utanför SCB. Informationen måste inriktas på att klargöra varfören ny folk- och bostadsräkning är nödvändig , vilken sekretess som gäUerför behandhngen av insamlat material och hur resultaten från folk- ochbostadsräkningen skall användas. 3.6 Produktion och publicering ijv resultat Innan de uppgifter som insamlats på folk- och bostadsräkningsblankettenkan bearbetas för definitiva resultat har de genomgått en omfattande manueU ochmaskinell behandhng hos SCB. Såväl kodnings-som felsökningsarbetet var vidfolk- och bostadsräkningen 1970 mer omfattande än vid tidigare räkrdngar. 1 delfortsatta arbetet bör enligt SCBrs mening undersökas hur ändradresursfördelning över tiden kan påverka kvahteten, pubhceringslidpunkter eUersänka kostnaderna, var de trånga sektorerna finns i behandlingsprocessen osv.