prop · FX0398 · 1974-12-31 00:00:00 — Enligt beredningen är möjligheterna att bilda doldareserver störst beträffande sådana lagertillgångar där de allmännanedskrivningsreglerna gäller. Del finns emellertid en del tillgångar där rättentill nedskrivningar inskränkt. Hit hör i första hand lager av fastigheter ochvärdepapper. Vid kapiialbe-skaiiningen redovisas sådana tillgångar lillförfatiningsmässigt bestämda värden, nämligen taxerings- resp. kursvärden.Dolda reserver kan före- kommaäven i dessa fall, låt vara i betydligt mindre omfattning än när det gällersedvanliga lagertillgångar. I regel rör det sig här om företag drivna iaktiebolagsform hos vilka latent skatteskuld kan beaktas. Fråganhar emellertid praktisk betydelse i exempelvis byggnadsrörelse, som drivs somenskild firma eller som handelsbolag. Beredningen anser därför att den förvarulager i egentlig mening föreslagna regeln bör gälla även för lager avfastigheter och värdepapper. På samma sätt skulle latent skatteskuld iinventarier kunna behandlas, men beredningen finner detta opraktiskt. Den doldareserven i inventarier uppgår nämligen i de fiesta fall till obetydliga belopp.Beredningen anser därför att den vid inkomsttaxeringen godtagna värdesättningenav inventarierna, dvs. restvärdena efier avskrivning, bör kunna läggas tillgrund även för förmögenhetsbeskattningen. I praktiken sägs detta redan gälla istor utsträckning. Det bör därför inte möta några betänkligheter att låtadetta gälla också då en mera betydande dold reserv finns. Reduceringen avskatteintäkterna torde under alla förhållanden bli obetydlig och uppvägs av defördelar som erhålls genom större enkelhet. Förslaget till beräkning av värde av inventariervid kapitalbeskattningen har utformats som ett alternativ att användas vidsidan av gällande vär-deberäkningsregler för inventarier. Motsvarandevärdeberäkning föreslås skola gälla även för värdering av icke börsnoteradeaktier som inte utgör lagertillgång. Beredningen betonar att förslagen rörande lager ochinventarier har ett inre samband och att de tillsammans med vad beredningenföreslår beträffande familjeföretagen skall ses som ett försök att åstadkommaen ändamålsenlig avviigning av beskattningen av tillgångar nedlagda i rörelseeller jordbruk. Beträffande fasligheter som utgöranläggningstillgångar föreslår beredningen ingen ändring. Här skalltaxeringsvärdet således alltjämt vara avgörande vid kapitalbeskattningen ochinventarier, som ingår i det taxerade byggnadsvärdet, skall inte redovisassärskilt. Den föreslagna lösningen för latent skatteskuld ivarulager bör enligt utredningen tillämpas även på avsättningar till s. k.eldsvåde-och fartygsfonder saml på skogskonloavsättningar. Sådana medel ansessåledes skola tas upp till halva beloppet vid kapitalbeskattningen. Beträffande andra skattepliktiga tillgångar än denu nämnda, som kan komma att träffas av inkomstskatt, konstaterarberedningen att den latenta skatteskulden inte kan behandlas på samma sätt somlager och inventarier dvs. genom hänsynstagande vid värderingen.Bestämmelserna skulle i sådant fall bli komplicerade. Vinsten skulle knappaststå i proportion till nackdelarna. Enligt beredningens mening bör man gå frammed försiktighet när det gäller att tillskapa nya regler på det här aktuellaområdet. Om man vill gå längre och vid kapitalbeskattningen generellt beaktakommande inkomstbeskattning, måste man ompröva nuvarande ordning, enligtvilken avdrag vid förmögenhelsberäkningen endast medges för debiterade skatter.Anknytningen av avdragsrätlen lill debiteringen uppbärs av tungt vägande skäl,och en ändring framstår inte som önskvärd. Beredningen lägger av nu anfördaskäl inte fram någon generell lösning. Beredningentar i sammanhanget upp kontantredovisande lantbrukares innehav avomsättningsdjur. Vid försäljning av sådana djur skall likviden redovisas somskattepliktig intäkt. Å andra sidan är anskaffningskostnaden avdragsgill. Någonlatent skatteskuld i tidigare angiven bemärkelse föreligger inte här, eftersomdold reserv inte bildas. Läget blir därför detsamma som för en rörelseidkaresom inte gjort någon lagernedskrivning. Enligt beredningens mening finnsdärför inte i dessa fall sådan latent skatteskuld som bör beaktas. Detsammagäller utestående fordringar m. m. i hithörande fall. 2.2.3Frågor i satnband med realisationsvinstbeskattningen Den utvidgade realisationsvinstbeskattningen haraktualiserat frågan om hänsynstagande till kommande inkomstbeskattning vidvärdesättning av aktier och fastigheter. Vinst, som uppkommer vid avyttring avdylika tillgångar, beskattas numera oavsett föngets art och tiden förinnehavet. Mot denna bakgrund tar beredningen upp frågan huruvida hänsyn tilllatent skatteskuld på aktier och fastigheter bör tas vid kapitalbeskattningen. Situationen är enligt beredningen likartad med densom föreligger beträffande dold reserv i varulager. När varulagret realiseras,bortgår omkring hälfien av den dolda reserven i inkomstskatt. På samma sättbortgår vid aktietbrsäljning i regel av försäljningssumman irealisationsvinstskatt. Beredningen föreslår att aktier vidförmögenhetsberäkningen i princip skall tas av annars gällandevärde. Avdragsrätten knyts på så sätt an till 1 O-procentsregeln förrealisationsvinstbeskattningen. I den praktiska tillämpningen kräver detta intenågon omräkning av annars gällande värden. Beredningen föreslår nämligen altvärdena pä börsnoterade aktier vid kapitalbeskattningen skall baseras påmedelvärdet före taxeringsåret resp. året för dödsfalleller gåva. Dessa värden skall enligt förslaget fastställas av RSV, som därvidskall räkna in den här föreslagna 5-procentiga reduktionen. RSV skall vidarevarje år ge ut listor med sålunda bestämda värden, som skall kunnatillämpas av skattskyldiga och myndigheter. Reglerna för beskattning av realisationsvinst vidavyttring av fastighet skiljer sig väsentligt från motsvarande regler vidavyttring av aktier. Enligt beredningen synes del tveksamt i vad mån latentskalleskuld i fastighet bör beaktas vid förmögenhetsberäkningen. Medanvärderingen av aktier vid förmögenhetsberäkningen baseras på kursvärdet, dvs. irealiteten försäljningspriset, skall fast egendom tas upp tilltaxeringsvärdet. Delta värde bestäms med viss säkerhetsmarginal och tordedärför i regel vara något lägre än del värde som kan uppnås vid försäljning.Vidare bör uppmärksammas attdel vid aktievärderingen är enkelt att knyta an avdragsrätlen till10-procentsregeln. Det föreligger inte motsvarande möjligheter att enkelt fastställalatent skatteskuld i fastighet. Vidare är normalt av vinstenskattepliktig. Detta innebär enligt beredningen en tillfredsställande avvägningäven såvitt avser frågan om hänsynstagande till latent skatteskuld. Att se endel av den eventuella skillnaden mellan taxeringsvärde och beräknat lägstaingångsvärde som en latent skatteskuld är att gå för långt. Något förslag ombeaktande av latent skatteskuld i detta sammanhang framläggs således inte. Även på arvs- och gåvobeskatlningens områdeföreslår beredningen att latent skatteskuld skall beaktas vid värderingen avvissa tillgångar. Värdet avses skola bestämmas med hänsyn lill belastningen avframtida inkomstskatt. I enlighet härmed toreslås att latent skatteskuld skallbeaktas vid värdering i arvs- och gåvoskattesammanhang av lager ochinventarier med därtill knutna fonder samt av aktier och medel på skogskonto.Förslaget i denna del ansluter lill lösningen på förmögenhetsskatleområdet ochinnebär i korthet följande. Varulager tas vid arvsbeskatlningen upp till sittverkliga värde med avdrag för inkurans och latent skatteskuld. Den latentaskatteskulden beräknas även här till av den dolda reserven. Även i övriga delar föreslår beredningen sammaregler som för förmögenhetsskatten. Aktier föreslås således vid arvs- ellergåvobeskatlningen skola redovisas till av fulla värdet. Skogskontomedelsamt avsättningar till s. k. eldsvåde- och fartygsfonder bör likaså vid arvs-och gåvobeskatlningen få tas upp lill belopp motsvarande halva värdet. Beredningens förslag i fråga om den latentaskatteskulden har fått ett i huvudsak positivt bemötande av remissinstanserna.Från fiera håll har framförts önskemål om att den latenta skatteskulden skallbeaktas i större omfattning än vad beredningen föreslagit. Andraremissinstanser anser emellertid all förslaget är för långtgående. Förslaget avvisas av LO, som framhåller allproblemet med den latenta skatteskulden måste bedömas utifrån en helhetssyn påden nuvarande beskattningen. Inkomstbeskattningen är utformad med beaktande avgällande värderingsregler för t. ex. kapitalbeskattningen av varulager. Deltainnebär enligt LO all en ensidig ändring i enlighet med beredningens förslagkommer att innebära skattelättnader. Efiersom beredningen inte redovisat någotmaterial som kan ge en uppfattning om storleken eller fördelningen av dessaskaitelindringar, finner LO det svårt att bedöma de praktiska konsekvenserna avförslaget. TCO anser att syfiet med förslaget att åstadkommastörre likformighet och rättvisa vid beskattningen är riktigt. Emellertidkänner TCO i övrigt tveksamhet inför förslaget. Stora svårigheter medövervakning kan uppstå och bör närmare uppmärksammas. Vidare är det tveksamt omden begränsade lösning som beredningen framlagt är tillfredsställande. I övrigterinras om att den latenta skatteskulden kan verka dämpande på aktiekurserna.Härigenom kommer en del av denna skuld att bli beaktad. Relativt gynnsammavärderingsregler för lager kan också sägas innebära att man redan delvis tagithänsyn lill denna belastning. RSV beklagar all beredningen inte har tagitlilirället i akt alt göra en djupare kartläggning av problemen på området. Ävenom en sådan kartläggning sannolikt inte kunnat medföra en generell lösning avproblemen, hade den enligt RSV gett en uppfattning om problemens storlek ochdärmed underlättal ställningstagandet. Från samma synpunkt skulle det varit avvärde med en utredning om de latenta skatteskuldernas effekter i förmögenhetshänseendefrån såväl statsfinansiell som privatekonomisk synpunkt. I ett hänseende finnerdock RSV starka skäl tala till förmån för beredningens förslag. Det gällerlatent skatteskuld på skogskontomedel. Genom den tidsbegränsning som härgäller för skatteuppskov är skatteskulden mer påtaglig än för andra tillgångar.Efiersom latent skatteskuld beaktats vid aktievärdering ochrättviseskäl talar för viss utsträckning av denna rättighet också lillskattskyldiga med direktägda förelag, vill RSV inte motsätta sig beredningensförslag. Förslagets tekniska lösning - ett schablonmässigtbeaktande av den latenta skatteskulden vid värderingen av olika tillgångar -biträds eller lämnas utan erinran av det övervägande antalet remissinstanser.Lantbrukets skattedelegation anser dock alt den valda metoden inte är den ipraktisk tillämpning enklaste och inte heller leder till det materielltriktigaste resultatet. Delegationen förordar därför att den latentaskatteskulden skall beaktas i form av en särskild skuldpost. Den föreslagna 50-procenisregeln biträds av och handelskammare. Kammarrätten iStockholm finner visserligen alt beredningens förslag har starka skäl för sigmen framhåller all från rättvisesynpunkt är en reducering efier allföredra. Liknande synpunkter framförs av lan/brukets skattedclegation ochSvenska byggitadsenire-prenötföreningen. Näringslivels skattedelegation, SHIOoch anser att vid värderingen 2/3 av den doldareserven bör få dras av som latent skatteskuld. finneratt storleken på nämnda avdrag bör göras beroende av den skattskyldiges inkomst-läge.Liknande synpunkter framförs av . Beredningens förslag såvitt rör latent skalleskuldpå medel innestående på skogskonto eller avsatta i eldsvåde-eller fartygsfonderhar antingen biträtts eller lämnats ulan erinran av remissinstanserna. Denförordade lösningen rörande avdrag för latent skatteskuld vid vär- deringav varulager utsätts för viss kritik. Länsstyrelserna i ochGävleborgs län, , lantbrukets skattedelegation, Sverigesadvokatsamfund och vänder sig mot vad beredningenanför angående den latenta skatteskulden i varulager, tillhörigt lantbrukaremed kontantmässig redovisning. Till skillnad från beredningen hävdas attkontantredovisande lantbrukare bör ha samma rätt som rörelseidkare att vidkapitalbeskattningen få göra avdrag för latent skatteskuld i varulager avspannmål, omsättningsdjur o. dyl. Flertalet av dessa remissinstanser förordarockså avdragsrätt för kontantredovisande lantbrukare i vad avser latentskatteskuld i uteslående fordringar. Länsstyrelserna i ocii Kalmarlän riktar anmärkning mot beredningens förslag att beträffande fastighet, somutgör lagertillgång, ge möjlighet till avdrag för latent skalleskuld. De bådalänsstyrelserna anser att liksom taxeringsvärdet bör gälla vidförmögenhetsbeskattningen, oavsett om fastighet är att hänföra lill lager-eller anläggningstillgång. Beredningensförslag om avdrag för latent skatteskuld i inventarier biträds eller lämnasutan erinran av de fiesta remissinstanserna. i Göte-boigs ochBohus län avstyrker dock förslaget i denna del. finner del varkenrättvist eller lämpligt att låta valet av avskrivningsmetod och intetillgångens allmänna saluvärde bli avgörande för förmögenhetsvärdet. I fiera remissyttranden framförs invändningar motden försiktighet varmed beredningen gått fram vid bestämmandet avtillämpningsområdet. , lantbrukets skattedelegaiionoch handelskammare framhåller alt i princip varje slag av latentskatteskuld bör få beaktas, om den skattskyldige genom utredning styrkerskuldens existens. Krav på hänsynstagande till latent skatteskuld iytterligare situationer framförs från fiera håll. Näringslivetsskalledelegation, lantbrukets skattedelegaiion, SHIO, grossistförbundoch anser sålunda att även ickedebiterade skatter bör vara avdragsgilla. Försäkringsinspekiionen anser attfrågan om beaktande av latent skatteskuld vid beräkning av arvs- ellergåvoskatt avseende pensionsförsäkring bör bli föremål för ytteriigareöverväganden. Liknande synpunkter framförs av . förordar att vid fastställande av detkapitalvärde av pensionsförsäkring som skall ligga till grund för arvs- ochgåvobeskaltning avdrag bör medges med hälften av det ta-bellmässigl beräknadevärdet. uttalar samma uppfattning. Lantbrukets skattedelegation,näringslivets skattedelegaiion och hävdar atthänsyn bör tas till den latenta inkomslskatteskuld som kan belasta fastighetmed särskilt åsalt exploateringsvärde. Beredningens förslag att aktier vid kapitalbeskattningenskall redovisas lill av fulla värdet har mött invändningar. RSV znVov attden latenta skatteskulden beträffande aktier är av annan karaktär än övriga avberedningen behandlade former av latent skatteskuld. Verket anser att de skälberedningen anfört till stöd för den förordade lösningen inte motiverar någon ändringav gällande regler. Detsamma anser i , som finnerförslaget alltför välvilligt. Mot bakgrund av att hänsyn lill latentskatteskuld bör tas endast i fall där skulden har större praktisk betydelseställer sig i tveksam till den föreslagna reduceringenav aktievärdena. Länsstyrelserna i och avstyrkerförslaget. Den föreslagna reduceringsregeln tillstyrks avlantbrukets skatiedelegation och . Samfundet liksom Götahovrätt, hovrätten för och kammarrätten i riktaranmärkning mot den av beredningen förordade tidpunkten för aktievärderingen ochanser inte att til Iräckliga skäl föreburits för att frångå nu gällande regler.Även/?5(avstyrker förslaget såvitt rör tidpunkten för aktievärderingen ochanför att en ändring enligt beredningens linjer skulle kunna föranleda mereller mindre berättigade krav på genomsnitlsvärdering av andra tillgångar ochskulder. pekar på risken för lidsutdräkt vidupprättande av värderingslistorna beträffande aktier. Föreningen anser att detkan vara lämpligare att låta genomsnittsvärdet för november månad varanormerande. Vidare påpekas att medelvärdet kan beräknas på olika sätt. Ienkelhetens intresse föreslås användande av aritmetiska medeltalet för högstaoch lägsta noteringen . 3 Familjeföretagens beskattning 3.1 Nuvarande ordning Genom reform av förmögenhets- ocharvsbeskattningen infördes provisoriska skattelättnader i fråga om kapital,nedlagt i rörelse eller jordbruk. Syftet med dessa lättnader var i huvudsak attde beslutade skärpningarna av skatteskalorna inte skulle träffaarbetande kapital i mindre eller medelstora s. k. familjeföretag. I fråga om förmögenhetsbeskattningen finns deprovisoriska reglerna i förordningen (1970:171) om beräkning i vissa fall avbeskattningsbar förmögenhet som är att hänföra till företag. Förordningentillämpas i fråga om rörelse, jordbruk och skogsbruk. Förvaltningsförelag ärsåledes uteslutna. För andra företag gäller att förvaltning av fast egendomeller värdepapper inte fSr förekomma i mer än obetydlig omfattning. Vidaretillämpas förordningen endast på företag med ett förmögenhetsvärde, som inteöverstiger 2 milj. kr. Förmögenhetsvärdet är för aktiebolag deklaralionsvärdettor aktierna och för andra företag skillnaden mellan de tillgångar och skuldersom skall tas med i förmögenhelsberäkningen. Ytteriigare begränsningar finns. Förordningensbestämmelser tillämpas således inte i fråga om delägare, vars skattepliktigaförmögenhet inte överstiger . Företaget skall vidare vara ett s. k.familjeföretag med begränsad delägarkrels. Det krävs att företagel skall -direkt eller via juridisk person -till ägas av den skattskyldige ensam eller av honom i förening medhögst nio fysiska personer. Den skaltskyldige skall vidare ha sin väsentligaförsörjning av företaget. Denna fråga bedöms efter förhållandel mellan deninkomst han hafi från företaget och den sammanlagda inkomst han haft av annatslag. Vid sidan härav krävs också att företaget dominerar iförmögenhetsavseende vid jämförelse med de övriga förmögenhetstillgång-ar somden skattskyldige kan ha. Minst 75 %> av den skaltskyldiges totalförmögenhetskall sålunda vara nedlagd i företaget. Detta medför att skat-leläiinader kanmedges upp till en beskattningsbar förmögenhet på ca 2,6 milj. kr. Samiaxerasden skaltskyldige för förmögenhet med make eller hemmavarande barn under 20år, sker jämförelsen med utgångspunkt i hela den gemensamt beskattadeförmögenheten. Äger den skaltskyldige fiera förelag, får den samladeverksamheten från förmögenhetssynpunkt behandlas som ett förelag. Somförutsällning gäller dock all del finns ett inre sammanhang mellan företagen. Föreligger de nu nämnda förutsätlningarna,reduceras beskattningsunderlaget av den förmögenhet som överstiger . Den skattskyldiges beskattningsbara förmögenhet motsvaras alltså av500 . ökat av den återstående förmögenheten. På denna summautgår förmögenhetsskatt i vanlig ordning. I fråga om arvsskatten finns regler av motsvarandeinnehåll i 29 i; AGF. För skattelättnad gäller här all avbehållningen i boet skall vara nedlagd i sådant familjeföretag som avses i dennyssnämnda förordningen (SFS 1970:171). Vid arvsbeskattningen kan - tillskillnad mot vad som gäller i förmögenhetssammanhang - viss lättnad medges ävenom företagets värde översiiger2 milj. kr. Den övre gränsen går här vid 2,5milj. I övrigt gällerati den avlidne skall ha uppfyllt förut.säiiningarnaför avdrag vid förmögenhetsbeskattningen enligt den nämnda förordningen.Förutsätlningarna beträffande skattskyldigs förmögenhet skall dock i fråga omden avlidne bedömas med hänsyn till behållningen i dödsboet. Lindring iarvsbeskatlningen tillkommer den som genom arv eller testamente erhåller rätt- helt eller delvis - till företagel. Del förutsätts vidare ati arvingen ellerlesiamentstagaren har av sin förmögenhet investerad i företagel.Lättnaden är utformad som en villkorad rätt till skalteefiergifi. I en förstaomgång medges vid skatleläggning-en särskilt fÖr varje arvinge ochtesiamentstagare anstånd med eriäggande av viss del av skatten. Anståndet fåravse av skatten, om förelagets värde inte överstiger 2 milj. kr., och 5%av skatten, om företagets värde ligger mellan 2 och 2,5 milj. kr. Omskattebeloppet understiger , kan anstånd inte beviljas. Anståndetupphör i princip fyra årefier beslutet. Visar den som fått anstånd att hanunder anslåndstiden hafi sin förmögenhet nedlagd i företaget lill minst 75 %och all någon arvinge eller tesiamentstagare hafi sinvä.sentliga försöoning av förelaget, efierges an-ståndsbeloppei jämte ränta.Får beskatiningsmyndigheien före anståndstidens utgång kännedom om all någonsom erhållit anstånd inte uppfyller förutsättningarnahärför, skall anståndet förklaras förverkat. I vissa fall kan anstånd eller eftergifimedges, även om samtliga förulsäliningar inte är uppfyllda. De provisoriska lättnader i förmögenhets- ocharvsbeskattningen som infördes var en principiell nyhet. Dessförinnanvar frågan om skattepliktiga tillgångars art utan betydelse för skallensberäkning. En sådan princip gäller enligt beredningen också i andra ländersskattelagslifining. Ett undantag utgör dock den brittiskakvarlåtenskapsbeskattningen, där lättnader kan medges för kapital nedlagt irörelse och jordbruk. Enligt beredningen finns inte någon principiellskillnad mellan arbetande och annat kapital, efiersom allt kapital - oavsettplaceringsformen - är att anse som arbetande. Denna princip har dessutompraktiskt viktiga konsekvenser. Det framhålls att regler som ger olikaskatteresuliat beroende på placeringens art, kan inbjuda lillskatlefiyktsdispositioner. Å andra sidan kan skäl anföras för en särbehandlingav de små och medelstora familjeföretagen. Beredningens undersökningar visaratt sådana företag ofta arbetar under betydande svårigheter men också harsärskilda utvecklingsmöjligheter. Eftersom statsmakterna redan i och med 1970års lag-stifining beslutat sig för särskilda lättnader vid kapitalbeskattningenav små och medelstora familjeföretag, har beredningen emellertid inte sett somsin uppgift att ta ställning till om sådana lättnader skall finnas utan lillhur de skall utformas. En förenkling och precisering av provisorietsregelsystem har ansetts ge den bästa lösningen. Del har visat sig mycket svårtatt finna lätlillämpliga regler för arvsskatten. Denna skatt beräknas i regelmed utgångspunkt i en schematisk lottläggning, som inte säger något om denslutgiltiga fördelningen av tillgångarna. Alt för familjeföretagens del göraingrepp i denna systematik är enligt beredningen uteslutet. Härtill kommer attberedningen inhämtat att önskemålen om lättnader för familjeföretagen i förstahand är knutna till förmögenhetsskatten. Arvsskatten sägs visseriigen varakännbar men likväl endast innebära ett av de många ekonomiska problem somuppstår vid ägarens frånfälle. Mot bakgrund av nu anförda synpunkter anserberedningen att arvsskallen bör lämnas utanför vid en ändring av reglerna omlättnader för familjeföretagen. Dessa lättnader föreslås således ifortsättningen avse enbart förmögenhet.sskatten. De bör emellertid avvägas såall det ekonomiska resultatet på blir ungefär detsamma som delättnader som i provisoriet omfattar både förmögenhetsskatt och arvsskatt. Regelsystemet bör enligt beredningen byggas upp medutgångspunkt i företagsförmögenheien. Alla tillgångar och skulder som hör tillrörelsen eller jordbruket bör beaktas. Begreppet förelagsförmögenhel geremellertid ingen god vägledning när det gäller all avgöra om en tillgång ellerskuld skall beaktas eller inte. Tillgångens faktiska användning bör i ställetvara avgö- rande.Det är också svårt att ange riktlinjer för behandlingen av tillgångar, som visseriigenkan sägas höra till företaget men som mer har karaktär avförvaltningstillgångar. F. n. medges inte lättnader, om företagets förmögenheti mer än obetydlig omfattning nedlagts i verksamhet, som består i förvaltningav annan fastighet än jordbruksfastighet eller av värdepapper eller annandärmed likartad lös egendom. Den nu gällande huvudsaklighetsprincipen kan ledatill ojämna resultat. Små skillnader i inriktningen på i övrigt jämförbaraföretag kan leda till att det ena far skattelättnad men inte det andra. Riskenför konstlade dispositioner för att få skattelättnad bör också beaktas. Enmjukare övergång bör därför eftersträvas.