prop · FX0314 · 1974-12-31 00:00:00 — För det första gäller därvid attårsbeloppet i regel inte får understiga en tiondel av basbeloppet (26 § andrastycket). Härav följer att ett återbetalningsbelopp som understiger tvåtiondelar av basbeloppet skall erläggas under det första nya avgiftsåret (26 §första stycket). HittiUshar varje års avgift varit knuten tiU basbeloppets utveckling. Om avgiften fördet första avgiftsåret överstigit en tiondel av basbeloppet har således varjeföljande avgift också kommit att göra detta. Så behöver emellertid inte blifallet . Om regleringstalet i regel skulle bestämmas avgarantitalet, kan det mycket väl tänkas att det belopp, som motsvarar entiondel av basbeloppet vid ingången av det år då A i nämnda exempel fyller36 år, är högre än kvoten mellan återbetalningsbeloppet vid närmast föregåendeårs utgång och det tal som motsvarar antalet återbetalningsår, 18, i vårtexempel. En tillämpning av regeln om att årsbeloppet utgör minst en tiondel avbasbeloppet skulle då kunna innebära att den kvarstående återbetalningstidenförkortas. Så bör inte bli fallet. För att undvika detta har i 26 § sista stycketföreskrivits att årsbeloppet får bestämmas till högst det belopp som fordrasför att antalet återbetalningsår skall vara minst lika många som de skulle havarit om nya studiemedel inte utgått. Dennaregel kan belysas med följande exempel. Årsbeloppet för B avgiftsår 1, då BfyUer , är . B:s återbetalningstid är . Basbeloppet vidingången av avgiftsår 1 är . Avgiftsår 10 har B:s årsbelopp stigit tiU1 . Under detta avgiftsår uppbär B nya studiemedel med . Regleringstalet är oförändrat 1,032. Vid utgången av avgiftsår 10 utgörB:s återstående återbetalningsbelopp . (1 150 X 10 X 1,032-f 2 000 X 1,008). Enligt huvudregeln i 25 §skulle hans årsbelopp för avgiftsår 11 uppgå till . (13 884 : 15).Basbeloppet vid detta avgiftsårs ingång antas emeUertid vara . Entiondd därav är . Årsbeloppet skaU därför enhgt 26 § andra stycketfastställas till . och återbetalningstiden till . Dä ärkortare än den äterbetalningstid som hade gäUt om nya studiemedel ej utgått, dvs. en återbetalningstid ,träder undantagsregeln i 26 § sista stycket in. Årsbeloppet skall följaktligenbestämmas tilll . (13 884: 10). Vidare gäller att årsbeloppet alltid skall fastställastill lägst det belopp med vilket årsbeloppet skuUe ha utgått om denåterbetalningsskyldige inte uppburit nya studiemedel under närmast föregåendeår (27 §). Sist angivna regel kan illustreras med följande exempel. 20 återbetahiingsår t. o. m. det år under vUket han fyller . Årsbeloppetför det första avgiftsåret har faststäUts tiU , vilket Innebär att Chade ett återbetailningsbdopp vid utgången av året närmast före det förstaavgiftsåret på ca . Regleringstalet antas vara oförändrat 1,032. Detår C fyUer lyfter han nya studiemedel med . Hansårsbelopp är det året . Återstående återbetalningsbelopp, de nyastudiemedlen medräknade, är vid utgången av . (9 839 X 1,032 -f 10 000 X 1,016). Enligt huvudregeln skuUenu C få återbetalningstid och således ett årsbelopp under det år hanfyller 47 om . Detta årsbelopp understiger emeUertid det årsbelopp somskulle ha gällt om nya studiemedel Inte utgått eUer . (2 458 X 1,032). Ärsbdoppet skallföljaktligen faststäUas nämnda belopp. Antalet återbetalningsår blirföljaktiigen nio. Vid oförändrat penningvärde fördelar sig årsbeloppen med . under vart och ett av och med 26 kr.under det nionde året. Om den återbetalningsskyldige. A, i det underspecialmotiveringen tiU 24 § angivna exemplet uppbär nya studiemedel under år11, skall bestämmelsema i 2527 §§ tiUämpas vid beräkning av årsbeloppet 12. Detta följer av 28 §. Härvid får årsbeloppet för A för år 12 inteberäknas till lägre belopp än . (27 § jämfört med 24 § tredje stycket). Paragraferna motsvarar nuvarande 3 §. Som framgått av vad jag har anfört i den aUmännamotiveringen föreslås vissa ändringar i vad avser hänsynstagande tiU egen ochmakes inkomst samt till bam . Efter den omläggning av skattesystemet,som skedde fr. o. m. taxering, har det nuvarande begreppetbeskattningsbar inkomst Inte samma Innebörd som . Vid fastställande avavgiftsunderlaget bör därför, som arbetsgruppen föreslagit, den taxerade ochinte som den beskattningsbara inkomsten vara avgörande. Dessutom bör, ocksåi enlighet med arbetsgruppens förslag, underskottsavdrag över 4 000 kr.jämstäUas med taxerad inkomst. Bestämmelser i dessa avseenden har förts in i34 §. För att ett basbelopp skall få avdragas bör fortfarande krävasatt den återbetalningsskyldige har vårdnaden om bam som är . Jagkan därför inte dela den uppfattning som framförts av vissa remissinstanser omatt tio-årsgränsen bör höjas. Skälet härtill är främst att behovet ombarntillsyn inte är så framträdande när barnet uppnått ålder. Detbasbelopp som kan få avdragas mot makes Inkomst, då bam finns,skall dragas från makens hela taxerade Inkomst och således inte från den del avmakens inkomst som skall beaktas enligt Följande exempel kan illustrerade föreslagna reglerna i 31 och 32 §§ angående vilken del av makesinkomst som skall ingå i avgiftsunderlaget. Makens hela taxerade inkomstantages vara . Ett bam finns. Det belopp som inte kanavdragas från den åter-betahilngsskyldiges inkomst uppgår tiU ett halvtbasbelopp eUer, vid ett antaget basbelopp om , . Makensinkomst minskas således till . Av detta belopp skaU enligt 31 § 41 %eller . ingå i avgiftsunderlaget. I paragrafen definieras begreppt inkomst. Motsvarandedefinition finns f. n. i 4 §. Vid bedömande av fråga om underskottsavdrag överstiger . bör, om den återbetalningsskyldige är gift, makarnas sammanlagdaunderskottsavdrag beaktas och det överskjutande beloppet därefter fördelas påvar och en av makarnas hela taxerade inkomst i förhållande till de av envar avdem gjorda underskottsavdragen. Om som exempel den ena maken harunderskottsavdrag om . och den andre om , skall således det överskjutandebeloppet, dvs. , fördelas på makarna med tre femtedelar eller 600 kr.och två femtedelar eUer . I paragrafen anges vad som avses med förmögenhet vidbestämmande av avgiftsunderlaget. Bestämmelser därom saknas f. n. i 5 kap. Med förmögenhet bör, i överensstämmelse med CSN:shittUlsvarande praxis, avses skattepliktig förmögenhet enligt förordningen(1947: 577) om statlig förmögenhetsskatt. Även skuld som består avåterbetalningspliktiga studiemedel bör således få beaktas. Jag vill i dettasammanhang erinra om att, enligt 12 § 1 mom. förordningen (1947: 577) omstatlig förmögenhetsskatt, skaU den skattepliktiga förmögenheten för makarberäknas var för sig. Skuld som inte kan avdras från den närmast berättigademakens förmögenhet, får dock avräknas på den andre makens förmögenhet. Om man vill uppnå överensstämmelse med vad som gäller förberäkning av den återbetalningsskyldlges inkomst bör förmögenheten vid slutet av avgiftsåret beaktas. I praxis har emeUertid CSNansett att med förmögenhet bör avses förmögenheten vid utgången av året närmastföre avgiftsåret. Skälet därtiU har framför allt varit att därigenom har denäterbetalningsskyldige ett fast belopp att utgå från om han vill bedömamöjligheterna till uppskov helt eller delvis, enligt 39 eller 40 § de nyabestämmelserna, med erläggande av preliminär avgift för avgiftsåret. Anledningsaknas att frångå denna praxis. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 §. Avgiftsgränsen har, som jag närmare berört i den allmännamotiveringen, höjts tiU tre och ett halvt basbelopp. I andra stycket anges iförenklande syfte att avgiftsgränsen skall avrundas nedåt tUl närmaste helahundratal kronor. Motsvarande regler gäller redan beträffande avgiftsunderlaget(se 33 § de nya bestämmelsema och 3 § sista stycket nuvarande bestämmelser). Prehminär avgift 31Al §§ Bestämmelserna om preliminär avgift finns f. n. i 10 och1517 §§. De har förts samman tiU ett avsnitt, vilket omfattar 3741 §§. Avde nya bestämmelserna saknar 40 och 41 §§ motsvarighet f. n. Prehminär avgift skall utgå för varje avgiftsår, om inteannat beslutas enligt 39-41 §§. I nuvarande 16 § finns detaljerade regler för attförhindra att den återbetalningsskyldige belastas med större avgift än sommotsvarar hans återstående återbetahiingsskyldlghet. Motsvarande skydd nås iförslaget genom dels regeln i 38 § att preliminär avgift utgår med samma beloppsom årsbeloppet, dels reglema i 2229 §§ om årsbelopp, dels reglerna om återbetalningsbeloppeti 20 och 21 §§. Det är att märka att avgifter som eller tidigare årdebiterats den äterbetalningsskyldige inte ingår i återbetalningsbeloppet.Detta gäller oavsett om den återbetalningsskyldige erlagt avgiften eUer ej.Det sagda innebär att det i 38 § är tillräckligt att föreskriva att preliminäravgift skall utgå med samma belopp som årsbeloppet. Detta får nämligen i sintur enligt 24 och 29 § § de nya bestämmelserna inte beräknas tiU högre beloppän återbetalnings-beloppet vid närmast föregående års utgång. Bestämmelserna i 39 § motsvarar bestämmelserna i nuvarande17 § medden skUlnaden att begreppet befrielse eller motsvarande uttryck har ersatts meduttrycken »ej skaU utgå» »ooh »nedsättas». Skälet härtiU har jag redovisat ispecialmotiveringen till 2229 §§. Bestämmelsernai 40 § är nya. De har behandlats i den allmänna motiveringen. Föratt administrativt förenkla och därmed också förbilliga uppbörden avpreliminära avgifter föreskrivs i 41 § att preliminär avgift som understiger100 kr. inte skall utgå som avgift för avgiftsåret. Motsvarande belopp kommerföljaktligen att debiteras den återbetalnmgs-skyldige i slutet avåterbetalningstiden. Om det är fråga om preliminär avgift för det sistaavgiftsäret skall avgiften dock debiteras den äterbetalningsskyldige, oavsettom den understiger . Preliminäravgift understiger med undantag för sista avgiftsåret . endast ombeslut om jämkning enligt 39 § meddelats. I sådana fall skall storleken av denslutiiga avgiften för året aUtId bli föremål för särskild prövning (43 §).SkuUe det därvid visa sig att den sluthga avgiften också skuUe bli lägre än100 kr. utgår Inte heller någon slutiig avgift för året (48 §).Betalningsskyldighet uppskjuts alltså till ett senare år. SlutUgavgift och kvarstående avgift 4251 §§ Bestämmelserom slutlig avgift finns f. ii. i 11, 12 och 1822 §§. Motsvarande bestämmelserhar nu förts samman till ett särskilt avsnitt som omfattar 4251 §§. De föreslagnabestämmelserna i 47 § saknar dock motsvarighet i nuvarande bestämmelser. Bestämmelsernai 42 § motsvarar nuvarande 12 § första stycket och nuvarande 22 §. Slutligavgift skall alltid bestämmas till samma belopp som årsbeloppet, om inte annatbeslutas efter särskild prövning. Bestämmelserna om när sådan särskUd prövningskall ske finns i 43 §. Bestämmelsernai 43 § motsvarar heh nuvarande 18 §. Som angetts i specialmotiveringen till2229 §§ har begreppet befrielse eller motsvarande uttryck ersatts meduttrycken »ej skall utgå» och »nedsättas». I44 § har tagits in bestämmelser vilka motsvarar vad som före- skrivsi 11 §. Arbetsgruppen har föreslagit att utöver vad som gäller skall införasen bestämmelse av innebörd att återbetalningsskyldig som kanantagas ha uppburit inkomst från annat land skall anses ha ett avgiftsunderlagsom överstiger avgiftsgränsen. Bakgmnden härtiU är främst att det av hittillsgällande dubbelbeskattningsavtal följt att den som varit bosatt i menarbetat i annat nordiskt land kunnat komma att sakna taxerad inkomst i Sverige.Av undantagsreglerna i nuvarande 5 kap. 12 § har då följt att han inte behövtbetala studiemedelsavgift. ingångna dubbelbeskattningsavtal med ,och innebär dock en sådan ändring I beskattningsreglerna att detav arbetsgruppen föreslagna tillägget inte behövs (jfr prop. 1971: 172, 1973:179 odh 1973: 201). Bestämmelsernai de nya 45 och 46 §§ motsvarar nuvarande 12 § andra resp. tredje stycket. Jagfär här hänvisa tUl vad jag anfört i den allmänna motiveringen angående desociala skyddsreglerna. Bestämmelsernai 47 § är nya. De har behandlats i den aUmänna motiveringen. Bestämmelsernai 48 § motsvarar nuvarande 19 §. Bestämmelsernai 49 § motsvarar nuvarande 20 §. Slutlig avgift enligt 49 §bestäms enligt 61 § andra stycket de nya bestämmelserna möjligt efterdet att taxering för avgiftsåret verkställts i första instans. Det innebär attbeslutet om den slutliga avgiften inte kan fattas förrän året närmastefter avgiftsäret. Detta har till följd att CSN vid bestämmande av den slutligaavgiften inte bara kan ta hänsyn till det återbetalningsbelopp som fanns vid ingångenav avgiftsåret och under avgiftsåret skedda förändringar av återbetalningsbeloppetutan också måste beakta vad som hänt efter avgiftsårets utgång fram t. o. m.den dag då den slutliga avgiften bestäms. TUl exempel måste således CSN beaktavilka preliminära avgifter som den återbetalningsskyldige debiterats för detnya avgiftsåret. Regler i dessa avseenden finns i 49 §. Det skall docktilläggas att särskUd beräkning av att den slutiiga avgiften inte överstigervisst belopp kan bli aktuell endast om avgiften skall bestämmas under det sistaavgiftsäret. Bestämmelsernai 50 och 51 §§ motsvarar helt bestämmelserna i nuvarande 21 §. Särskilda bestämmelser om avgift för återbetalningsskyldigsom är bosatt utom riket Paragrafen motsvarar nuvarande 14 §. Enligt nu gällandelydelse skall den som är bosatt utanför och inte erlägger avgift inomföreskriven tid genast fuUgöra hela sin återbetalningsskyldighet, om intesärskilda skäl föranleder till annat. Vid tillämpningen av denna bestämmelsehar det visat sig att det i regel inte är lämpligt att kräva denåterbetalningsskyldige på hela beloppet utan att det är bättre att förfara påsamma sätt som i fråga om den som är bosatt i . Möjlighet att isärskilda fall kräva den återbetalningsskyldige på hela beloppet bördock finnas. F. n. finns bestämmelser om frivillig återbetalning i 13§. Motsvarande bestämmelser har förts till 57 §. Denförändring av återbetalningssystemet som jag föreslår kräver vissa nya reglerom frivillig återbetalning. Det har ansetts lämpligt att föra samman dessaregler till särskilt avsnitt. Detta avsnitt Inleds med en bestämmelse som angeratt den återbetalningsskyldige har rätt att frivilligt återbetala större beloppän som debiterats honom (53 § första stycket). Sådan återbetalning kan avsehela eller del av den återbetalningsskyldighet som den återbetalningsskyldigehar utöver vad som debiterats honom i form av preliminära och kvarståendeavgifter enligt sädana beslut, som inte förfallit enligt 66 § (53 § andrastycket). Nyss angivna avgifter skall erläggas senast inom föreskriven tid (jfr62, 63 och 66 §§) och berörs således inte av en eventuell frivilligåterbetalning. De nyareglerna om bestämmande av återbetalningsbelopp innebär att denåterbetalningsskyldige har ett i kronor angettåterbetalningsbelopp. Detta belopp beräknas alltid vid utgången av (1621 §§). Däremot innehåller bestämmelserna om återbetalningsbelopp intet omhur återbetalningsbeloppet skall beräknas under året.Regler härom behövs emellertid för att kunna fastställa vilket belopp denåterbetalningsskyldige skall erlägga, som en viss dag villåterbetala vad han då är skyldig. Sådana regler har tagits In i 55 och 56 §§.Om den återbetalningsskyldige vill återbetala vad han är skyldig, måste CSN fåkännedom därom före den önskade betalningsdagen (54 §). Detta beror påatt bestämmandet av det belopp som då skah erläggas kräver . 54 § Med nuvarande tekniska system för beräkning av viss återbetal- ningsskyldlgs återbetalningsskyldighet per viss dag måsteCSN få anmälan minst en månad före den önskade betalningsdagen. Ett önskemål ärnaturligtvis att om möjligt efter hand kan förkortas. Paragrafen innehåUer bestämmelser om vilket belopp sädanäterbe-talningsskyldig har att énlägga som vill betala allt som han är före det första avgiftsåret. Bestämmelsema innebär att den friviUigabetalningen skall avse det belopp som erhålls om de uppburnaåterbetalningspliktiga studiemedlen och det återbetalningsbelopp som denstuderande kan ha haft vid närmast föregående års utgång multipliceras med det regleringstalsorri fastställts vid utgången av närmast föregående år, jämkat så att detsvarar mot antalet dagar som förflutit sedan årets början resp. sedanstudiemedlen uppbars. Har frivilhg återbetalning eller befrielse enligt 60 §de nya bestämmelserna skett eUer har beslut om återkrav av visst beloppfattats, skall det sålunda beräknade beloppet minskas. I fråga om regler förhur minskningen skall ske fär jag hänvisa till specialmotiveringen tUl 1619§§. Därvid märks dock att det regleringstal som skall tillämpas är detregleringstal som fastställts i slutet av närmast föregående år.Regleringstalet för året kan inte tUlämpas, eftersom det enligt 15 § skallfastställas först i slutet av . I 56 § ges bestämmelser om hur det belopp skall beräknassom den äterbetalningsskyldige skall erlägga, om han under avgiftsär vill återbetalaaUt som han är skyldig. Därvid gäller att återbetalningsbeloppet vid närmastföregående års utgång dels skall minskas med vissa belopp, dels skall ökas medvissa andra belopp. Av sista stycket i 56 § följer att särskilda regler i vissafall gäller för beräknande av belopp varmed minskning eller ökning skall ske.Bl. a. gäller sådana regler för det fall att den återbetalningsskyldige underåret uppburit återbetalningspliktiga studiemedel. Det regleringstal varmedsädana studiemedel skall multipliceras är det regleringstal som fastställts islutet av närmast föregående är. Skälet härtill har redovisats under 55 §. Detbelopp som erhålls vid beräkning enligt 56 § första stycket 13 skall slutiigenminskas med de som utgår enligt 57 §. Att märka är att premieföljaktligen inte skall utgå på bdopp som motsvarar avgift i fråga om vilkenbeslutet om debitering förfallit. Liksom f. n. skall belopp som den återbetalningsskyldigefriviUigt återbetalar förhöjas med vissa procenttal. I likhet medarbetsgruppens förslag skall denna premie i fortsättningen utgå förvarje år m. det år då den friviUiga återbetalningen sker t. o. m. det år då denåterbetalningsskyldige fyller . Premien får dock inte utgå med högrebelopp än . Genom att rätten till premie utsträcks i tiden får även sådanavuxenstuderande, vilka avslutar sin återbetalning efter fyUda rätt tiUpremie för hela sin återbetalningstid. Till skillnad mot vad som gäller nu bördock premie få tillgodoräknas endast om återbetalningen sker under avgiftsår.Som arbetsgmppen framhållit är skälet härtill främst att ingen bör kunna drafördel av en premie för visst studiemedelsbelopp under som hanuppburit detta studiemedelsbelopp. Rätten till premie vidfrivillig återbetalning bör som arbetsgruppen föreslagit, begränsas för den sominte i föreskriven ordning fullgjort sin äterbetalningsskyldighet. Därför föreskrivsi 57 § andra stycket att premie inte utgår på belopp i fråga om vilketdebitering av avgift förfallit enligt 66 § på grund av att denåterbetalningsskyldige ej betalt avgiften eller del därav. Vidare föreskrivesi samma stycke att frivillig betalning i första hand skall avräknas på avgifteUer del av avgift som inte betalts och där beslutet om debiteringen förfallitenligt 66 §. Sådan avgift eller del av avgift skall på sätt anges i 57 § tredjestycket omräknas till det bdopp varmed avgiften eller beloppet i principskulle ha utgått om de avsett pågående avgiftsär. Exempel på hur sådana omräkningarskall tUlgå finns i specialmotiveringen till 20 och 21 §§. Upphörandeav återbetalningsskyldighet 58 och 59 §§ Avbestämmelserna om återbetalningsbelopp, årsbelopp samt om preliminär avgift,slutlig avgift och kvarstående avgift följer att avgift endast kan debiterasden återbetalningsskyldige så länge som han har ett återbetalningsbelopp. Denomständigheten att den återbetalningsskyldige inte längre har någotåterbetalningsbelopp innebär dock inte att återbetalningsskyldigheten därmeddefinitivt upphört. Härför fordras dessutom att han verkligen betalt alla deavgifter i fråga om vilka deblteringsbeluten ännu gäller. Bestämmelser häromhar tagits in i 58 § andra stycket. Att återbetalningsskyldigheten upphörtutesluter inte att sådan skyldighet åter kan uppkomma. Detta gäller i förstahand om den återbetalningsskyldige uppbär nya återbetalningsphktiga studiemedel.Men det kan också hända i andra fall, exempelvis om återbäring sker enhgt 74eller 75 §. Bestämmelseni 58 § första stycket syftar på det fall då den återbetalningsskyldige betaltfriviUigt enligt 53 § eller befriats från återbetalningsskyldighet enligt 60§. 60§ Bestämmelserna i 60 § är nya. De har behandlats i den allmänna Det belopp, varmed befrielse medges ettvisst år enligt andra stycket, skall dragas av från återbetalningsbeloppet vidsamma års utgång (16 § tredje stycket, 19 § tredje stycket och 20 §). 60 §medför att återbetalningstiden förkortas (5 §) eller i vart fall att årsbeloppet för det sista avgiftsåret minskar. Paragrafen motsvarar nuvarande 25 §. Gällandebestämmelser innebär att den återbetalningsskyldige för varje avgiftsår skalldebiteras preliminära avgifter med ett totalt belopp som motsvarar produkten avdet vid årets ingång gällande basbeloppet och avgiftskvoten. Det ankommer sedanpå den återbetalningsskyldige att ansöka om uppskov hos CSN med erläggande avhel avgift eller del därav, för den händelse han anser att bestämmelserna omuppskov är tillämpliga (nuvarande 17 § andra stycket). Motsvarande skall gällaäven i fortsättningen. Det innebär att summan av de preliminära avgifter somförst debiteras den äterbetalningsskyldige skaU motsvara årsbeloppet. Dettagäller dock inte i de faU som avses i 40 och 47 §§. I andrastycket har den ändringen skett att begreppet till statlig inkomstskattbeskattningsbar inkomst ersatts av begreppet till statlig inkomstskatt taxeradinkomst. Skälet härtill har angetts I specialmotiveringen tiU 3035 §§. Bestämmelserna i 6273 §§ motsvarar i sak helt nuvarande26 37 §§. Bestämmelsernaom extra avgift, vUka återfinns i 6772 §§, har med hänsyn till de nya reglernaom beräkning av preliminär och kvarstående avgift fått omarbetas i ganska storutsträckning. Återbäring av avgift 7476 §§ Nuvarande bestämmelser i 3840 §§ har utan sakligaändringar förts över till 7476 §§. Av skäl som jag har angett i specialmotiveringentill 2229 §§ har begreppet befrielse ersatts av begrepp, som bättre anger attdet är fråga om uppskov med viss avgift eller del därav. 7780§§ I dessa paragrafer har förts in de bestämmelser ombefrielse frän skyldighetatt betala tillbaka aterbetalningspliktiga studiemedel som jag förordat i minredogörelse för sjukförsäkringen. Somkarenstid räknas enligt 78 § endast dag som infaller som denstuderande skulle ha bedrivit studier om han inte blivit sjuk. Som paragrafenutformats är det möjligt att tillgodoräkna karenstid frän en termin tiU enannan, om den studerande oavbrutet är sjuk från slutet av t. ex. en vårtermintill början av nästa hösttermin eUer om sådan sjukperiod som faller under tidmellan terminerna börjar inom efter föregående periods slut. Omså är fallet skaU också tvä eller flera sjukperioder under en termin räknas somen sjukperiod vid beräkning av karenstid. ÅterbetalningsbeloppetskaU enligt 5 kap. 1621 §§ beräknas vid varje års utgång. Vid denna beräkningskall enligt 78 och 79 §§ vissa bdopp inte medräknas. Storleken av dessa beloppberäknas med motsvarande tUlämpning av bestämmelserna i 5 kap. 1621 §§. Återbetalningspliktigastudiemedel som avser sjukperiod torde ofta inte kunnaavdragas förrän vid beräkning av återbetalningsbdoppet vid nästa års utgång. Iregel torde det nämligen inte vara möjligt för försäkringskassorna att tiU CSNlämna uppgifter därom i så god tid att avdraget kan ske vid samma års utgång.Endast i mycket sällsynta fall torde detta innebära att årsbeloppet och därmedavgiften blir större än vad som skuUe ha blivit fallet, omavdraget kunnat göras. Skulle avgiften i sådant fall komma att överstiga kvarståendeäterbetalningsskyldighet skall överstigande del möjligt återbetalas. Bestämmelsernai 8187 §§ motsvarar utan sakliga ändringar nuvarande 4147 §§. Tillämpningenav kapitel 5 kräver att CSN får tiUgång till vissa uppgifter från bl. Motsvarande bestämmelser finns f. n. i 5 kap. 48 §.