prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — Exporttillväxten torde däremotbli avsevärt högre 1974, men detta är delvis beroende pä att strejker under1973 höll tillbaka exporten detta år. Under loppet av 1974 väntasexportökningen trots den höga tillväxttakten i förhållande till 1973 hållastillbaka av en emotsedd relativt låg efterfrågetillväxt i avnämarländerna. Underskottet i bytesbalansen 1974 torde blibetydande, eller motsvarande ca . Oljeprishöjningarna svararför en avsevärd del härav. Svårigheterna att nå såväl extern balans som internbalans med upprätthållande av sysselsättningen torde även fortsättningsvisställa stora krav på utformningen av den ekonomiska politiken. Den danska ekonomin kännetecknades 1973 av enfortsatt kraftig högkonjunktur. Totalproduktionen beräknas sålunda att ha ökatmed inemot , trots ett betydande produktionsbortfall i samband medarbetsmarknadskonflikten . De viktigaste drivkrafterna ikonjunkturutvecklingen var exporten och bostadsbyggandet samt särskilt företagensinvesteringar. Däremot blev ökningen i den privata konsumtionen mer moderat,som en inte oväsentlig dämpning åstadkoms för den offentligasektorns efterfrågan. Den alltför expansiva efterfrågeutvecklingen i dendanska ekonomin 1973 tog sig uttryck i en mycket stram arbetsmarknad, enförstärkt uppgång i priser och kostnader samt ett avsevärt underskott i bytesbalansen.Innebörden härav var att de danska myndigheterna redan före den kraftigaoljeprisstegringen stod inför svårbemästradeekonomisk-politiska problem med avseende på såväl den externa som den internaekonomiska balansen 1974. Oljeprisökningen, som f. n. uppgår till mer än 150 %jämfört med , kan beräknas få mer omfattande effekter päden danska ekonomin än i kanske något annat västeuropeiskt land genom attDanmark till är beroende av olja för sin energiförsörjning.Konsumentpriserna har sålunda inkl. indirekta effekter beräknats öka med 6å enbart till följd av de höjda energipriserna, ochmerutgiften för oljeimporten 1974 har vid oförändrade mängder jämfört med1973 och med hänsyn tagen till merinkomsterna från exporten av raffineradeprodukter uppskattas till . Med sikte på att frigöra resurser för en fortsattutbyggnad av den utlandskonkurrerande sektorn i ekonomin samt att i möjligastemån motverka de kostnadshöjningar som följer av att lönerna ärprisindex-reglerade har den danska regeringen vidtagit en radåtgärder. a. har man föreslagit ett omfattande besparingsprogram för denoffentliga sektorns utgifter, vari ingår exempelvis igångsättningsstopp föroffentliga investeringar samt nedskärning av konsumtionsutgifterna och vissatransfereringar till hushållen. Vidare har man beslutat att kompenseraföretagen för en del av de kostnadsökningar som är följden av att prisökningarnat. o. m. automatiskt utlöser löneökningar första halvåret.Samtidigt har beslutats om ett "tvångssparande" av hushållen för attbegränsa den privata konsumtionsefterfrågan. Även om det är svårt att b\'antifiera effektema avde ovan nämnda åtgärderna, förefaller det i nuvarande skede uppenbart att deninhemska efterfrågeutvecklingen under loppet av 1974 kommer att utsättas för betydandedämpningstendenser. Visserligen är de gällande löneavtalen somnämnts indexreglerade, men vid rådande marginaleffekter av skatter och bidragtorde utrymmet för en ökning av de reala disponibla inkomstema totalt sett varaförhållandevis begränsat. finns det på grand av en mattning avefterfrågan på avsättningsmarknaderna möjligen anledning att vänta en svagareexporttillväxt än 1973. Företagens investeringar väntades redan föreoljekrisen visa ett utplanande förlopp , och bostadsinvesteringarnaberäknas av mycket högt uppdriven expansion minska avsevärt iomfattning. Sammanfattningsvistorde den skisserade utvecklingen för de olika efterfrägekomponenterna innebäraen successiv försvagning av efterfrågetillväxten. Bruttonationalprodukten kanväntas växa med högst . Importvolymen skulle vid ettsådant utvecklingsförlopp volymmässigt troligen uppvisa stagnation samtidigtsom bytesbalansunderskottet som uppgick till ca . som en effekt av de höjda oljepriserna kunde väntas mer än fördubblas. Totaltsett synes sålunda beslutsfattarna stå inför en mycket besvärlig målkonfliktdär åtgärder för att undvika ett svagt sysselsättningsläge under senare delenav 1974 riskerar att allvarligt förvärra bytesbalanssituationen. Det framstårunder sådana omständigheter sannolikt att man väljer att låta den internaefterfrågan utvecklas förhållandevis dämpat , för att därigenomskapa förutsättningar för en nödvändig restaurering av den externa balansen denärmast följande åren. I likhet med utvecklingen i skedde ensuccessiv förstärkning av högkonjunkturen i den finska ekonomin under loppetav 1973. I genomsnitt för året beräknas sålunda totalproduktionen ha vuxit meddrygt , och läget på arbetsmarknaden präglades totalt sett av en uttaladstramhet. Särskilt i landets södra delar och i större befolkningscentra överhuvud taget rådde en markant brist på arbetskraft. Även den strakturellaobalans som kännetecknat utrikeshandeln skärptes ,och bytesbalansen visade ett underskott motsvarande avbruttonationalprodukten, eller ca 1,6 miljarder finska mark. Samtidigtförstärktes den ogynnsamma pris- och kostnadsutvecklingen, vilket bl. a.resulterade i en konsumentprisuppgång om under loppet av 1973. Denekonomiska politiken har under sädana omständigheter givits en restriktivinriktning 1973, med bl. a. en åtstramning av kreditpolitiken liksom en starkåterhållsamhet för den offentliga sektoms ianspråktagande av reala resurser.Därutöver infördes en 40-procentig investeringsskatt föroprioriterat byggande i landets expansiva regioner, en skatt som sedermerakommit att förlängas t. o. m. . Stegringen i världsmarknadspriserna påoljeprodukter samt de intemationellaprisstegringarna även i övrigt väntas öka den finska importprisnivån med mer än30 % . Genomslaget härav pä konsumentprisema kan förutsesbli tämligen betydande, och det torde inte kunna uteslutas att dessa ökar meddrygt i genomsnitt . Det är med sådana förutsättningar givet attutrymmet för reallöneökningar blir mycket begränsat för året som helhet. Ävenom utsikterna för världshandeln tydligt försvagats beräknas de i den finskaexporten dominerande träförädlings- och metallindustriprodukterna åtnjuta engod efterfrågan i synnerhet . kanexportprisuppgången för året som helhet väntas bli . Parallellt härmedpekar investeringsenkäter vid utgången av 1973 pä en fortsatt kraftiginvesteringsväg inom industrin. Mot denna bakgrand torde inte någon omedelbar,kraftig konjunkturförsvagning vara att vänta, utan en dämpning torde kommasuccessivt i första hand emanerande från en vikande konsumtionsefterfrågan.Efter hand men troligen först kan även exportefterfråganvisa en vikande tendens, som sannolikt även investeringstillväxtendämpas. I genomsnitt kan totalproduktionen väntas växa ett parprocentenheter långsammare än 1973 och importvolymen öka endast mycket svagteller kanske rentav stagnera. Bytesbalansunderskottet torde trots detta kanskefördubblas . En sådan utvecklingsbild vore liktydig med en avspänningav det nu ansträngda arbetsmarknadsläget i södra , men skulle troligeninnebära en försämring av arbetsmarknaden i landets östra och norra delar. Därvidtorde sannolikt en förstärkning av de sysselsättningsskapande åtgärderna på enselektiv basis komma att aktualiseras på ett tämligen tidigt stadium. Någonomläggning av den ekonomiska politiken generellt sett synes däremot med de nurådande utsiktema för priser och bytesbalans knappast vara att vänta förräntidigast . Aktiviteten i den norska ekonomin låg 1973 liksomde närmast föregående åren förhållandevis nära kapacitetstaket. Arbetsmarknadenblev under loppet av 1973 allt stramare, vilket medförde att arbetslöshetenmot slutet av året var synnerligen låg. Bruttonationalprodukten ökade 1973 medca . Liksom i många andra länder lyftes tillväxten upp av exportefterfråganoch näringslivets investeringar. Exporten av varor och tjänster ökade med i volym och i värde, vilket får ses som mycket gynnsamt mot bakgrund aven parallell effektiv uppvärdering av. den norska kronan uppgående till . Investeringsökningen, som volymmässigt beräknas ha uppgått till ,härrörde till allra största delen från sjöfarten och aktiviteterna förknip- Bil.1 Nationalbudget 1974 47 pademed oljeutvinningen i och kom i stor utsträckning att riktas motimporten. Härigenom växte handelsunderskottet kraftigt. Den ekonomiskapolitiken lade påtaglig vikt vid att mildra prisstegringstakten.Statsutgiftspolitiken hölls därvid förhållandevis stram. En dämpande inverkanpå pris- och kostnadsutvecklingen torde föratom av växelkurspolitiken haerhållits även genom ett prissubventionsprogram som genomfördes i samband medlöneförhandlingarna . Konsumentprisema ökade likväl med ca 7,5 %under loppet av 1973. Officiella prognoser från tiden föreoljekrisen pekade på en produktionstillväxt på . Pådrivande bedömdesför sjöfart och oljesektorn bli, medan övriga sektorer förväntades växa igenomsnittligt ungefär samma takt som 1973. Därvid emotsågs bl. a. enlångsammare exporttillväxt och en livligare inhemsk efterfrågan för framförallt privat konsumtion. Vid en internationell jämförelse beträffandeverkningarna av de Itraftigt höjda oljepriserna torde utsikterna för den norskaekonomin 1974 kunna bedömas som förhållandevis gynnsamma, även om man sannoliktfår räkna med en något lägre produktionsökning än under mer normalaförhållanden. En avsaktning av exportmarknadernas tillväxttaktkan bedömas som trolig, som en gynnsam ordersituatibn före krisen, entraditionellt förhållandevis stor andel långfristiga exportkontrakt samt vissakonkurrensfördelar som tillgången till vattenkraft ger ändå, torde motiveraatt exportvolymen 1974 bedöms öka med . Likaledes torde näringslivetsinvesteringar komma att utgöra ett pådrivande element, vilket indikeras av attföretagen uppjusterat sina investeringsplaner mer än normalt enligtenkäter jämfört med . Oljeprisstegringarnasåterverkan på konsumentpriserna torde bli betydande ett påslag på 2 å 3 %bedöms som troligt vilket märkbart återverkar på den privata konsumtionenstillväxt. I syfte att stimulera en trots expansiva åtgärder fortsatt dämpad utveckling av den privata konsumtionen, samt att motverka dekontraktiva effekterna på denna av oljeprishöjningarna, vidtogs i början avapril 1974 ytterligare ekonomisk-politiska åtgärder. Dessa innefattade bl. a.höjda barnbidrag, förbättrade pensioner och sänkta sociala avgifter. Ätgärdematorde även ha syftat till ett underlättande av de pågåendeavtalsförhandlingarna. genomfördes en diskontohöjning med 1procentenhet till bl. a. för att nå en viss dämpning avinvesteringsaktiviteten. Den privata konsumtionen torde mot bakgrund av desenaste åtgärderna komma att öka med 3 å 1974. Huruvida någon dämpning förinvesteringarna erhålls är mera osäkert. Den av oljeprishöjningen förorsakadevärdeökningen av importen torde genom de senaste stimulansåtgärdernaaccentueras ytterligare, och för bytesbalansens del totalt sett innebära ettunderskott 1974 om ca . jämfört med ca 2 miljarder 1973.Genom att olje- produktionenberäknas komma igång på allvar , kan externaposition dock betraktas som synnerligen gynnsam. Sammanfattningsvis bedöms för1974 totalproduktionens tillväxt uppgå till inemot . 1 Nationalbudget 1974 49 3 Utrikeshandeln 3.1 Exporten Exporten av varor utgjorde för 1973som helhet den utan jämförelse mest expansiva efterfrågekomponenten i densvenska ekonomin. Exportvolymen steg 19721973, vilket tillsammansmed kraftiga prisstegringar, i synnerhet på exporten av råvaror, medförde attexportvärdet 1973 i löpande priser blev 27.% större än 1972. Den mycket kraftiga volymuppgången19721973 inträffade i sin helhet ; mellan de bådahalvåren 1973 var exportvolymen ungefär oförändrad, mätt i säsongrensade tal.iParallelliteten i detta utvecklingsmönster var ganska påfallande för de olikavarugrap-perna, ehuru den vikande tendensen blev mindremarkerad för färdigvaruexporten än för råväraexporten, som faktiskt sjönk ivolym mellan första och . Avmattningen hade också delvisskilda orsaker: utförseln av råvaror begränsades av kapacitetsbrist ochupphörande lageraweckling, medan färdigvaraexportens utveckling främst synes habetingats av en under loppet av 1973 avtagande tillväxttakt i den utländskaefterfrågan. Färdigvaruexportens utveckling mot internationell bakgrund av exporten utgörs avfärdigvaror, fartyg ej inberäknade. Utförseln av färdigvaror steg 19721973med , dvs. något mer än totalexporten. En tydlig försvagning avtillväxttakten ägde som nämnts nmi under loppet av 1973. Från första steg sålunda exportvolymen , att jämföra med drygt 10 %från andra halvåret 1972 . Tendensen under loppet av 1973synes i betydande mån haft sin motsvarighet i importutvecklingen för deviktigaste avnämarländerna. ökningstakten i import halveradesandra halvåret i förhållande , uppgifter som visserligen avserden totala importen; definitiva uppgifter för import avfärdigvaror 1973 föreligger ännu inte. Preliminära uppskattningar av deolika ländernas färdigvaraimport 1973 visar emellertid att marknadstill växteninom OECD-området 1972 uppgick till , vilket är ett i det närmaste3 gånger sä högt ökningstal som ett på motsvarande sätt vägt medeltal avtillväxten i ländemas brattonationalprodukt. Vid "normala"importelasticiteter »När jämförelser mellan successivahalvår görs, avses i detta kapitel alltid säsongrensade värden. ett medavnämarländernas andelar av den svenska exporten vägt genomsnitt avtillvä.xttakten i ländernas färdigvaruimport. 4 1974.1 saml. Tabell 3:1 export av färdigvaror (exkl. fartyg)»till OECD-området» 1971-1974 Marknadstillväxt 10,5 14,9 prel. 5 Export 4,6 16,9 7,5 Marknadsandelar 5,3 1,7 prel. 2 » SITC 5-8, e,xkl. 68 och 735. » Utom , ,, , , , , och . Anm. Prognoserna angivna med en halv procentenhetsnoggrannhet. med avseende på bruttonationalprodukten skiille man haväntat sig en marknadstillväxt för färdigvaror på 10 å . Bakom den snabba marknadstillväxtenför färdigvaruexport till 19721973 låg således faktorervid sidan av den allmänt expanderande efterfrågan i länderna. En sådan faktorär det starka tryck på de inhemska produktionsresurserna som i många ländersynes ha uppstått redan tidigt och som medförde att stora delar avefterfrägetillskottet kom att riktas utomlands. Av betydelse var vidare denursprungligen 10-procentiga danska importavgiftens avveckling, som resulteradei en mycket stark tillväxt i den danska importen 19721973. I tabell 1 kontrasterasmarknadstillväxten för färdigvaror i OECD-området mot utvecklingen av densvenska färdigvaruexporten dit, vilken utgör inemot av totalafärdigvaruexport. Av tabellen framgår attmarknadstillväxten var betydande även 1971 1972 men att den svenska exportendå steg väsentiigt långsammare än marknadsutrymmet marknadsandelarna fölltillbaka. 19721973 synes marknadsandelarna åter ha stigit i det attfärdigvaraexporten till beräknas ha ökat med inte ivolym. Orsakerna till marknadsandelarnasvariationer är svåra att säkert fastställa och skiftar sannolikt i olikakonjunkturfaser.i Det har emellertid kunnat påvisas att den svenskafärdigvaruexportens relativpris (exportpriset i förhållande tillvärldsmarknadspriset, uttryckta i jämförbara valutor) har en viss inverkan ochtroligen kan bidra till att förklara den kraftiga nedgången imarknadsandelarna 19711972. Mellan dessa båda år beräknas nämligen de svenskaexportpriserna ha stigit mer än världsmarknadspriset (setabell 3). Uppgången i marknadsandelarna framför alltförsta »Till någon del kanmarknadsandelarnas variationer dessutom vara "skenbara" i denmeningen att importtillväxten kan vara koncentrerad till varuslag som isärskilt liten, resp. särskilt stor utsträckning ingår i det svenska export-varusortimentet. 1 Nationalbudget 1974 51 halvåret synes ha ägt rum parallellt med en mycketobetydlig uppgång i färdigvaruexportens relativpris. Förklaringen tillmarknadsandelarnas uppgång 19721973 kan vara, förutom att relativpriset upphördeatt stiga, att den svenska exportindustrin vid slutet av 1972 och början av1973 hade en i jämförelse med konkurrentländerna god leveranskapacitet efterfrågetrycket i den svenska ekonomin var lågt i förhållande till de övrigaOECD-länderna. I den fas av snabbt stigande internationell efterfrågan sompräglade åtminstone var måhända stor leveranskapacitet ochkorta leveranstider en viktigare konkurrensfaktor än låga priser. /1974 rådde iflertalet industriländer oro och osäkerhet inför befarade nedskärningar under1974 i oljetillförseln frän de oljeproducerande arabländema. Osäkerheten gälldeinte minst storleken på industriländernas eventuella produktionsbortfall vidolika grad av nedskärningar i oljeförsörjningen. Sedermera har bedömts attrisken för sådana kvantitativa restriktioner tills vidare har undanröjts, i sambandmed att oljeleveranserna återupptagits på en mer normal nivå. Det kanemellertid inte uteslutas att produktionskapaciteten i somliga länder 1974 i någon mån begränsats på grund av störningar ioljeförsörjningen. Sädana kapacitetsbegränsningar, eller enbart farhågor förkommande inskränkningar, kan ha inneburit att efterfrågan i ökad utsträckningkommit att riktas utomlands och sålunda medfört en större efterfrågan påimportvaror under den första delen av 1974 än vad som annars kunde varit attvänta. På ett likartat sätt kan för del arbetskonfliktema och däravföljande produktionsstörningar ha resulterat i ett "extra" tillskotttill import-efterfrågan under årets första månader. som helhet förutses trots att normala oljeleveranser fortsättningsvis antagits en påtagligavmattning av efterfrågetillväxten i , jämfört med . Somframgår av kapitlet om det internationella läget väntas bruttonationalprodukteni OECD-området öka med endast drygt ett par procent 19731974, mot nära 6,5 %19721973. Osäkerheten i framtidsbedömningarna anses dock större än vanligt.För det första framstår det som svårt att bedöma hur stor dämpande effekt påefterfrågan som de drastiska oljeprishöjningarna i realiteten utövar, liksomockså dessa prishöjningars mera exakta storiek 19731974. För det andra är detosäkert på vad sätt regeringar kommer att möta de storahandelsbalansunderskott som oljeprishöjningarna kommer att medföra i flertaletländer . I synnerhet gäller defta de länder som redan föreoljepris-höjningarna uppvisade stora och växande underskott, t.ex. Stor- » Det är att märka att en visstrendmässig uppgång i relativpriset med synes ha ägt rum sedan1960 (se tabell 3), vilket kan ha sin grund i de strukturella skiljaktigheternai den svenska färdigvaruexportens sammansättning i jämförelse medvärldsexporten av färdigvaror. britannienoch , båda av central betydelse för den svenska exporten och däreventuella importbegränsande åtgärder således skulle komma att påverkamarknadstillväxten avsevärt. Mot bakgrund av det ovansagda och medosäkerhetsfaktorerna i minnet har marknadstillväxten i OECD-området för densvenska färdigvaruexporten beräknats till 19731974. En viss ytterligare ökning i marknadsandelama harbedömts som trolig 19731974. Som framgår av tabell 3 beräknasfärdigvaraexportens relativa pris även fortsättningsvis hälla sig ungefäroförändrat, vilket tillsammans med de i varje fall vid början av 1974fortfarande relativt sett goda leveransmöjligheterna bör innebära ett gottkonkurrensläge för exportindustrin. Denna bedömning stöds också av att t. ex.verkstadsindustrins exportorderingång var kraftig ännu kring årsskiftet1973/1974 och att orderstockama kontinuerligt vuxit. Marknadsandelarnas ökning19731974 har beräknats motsvara en exportökning pä , vilket i föreningmed marknadstillväxten pä skulle ge en tillväxt i färdigvaruexportentill OECD-området på 19731974. I tabell 2 redovisas utvecklingen av, förutomfärdigvaruexporten till , även de av färdigvaraexportensom avsätts i övriga länder, med fördelning på och , de oljeproducerande(OPEC-)länderna, samt andra . tilldrar sig särskilt exporten tillOPEC-länderna ett betydande intresse. De starkt växande exportinkomster somdessa länder erhöll 1973 och i all synnerhet de som kan väntas 1974 medför utantvekan en bas för mycket stora ökningar i deras import av färdigvaror1973-1974. Frågan är i första hand hur stor del av exportinkomsternas ökningsom faktiskt kommer att användas på detta sätt. Erfarenhetsmässigt brukarendast en mindre del av oljeinkomsterna alstra importefterfrågan; mönstret ärhärvidlag varierande för de olika OPEC-länderna. Det kan, endast som etträkneexempel, nämnas att om av oljeinkomsternas beräknade ökning19731974 skulle spenderas på ytterligare import, skulle OPEC-ländemas importkunna komma att stiga 80 a i volym. En inte mindre väsentlig ochbesvärlig fråga är sedan att bedöma den svenska exportens andel iOPEC-ländernas importökning. Till stor del torde importen från OECD-ländernakomma att äga rum inom ramen för bilaterala handelsavtal. Tentativt har räknatsmed en tillväxt i den svenska färdigvaruexporten till på 50 %19731974. Exporten av färdigvaror till övriga u-lander harförutsetts stiga 19731974. Flera länder inom denna grupp erhåller ochhar erhållit starkt stigande exportintäkter i samband medden växande internationella råvaruefterfrågan och de kraftiga råvara- Bil.1 Nationalbudget 1974 53 Tabell3: 2 export av färdigvaror (exkl. fartyg)» 19681974 »SITC 5-8, exkl. 68 och 735. »Utom , , , , , , ochTurkiet. », , , , , , ,, , , , . Anm.Prognoserna för volymförändringarna angivna med en halv procentenhetsnoggrannhet. prisstegringama.Deras importtillväxt begränsas dock av att deras exportinkomster i hög grad"urholkas" av oljeprisstegringen. Exporten av färdigvaror till och ,som steg mycket kraftigt 19721973 efter en relativt långsam tillväxttakt underen följd av år, har beräknats öka 19731974. Denna bedömning vinnerstöd i bl. a. exportenkäten för verkstadsindustrin, insamlad ,där företagen förutser en expansiv utveckling av exporten till dettaländerområde. Sammantaget ger beräkningarna en volymmässig ökningi färdigvaruexporten på 19731974. 1970-talets fyra första år utmärktes av avsevärtkraftigare exportprisökningar för färdigvaror än . Sålundasteg exportpriserna 19691973 med i genomsnitt medan en årligpris-stegringstakt på var normal för 1960-talet. 19721973 steg prisindexför färdigvaraexporten . representerade prisprognoserna förfärdigvaraexporten ett relativt sett mindre problem än , eftersomprisökningstakten var låg och i jämförelse med råvaroma uppvisade ganska småkonjunk-turella variationer. första del har emellertid färdigvaruexportensprisstegringstakt blivit av väsentlig betydelse för exportvärdets utveckling.Till skillnad från prognoseringen av råvarornas exportpriser är det förfärdigvarorna i allmänhet inte möjligt att i så stor utsträckning utnyttjainformation om prisnoteringar för kommande leveranser. Färdigvaraexporten ärväsentligen mera heterogen i sin sammansättning och man kan inte på det sättsom gäller för råvarorna tala om Tabell 3: 3 Prisutvecklingen för färdigvaror 1960-1974 (1) i nationella valutor (2) i US dollar (3) i svenska kr. * Räkaat exkl. papper. Inkluderas papper erhålls (jfrtabell 4). Preliminära uppgifter och prognoser är angivna med enhalv procents noggrannhet. några enhetiiga marknader med väl definierade prisnivåer.Härtill kommer att leveranstiderna för färdigvaruexporten, och därmedtidpunkten för noteringsprisernas genomslag i leveranserna, är mer växlande ochsvårberäkneliga än för råvaruexporten. Utvecklingen av Sverigesexportpriser på färdigvaror betingas i vä-sentiig utsträckning av denprissättning som de på världsmarknaden konkurrerande länderna tillämpar. Detsvenska exportpriset måste åtminstone delvis anpassas till-de internationellahandelspriserna för att konkurrenskraften skall bibehållas. kan, isällskap med övriga och även t. ex. , och ,hänföras till en kategori länder som i betydande grad anpassar sig till konkurrerandeländers priser på färdigvaruexporten, som det egna landets inflytandepä världsmarknadspriset är ringa, beroende på den obetydliga andelen ivärldsexporten.