prop · FX0340 · 1974-12-31 00:00:00 — Domkapitletfastställer för varje organisttjänsl ett veckolimtal för den kyrkomusikaliskaverksamheten (i vilken även inräknas den fria musikundervisningen) enliglnormer i 23 § Kmst. Normerna bygger på en evalvering av den kyrkomusikaliskatjänstgöringstiden i visst antal veckotimmar, olika alltefter distriktensfolkmängd och göromålens omfattning. Full tjänstgöring anses motsvara 30veckotimmar. Däri ingår i förekommande fall lid för fyllnadstjänstgöring.Organist kan åläggas högst 34 veckotimmars tjänstgöring. Fyllnadstjänstgöringenligt 13 § 1 Kmst fullgörs i den omfattning och vid den eller de läroanstaltersom länsskolnämnden bestämmer. Församling är skyldig låta organist fullgörasådan fyUnadstjänstgöring enligt 13 § 1 som länsskolnämnden ålägger honom.Grundskola, kommuns gymnasieskola och annan är skyldiga att för fyllnadstjänstgöring enligt 13 § 1 mottagaorganist i den omfattning länsskolnämnden bestämmer. Fyllnadstjänstgöringenligt 13 § 2 Kmst får ingå i organisttjänsl, om församlingen och kommunenträffat avtal därom. Beslut om organists skyldighet alt fullgöra sådan fyllnadstjänstgöringmeddelas i den ordning som församlingen och kommunen bestämmer. Förbehörighet till organisttjänst, vare sig i tjänsten ingår fyllnadstjänstgöringeller ej fordras bl. a. att ha gått igenom dels kyrkomusikalisk grundkurs påkyrkomusikerlinje vid musikhögskola, dels i anslutning till grundkursen anordnadpåbyggnadskurs i form av antingen praktisk-pedagogisk eller musikpedagogisk utbUdning.Dock krävs för fyllnadstjänstgöring vid eller kommuns gymnasieskolagenomgång av den förra påbyggnadskursen och för fyllnadstjänstgöring vidkommunal musikundervisning genomgång av den . Vissa avlagda examinaeller kunskapsprov enligt äldre bestämmelser ger kompetens för båda slagen avfyllnadstjänstgöring. kan bevilja dispens från de uppställdabehörighetsvillkoren. Organislemaslöneförhållanden regleras genom allmänl avlöningsavtal för statiiga och vissaandra tjänstemän (AST) och tjänsteförteckningsavtal förkyrkliga tjänster (TFK) . Har organist med fyUnadstjänstgöringmer än utgår för undervisningstimmar utöver de arvode enligl be- 1974: 40 14 stämmelseri tjänsteförteckningsavtal för undervisningsområdet (TFU) . Organistemaåtnjuter vidare Ijänstepensionsrätt enligt statens allmänna tjänslepensionsreglemente(1959: 287) SPR saml omfattas av statens grapplivförsäkring enhgtreglementet härom (1962: 698). Omfinansieringen av organisternas verksamhet gäller i huvudsak följande. I6 § lagen (1970: 940) om kyrkliga kostnader föreskrivs att pastoratet svararför avlöningsförmåner åt församhngspräster och kyrkomusiker, om ej annat följerav 8 eller 12 § samma lag. Med kostnader för avlöningsförmåner avses i lagen inlebara kostnader för löner och andra sådana förmåner som anges i 10 § AST utanockså bl. a. kostnader för pensionsförmåner och sådana avgifter av olUca slagsom skall utges för anställda. Hit hör såvitt gäller kyrkomusiker följandearbetsgivaravgifter som pastoratet har att erlägga till ,nämligen avgifter till sjukförsäkringen, folkpensioneringen och försäkringenför tilläggspension (ATP) enligt lagen (1962: 381) om aUmän försäkring,avgifter enligt lagen (1954: 243) om yrkesskadeförsäkring, lagen (1970: 742) omlönegarantiavgift, lagen (1971: 282) om arbetarskyddsavgift, lagen (1973: 372)om arbetsgivaravgift liU arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet samt förordningen (1968: 419) om allmän arbetsgivaravgift.Arbetsgivaravgifterna utgår med varierande belopp i förhållande till utgiven kontantlönoch uppgår för organisternas del f.n. tUl sammanlagt avdenna. Vidare hör hil s.k. SPV-avgifter, dvs. fortlöpandetjänstepensionsavgifter som pastoratet i egenskap av huvudman har att erlägga tUlstatens personalpensionsverk enligl kungörelsen (1959: 289) om avgifter m. m.beträffande vissa i SPR avsedda anställningar. SPV-avgiflen utgör f. n. 10procent av pensionslönen. Premiebelalning för den tidigare nämnda statliga grupplivförsäkringenanses ske genom arbete i anställningen, men statens kostnader förförsäkringsbelopp som utges för kyrkomusiker ersätts av kyrkofonden enhgt 12 §2 lagen om kyrkliga kostnader. För dessa kostnader behöver pastoraten alltsåinte betala huvudmansavgifter till staten. Pastoralskostnad enligt 6 § lagen om kyrkliga kostnader bestrids i första hand från neltoavkastningenav pastoratets prästlöne- och kyrko-musikerlönetiUgångar och i andra hand medförsamlingsskatt (7 §). Om emeUertid summan av neltoavkastningen av dessatillgångar och ett belopp motsvarande en utdebitering av församlingsskall meddet öretal för skallekrona som Kungl. Maj:l bestämmer (dubbla beloppet av öretaletför den allmänna kyrkoavgiften, dock högst ) visst år inte läckerifrågavarande kostnad, får pastoratet tillskott ur kyrkofonden medvad som behövs ytterligare för att läcka kostnaden (8 §). Om å andra sidanpastoral visst år får överskott tiUfaller detta Prop.1974: 40 15 kyrkofonden(9 §). Närmare föreskrifter om den årliga avräkningen mellan pastoralen ochkyrkofonden finns i kungörelsen (1971: 861) om kyrkliga kostnader. Kyrkofondens främsta inkomstkälla är den allmänna kyrkoavgift som pastoratenskall erlägga enligt 10 § lagen om kyrkliga kostnader. Avgiften utgår iförhållande till del antal skattekronor, på vilkel församlingsskall beräknas,med det öretal per skattekrona, högst 20, som Kungl. Maj:t bestämmer för varjeår. Örelalet för den allmänna kyrkoavgiften (f. n. ) bestäms så, allkyrkofondens inkomster såvitt möjligt bhr lika stora som dess utgifter. När organisttjänslär förenad med fyllnadstjänstgöring enligl 13 § 1 Kmst sker viss fördelning avkostnaderna meUan pastoratet och vederbörande skola. Kostnadsfördelningen, somgår tillbaka på statsmakternas beslut (prop. 1950: 231 s. 30, ILU1950: 29, rskr 1950: 352; jfr prop. 1950: 234 och 236, SU 1950: 155 och 183, rskr1950: 290 och 322), regleras närmare i 59 och 63 §§ Kmst. Enligt dennareglering bestrider skolan ensam arvode för fyUnadstjänstgöring utöver fulltjänst (30 veckolimmar) och ersättning för resa som företas på gmnd av fyllnadstjänstgöringen.Pastoratet svarar för övrig reseersättning, flytt-ningskostnadsersältning,sjukvårdsförmåner och begravningshjälp samt "avgifter förpensionering". I övrigt fördelas "avlöningskostnaderna" mellanpastoratet och skolan i proportion till timtalen för den kyrkomusikaliskaverksamheten resp. fyllnadstjänstgöringen. Från sistnämndafördelningsregel gäller enhgt 59 § 2 mom. Kmst följande undanlag. Omfyllnadstjänstgöringen fullgörs vid skola där musiklärartjänst av sammaanställningsform som organislljänsten tillhör en lägre lönegrad än dennabehöver organisten inle vidkännas någon motsvarande reducering av lönen, menskolan skall inle betala mer än som skuUe ha utgått om tjänsten lUlhört denlägre lönegraden. Har organisten extra tjänst eUer arvodesanställning skallskolan inle bestrida högre belopp än som motsvarar det arvode skolan skullehaft att betala om organisten varit timlärare i musik vid skolan. För denextra lönekostnad som uppkommer för pastoratet vid tillämpning av dessa undantagsreglerkan pastoratet få gottgörelse direkt ur kyrkofonden alltså vid sidan av detnyssnämnda avräkningsförfarandet enhgt bestämmelse i 20 § 4 kungörelsen omkyrkliga kostnader. Bestämmelsen som grundar sig på statsmakternas beslut år1971 (prop. 1971: 33 s. 52, KrU 1971:11, rskr 1971:130) och ytterst på förutnämnda finan-sieringsbeslul härrör från förslag av 1942 årskyrkomusiker-utredning. Som motivering för förslagel anförde utredningen i sittslutbetänkande (SOU 1946: 50 s. 129) följande. Dennautgift måste nämligen anses representera en av själva tjänsteregleringen betingadkostnad och närmast motsvara en organisatorisk fördel, som kommer kyrkoväsendeti dess helhet liU godo. Kostnaden synes närmast kunna betraktas såsom detvederlag, som för kyrkomusi- kerväsendet måste erläggas för förmånen att i de särskildafallen kunna tillförsäkra dilhörande befattningshavare en förbättrad utkomst.Skolväsendet får å sin sida vidkännas en molsvarig kostnadsökning, i del altvederbörande skolor komma att få gälda någol högre avlöning för biträde avkyrkomusiker än vad som eljest skulle utgå lUl timlärare. Vad slutligen angår det fall att fyllnadstjänstgöringenligt 13 § 2 Kmst ingår i organislljänsten föreskrivs i 59 § 5 mom. Kmst att"kostnaderna för avlöningsförmånerna" fördelas mellan pastoratet ochkommunen i den ordning dessa bestämmer. Som bakgrand tiU de överväganden och förslag varipromemorian utmynnar lämnar i denna bl. a. följande sakuppgifter. Av de bortåt 2 500 kyrkomusikertjänsterna i landet (år1972) utgjordes 400 av organisttjänster och 57 av biträdande kyrkomusikerljänstermed . Fyllnadstjänstgöring enligt 13 § 1 Kmst ingick i 181av de förra och 12 av de . Endast 50 av kyrkomusikerna hade mer än 9veckotimmar fyllnadstjänstgöring. veckotimmar fyllnadstjänstgöringinom ramen för full tjänst (30 veckolimmar) uppgick till 1 370. Full tjänsthade 359 organister och 27 biträdande kyrkomusiker. Fyllnadstjänstgöringenligl 13 § 1 förekommer huvudsakligen vid sådana skolformer för vUkavederbörande huvudman åtnjuter statsbidrag enligt kungörelsen (1958: 665) omstatsbidrag till driftkostnader för det allmänna skolväsendet, kungörelsen(1966: 115) om statsbidrag till driftkostnader för gymnasieskolan ochkungörelsen (1966; 758) om statsbidrag tiU driftkostnader för folkhögskolor.Innebörden av statsbidrags-bestämmelserna såvitt avser organisters fyUnadstjänstgöringär att statsbidrag utgår inte bara för lönekostnad som belöper på fyllnadstjänstgöringenulan också för ATP-avgift och allmän arbetsgivaravgift. Beträffandefolkhögskola utgår statsbidrag även för avgift till sjukförsäkringen. I frågaom personalpensioneringen enligl SPR medför stals-bidragsbestämmelserna allstaten tillgodoräknar sig lönekostnadspålägg för fyUnadstjänstgöringen enliglkungörelsen (1969: 54) om beräkning och redovisning av lönekostnadspålägg. En i promemorian redovisad enkät bland 35 pastorat i vilkaår 1972 fanns organistljänsler med fyllnadstjänstgöringger vid handen alt 34 pastoral utbetalar hela lönen, medan i ett fallpastoratet och skolan betalar var sin del. Vidare betalar 32 pastoratarbetsgivaravgift för hela tjänsten, men tolv av dem får ersättning av skolan iregel med viss procent av fyllnadsljänstgöringslönen. Tre av pastoraten betalararbetsgivaravgift endast för den kyrkomusikaliska delen av tjänsten; där avgerpastorat och skola arbetsgivar- och kontroll- Prop.1974: 40 17 uppgifterför var sin del av tjänsten. får ersättning av skolan för SPV-avgifleni proportion tiU limtalet. Denoenhetliga tillämpning av kostnadsfördelningsreglerna som enkäten ger beläggför bottnar enligt promemorian i terminologiska oklarheter. Sålunda konstalerasall begreppen "kostnad för avlöningsförmån" och"avlöningskostnader" i 59 § Kmst åsyftar endast lön och andra sådanaavlöningsförmåner som anges i 10 § AST och således har en betydligt snävareinnebörd än begreppet "kostnad för avlöningsförmåner" i lagen omkyrkliga koslnder. Vidare påvisas att uttrycket "avgifter förpensionering" i 63 § Kmst avser SPV-avgifter men inte ATP-avgifter. Sedani promemorian redogjorts för ATP-avgiften och de övriga arbetsgivaravgiftersom efter tiUkomsten av Kmst pålagts arbetsgivarna anförs bl. a. följande. Medarbetsgivare i detta sammanhang förstås den som till arbetstagare hos honom utgettersättning för utfört arbete. TUl organist med fyllnadstjänstgöring betalarpastoratet lön för en sammanlagd tjänstgöring av högst . Förtilläggstimmar som utöver ingår i fyUnadstjänstgöringen betalarskolan timarvode direkt till organisten. Pastoratet är alltså att anse somarbetsgivare och har all erlägga arbetsgivaravgifter för hela lönen utom för delUläggslimmar utöver 30 veckolimmar som arvoderas av skolan. Någolriksdagsbeslut om alt arbetsgivaravgifter skall fördelas mellan pastoratet ochskolan föreligger inte. Vidareframhålls i promemorian följande. Som utgångspunkt för de fortsattaövervägandena av frågan om fördelning av kostnaderna för organister medfyllnadstjänstgöring enligl 13 § 1 Kmst kan tas det självklara önskemålet attdel skaU råda terminologisk överensstämmelse mellan kyrkomusikerstadgan ochlagen om kyrkliga kostnader. Sålunda bör begreppet "kostnad föravlöningsförmån" ges samma innebörd i stadgan som det har i lagen, dvs.del bör omfatta såväl kostnad för avlöningsförmåner enligt AST som kostnaderför pensionsförmåner och avgifter av olika slag som skah utges för anställda. I fråga om avlöningsförmåner enligt AST och avgifter för den statliga Ijänslepensioneringentorde det inte finnas anledning att frångå de nuvarande finansieringsprincipernasåvitt avser kostnadsfördelningen meUan pastorat och skola. Vad angårarbetsgivaravgifterna synes f.n. gäUa att de skall betalas helt av pastoralen,och så sker tydligen också i flertalet fall. Avgifterna har ökat undan förundan. Del bör beaktas all del i realiteten ofta är kyrkofonden som i sistahand drabbas av kostnaden till följd av sin roll som regulator förkostnadsutjämning mellan pastoraten. Kyrkofonden är avsedd för kyrkligaändamål. När fonden pålades kostnaden för del numera i 20 § 4kungörelsen om kyrkhga kostnader angivna bidraget för fyllnadsljänstgöringslönsom ej skall betalas av skolan motiverades detta med alt anordningen var tillnytta för kyrkoväsendel i Denna kostnad avser emellertid kompensation för en löneutgift somnormalt inte åvUar skolan. Med arbetsgivaravgifterna förhåller det sig däremotså, att de normalt skall erläggas av var och en som utger konlantiön. De kan inleheller sägas vara av samma karaktär som de förphktelser vilka åvUar pastorateti fråga om sjukvårdsförmåner, begravningshjälp och SPR-pension. Den nyssangivna motiveringen för att viss kostnad för fyllnadstjänstgöring skallbestridas ur kyrkofonden kan inle åberopas för att låta kostnaden för dearbetsgivaravgifter som hänför sig till fyllnadstjänstgöringen stanna på kyrkoväsendel.Del kan inte anses vara elt kyrkligt ändamål att på detta sätt subventioneraskolväsendet. Därtill kommer att den statsunderstödda skolan får statsbidragför huvudparten av nuvarande arbetsgivaravgifter. Pastoratet bör därför fåersättning av skolan för sina ullägg för arbetsgivaravgifter som hänför sigtill fyllnadstjänstgöringen. Eftersom del på grund av debiteringssystemetskonstruktion ofta är omöjUgt alt ange exakt vilka kostnader förarbetsgivaravgifter som 'belöper på viss organisttjänsl bör ersättningenberäknas efter någon lämplig schablon, t. ex. elt procenttal, som Kungl. Maj:tfastställer i huvudsak på samma sätt som redan sker vid beräkning avstatsbidrag till skolväsendel. Att, som i några faU förekommer, pastoral ochskola betalar ut var sin lönedel och redovisar för denna i kontroll- och arbets-givaruppgiflertorde få anses principiellt olämpligt. Man bör markera den ifrågavarandetjänstekombinationens karaktär av en enhetlig kyrkomusikalisk tjänst, förvilken pastoratet i lönehänseende är huvudman. Ipromemorian uppges all det berörda bidraget ur kyrkofonden enligt 20 § 4kungörelsen om kyrkliga kostnader, som började utgå /53, nåddesin högsta höjd 1962/63 med . och därefter nedgick kraftigt för /73 utgå med endast . Anledningen till denna utvecklingär all lönegradsskillnaden mellan organister och musiklärare undan för undanhar minskat. Såväl organister som musiklärare vid ochgymnasieskolan är nu placerade i lönegrad U 14. En skiUnad föreligger mellanextra eller obehörig organist (U 11) och obehörig musiklärare (10). Medlen utbetalasav domkapitien, som avger redovisning halvårsvis till kammarkoUegiet. Detkan heter del vidare i promemorian starkt ifrågasättas om man skaU ha kvardetta speciella bidrag ur kyrkofonden vid sidan om den vanliga avräkningen. Pågrund av den löneutjämning som skett har denna utgiftspost sjunkit tUl beloppsom i jämförelse med den totala avlöningskostnaden för kyrkomusiker (meUan 50och 60 mUj. Bidragen som aldrig varit särdelesomfattande är uppenbarligen för obetydliga för all motivera kostnademaför och besväret med deras administrerande. Visserligen vet man ännu inle om denya kompelensreglerna i Kmst kommer alt medföra all organis- Prop.1974: 40 19 leroch musiklärare placeras i skUda lönegrader. Men även om så skulle bli falletär del inte sannolikt att det bhr mera avsevärda diskrepanser. Om t. ex. aUakyrkomusiker som har fyllnadstjänstgöring placeras i löneblass U 15 menfyllnadstjänstgöringen avlönas efter U 14 blir skUlnaden löneläge (exkl.arbetsgivaravgifter) ca . I elt kyrkomusikerdistrikt där organistenhar fyllnadstjänstgöring skulle motsvarande löneskillnad uppgåtill ca . Med hänsyn till detta och tUl möjligheten för de ekonomisktsvagare pastoralen alt få tillskott ur kyrkofonden enligt 8 § lagen om kyrkligakostnader bör det ifrågavarande bidragssystemet avskaffas. Elt ytterligare skälhärför tillkommer om pastoraten befrias från skyldigheten alt bekostaarbetsgivaravgifterna för fyllnadsljänstgöringslönen. Slutligenberörs i promemorian frågan om det behövs några särskilda bestämmelser för altfrämja organiserandet av tjänslekombinalioner enligt det nytiUkomnaalternativet i 13 § 2 Kmst. Härom sägs i promemorian följande. Eftersom det ärsamma typ av organisttjänsl i båda fallen kan det inte vara rimligt att behandladem på olika sätt i fråga om fördelning av kostnader för avlöningsförmåner.Den omständigheten all den kommunala musikundervisningen inle får statsbidragför ATP-avgift etc. kan inte utgöra skäl liU att kommunen skall betala mindreför en organist än för en annan musiklärare. De skäl som anförts för all slopasystemet med bidrag ur kyrkofonden enligt 20 § 4 kungörelsen om kyrkligakostnader talar för alt inle införa samma syslem för den nya gruppen avorganisttjänster, även om där kan antas bli fråga om större löneskillnader än iförhållande lUl de statliga eUer statsunderstödda sko-loma. HärtiU kommerönskvärdheten av all undvika den administrativa lillkrångling som skuUe bliföljden om man inför specieUa regler för den nya typen av fyllnadstjänstgöring. Förslagetatt arbetsgivaravgifterna skaU fördelas meUan pastorat och skola har inte röntnågon gensaga vid remissbehandlingen. Det föreslagna sättet att fördela dennakostnad dvs. all pastoratet får ersättning av skolan efter en av Kungl. Maj:lfastställd schablon har i allmänhet godtagils. , sombegränsat sitt yttrande till frågan om arbetsgivaravgifterna, framhåller alldel oftast stäUer sig svårt alt bestämma den genomsnittsprocenl av lönen somarbetsgivaravgifterna uppgår till. Beträffande den lönemässigt homogena arbets-lagargruppsom del är fråga om här torde emellertid enligl sammasvårighet inte föreligga. Statskontoret anser att det av främst formella skälär av betydelse all organislljänslernas enhethga karaktär betonas och allpastoralen klart framträder som deras huvudmän. Denna synpunkt torde vägatyngre än den matematiska exakthet 1974: 40 20 i kostnadsfördelningen som måhända skulle kunna uppnås påandra vägar. anlägger liknande synpunkter. Enhgt domkapitleti synes, med hänsyn tiU ofta återkommande ändringar beträffandedebiteringen och beräkningen av de olika arbetsgivaravgifterna samttillkomsten av nya avgiftsgrupper, del föreslagna systemet med ett av Kungl. Maj:tför bestämt procenttal vara att föredra framför annan beräkningsgrund. I delta sammanhang framhåller den musiksakkunnige hosdomkapitlet i att det är viktigt för tjänslinnehavaren att ha endasten arbetsgivare pastoratet. Av motsatt åsikt är Stockholmsförsamlings-delegerades beredningsutskott. Det har enligl utskottet visat sigsvårt att få tUl stånd rapportering från skolmyndigheten till församlingsdele-geradeom beviljade ledigheter från fyUnadstjänstgöring, vilket medfört att lön ivissa fall utbetalats utan att sådan tjänstgöring fullgjorts. Utskottetförordar därför att kyrkan och skolan var för sig utbetalar de till resp. delav tjänsten hänförliga löneförmånerna. Flera remissinstanser föreslår all kostaader som enligtpromemorian fortfarande bör stanna på pastoratet fördelas mellan pastoratet ochskolan. Längst i detta hänseende går i , samt några kyrkoråd, vilka hävdar att alla kostnademabör fördelas. Församlings- och pasloratsförbun-det anser också att delprocenttal efter vilkel arbelsgivaravgiflema enligt förslagel skall beräknasbör innehålla en komponent avseende skolans ersättning till kyrkan såsom ettslags premie för den grupplivförsäkring som i förekommande fall utbetalas avkyrkofonden och således ytterst betalas av pastoraten genom den allmännakyrkoavgiften. Denna procentandel uppskattar förbundet till . Ifråga om SPV-avgifterna hävdar förbundet all pastoraten endast bör åläggasbestrida så stor del av de fortlöpande avgifterna till SPV som svarar mot denkyrkomusikaliska delen av tjänsten. Beträffande den del som avser fyllnadstjänstgöringenbör SPV ges möjlighet alt på lämpligt sätt täcka kostnaderna härför frånutbildningsdepartementets anslag till statsbidrag för resp. skolform. Vadgäller engångsavgifter till SPV, som erfordras för att tjänstinnehavare skallfå tillgodoräkna ytterligare tjänst-år för full pension, betalar huvudmännennormalt dessa, även om de i princip är friviUiga. I de fall sådana avgifterförekommer anser förbundet att de bör fördelas mellan resp. huvudmän iproportion till tjänstgöringens förläggning lUl olika verksamhetsformer. Ävenkammarkollegiet, domkapitlen i , och samt ett flertalkyrkoråd uttalar sig till förmån för en fördelning av SPV-avgifterna.Kammarkollegiet ifrågasätter sålunda om inle med hänsyn liU reglerna omlönekostnadspålägg viss "dubbelbetalning" äger rum. Pastoraten erläggernämligen avgifter till den statliga tjänstepensioneringen för hela tjänsten,ehuru staten tillgodoräknar sig lönekost- Prop.1974: 40 21 nadspåläggpå den del av lönen som faller på fyllnadstjänstgöringen. Därjämte ter del sigenligt kollegiet mindre naturligt att pastoratet belastas med pensionsavgiftför hela tjänsten, om lönen och arbetsgivaravgifterna skall fördelas mellanpastorat och skola. I allmänna medvetandet torde pensions- ocharbetsgivaravgifterna vara så förknippade med varandra att en särbehandling avpensionsavgifterna i delta sammanhang måste verka förbryllande. Mot dennabakgrund synes skäl föreligga alt underkasta frågan om finansieringsprincipernaför den statliga tjänstepensioneringen beträffande nu ifrågavarande tjänsterförnyad prövning. har i och för sig inte någol att invända molpromemorieförslaget. erinrar emellertid om att systemet medpersonalpensionsavgifter tUl verket för ifrågavarande kyrkomusikaliskapersonal innebär en relativt omständlig anordning. Den bygger på årligindividuell rapportering beträffande berörda befattningshavare och enmotsvarande debitering och uppbörd av avgifter och innebär vidare särskildakomplikationer vid förmånsbeslämningen. Den fördelning avpensioneringskostnader som åstadkommes genom denna differentierade procedur ärlikväl inte i detalj invändningsfri ur "rättvisesynpunkt", bl. a.eftersom avgifterna helt påförs pastoralen även i de fall fyllnadstjänstgöringförekommer utanför del kyrkliga området. Om hänsyn skuUe tas till sådanaförhållanden skulle emellertid anordningen för fördelning av personalpensionskoslnadermellan staten, pastoralen och kommunerna komma att kompliceras ytterligare.Något sådant bör med hänsyn tiU kostnadsfördelningens ekonomiska betydelseundvikas. Enligt pensionsverkels mening bör i stället övervägas om inte en nöjaktigfördelning av personalpensionskoslnader mellan staten och pastoraten kanåstadkommas genom någon schablonmässig anordning som möjliggör att delsärskilda avgiftssystemet slopas. Promemoriansförslag att avskaffa del direkta bidraget ur kyrkofonden till kostnad förkyrkomusikers fyllnadstjänstgöring och alt ej införa några särbestämmelser förtjänster med fyllnadstjänstgöring enUgt 13 § 2 Kmst avstyrks avorganisationskommittén för högre musikutbildning men godtas mer eUer mindre förbehåUslöstav övriga remissinstanser som yttrat sig över promemorian i denna del.