prop · FX0375 · 1974-12-31 00:00:00 — Dagersättningutgår som regel inle vid deltidsutbildning eftersom denna normalt anordnas påkvällstid. Kombineradheltids- och deltidsutbildning innebär att kurs för manskap delvis genomförsunder och och i övrigt på kvällstid. Hellidsutbildningen idetta sammanhang beror på att vissa moment av utbildningen kräver övningsfält,skjutbana eller hknande anordningar. /74 bedrivs ingen utbildning som dellids-eller kombineradutbildning. Övningstiden för civilförsvarspliktiga är som nämnts i detföregående högst 60 limmar under varje följd av tre kalenderår. Enliglnuvarande riktlinjer skall krigsorganisationen övas enhetsvis med intervall. Vissa ledningsorgan skall övas , bl. a.personal för ledning av undsättning, utrymning och mobilisering. Beroende påotillräckliga övningsresurser m. m. har övningsprogrammet inte kunnatgenomföras i full utsträckning. Med undantag för undsättningskårerna i vilka personalen iregel fullgör kvarstående värnpliktstjänstgöringstid genomförs övningarnaregelmässigt på de civilförsvarsplikligas fritid. Den främsta anledningen tillalt övningar genomförs på sådant sätt är alt den civilförsvarspliktige mednuvarande ersättningssystem inte kan få ersättning för eventuelltinkomstbortfall. Övningsverksamhelenplanläggs i stort av civUförsvarsstyrelsen, medan genomförövningarna i länet. Övningarna kan delas in i föhande tre grupper. Övning medledningscentraler och fältstaber (). Övning med personal för utrymningoch mobilisering (varannat eller ). Enhetsövningför grupp (). Övningstyp 1 avser främst övning i ledning av undsättning.Övning av typ 2 sker i form av s. k. civilförsvarsorientering, dvs. personaleninformeras om sina uppgifter. Övningstyp 3 slutligen är en praktisk övning, därbl. a. tidigare utbildning repeteras oeh kompletteras. Övningen avslutas medett tillämpningsmoment. Inorn ramen för försöksverksamheten vidcivilförsvarsskolan i har enhetsövningar försöksvisgenomförts. Förslag tUl nytt utbildnings- och övningssystem för detlokala allmänna civUförsvaret och verkskyddet utgår i sitt förslag bl. a. frånerfarenheterna av nuvarande utbildning och övning och analyserar kraven pårekrytering och utbildning. Styrelsen konstaterar att man med hänsyn till givnaresurser har tvingats satsa på en antalsmässig uppbyggnad på bekostnad avkvaliteten. Trots detta har inte ett tillräckligt antal personer kunnatutbildas och övas, främst beroende på brister i de personaladministrativaåtgärderna. Styrelsen konstaterar också allvarliga brister i det lägre befäletsförmåga att praktiskt leda samverkande enheter i krigsliknande miljö. Vidarehar manskapets successivt försämrade befattningskunskaper efter avslutadgrundutbildning inte kunnat återhämtas i övningsverksamheten. Bristerna bör enligt styrelsen i huvudsak kunna avhjälpasgenom att öka övningstiderna samt grundutbildningstiden för det lägre befäletoch manskapet. Övningarna bör utformas så att det lägre befälet tränas ipraktisk arbetsledning i krigsliknande miljö. Vidare bör rekryteringenförbättras och övningsintervallen bli tätare. Dessutom bör ytterligare personalavdelas för att planera, genomföra och utvärdera verksamheten. Försökenmed koncentrerad utbildnings- och förrådsverksamhet vid anläggningen i enligt styrelsen att grundutbildningen för större upptagningsområden börgenomföras vid skolor som administreras av . Personal urverkskyddet bör i princip fortfarande fä samma grundutbildning som gäller fördet allmänna civilförsvaret. Civilförsvarets krigsorganisation bör enligt 1972 årsförsvarsbeslut i lämplig utsträckning göras mer enhetlig. Därvid bör enligtcivilförsvars-styrelsen bl. a. undsättningsenheterna föras samman tillundsättningsplutoner, bestående av räddnings-, brand- och sjukvårdsgrupper.Plutonerna skall enligt styrelsen kunna självständigt lösa uppgifter och bördärför samövas i fred. Övningarna bör förläggas till de ändamålsenligautbildningsanordningarna vid civilförsvarsskolorna. Övriga enheter i det allmänna lokala civilförsvaret börmed hänsyn till övningarnas karaktär och av praktiska och ekonomiska skäl övasvid civilförsvarsskolorna vid korta reseavstånd för de civilförsvarspliktigaoch i annat fall lokalt av länsstyrelserna. 1 fråga om övningar med verkskydd anser styrelsen att de nuvaranderegelbundet återkommande civilförsvarsorienteringarna för verkskyddschefer och verkskyddsledarebör utgå. Information till dessa befattningshavare bör i stället ges iskriftlig form eller vid länsstyrelsernas regelbundet återkommande inspektionerav de verkskyddspliktiga företagen. Även den övning som ges befäl förundsättande verksamhet vid de största av dessa företag bör utgå och ersättasmed en kaderövning för befäl vid verkskydden. All personal bör regelbundet fåinformation om det egna verkskyddets uppbyggnad, gruppering, utrustning, mobiliseringm. Övningar för enheter i verkskyddets skadeavhjälpandeorganisation bör bl. a. med hänsyn till verkskyddsenheternas utrustning hållasskrida frän det allmänna civilförsvarets övningar. Tillgången på lämpliga utbildnings-ochövningsanordningar bör tillsammans med reseavståndet för deltagarna bliavgörande för övningarnas förläggning. anser dirt inte möjligt att inuvarande planeringsram för civilförsvaret utbilda manskap i den omfattning somkrigsorganisationen och beredskapen fordrar. Styrelsen utgår emellertid frånatt organisationen efter mobilisering kan lösa sina uppgifter rned successivtväxande effekt trots att huvuddelen av manskapet inte utbildas i fred. Med denna utgångspunkt föreslår attendast av manskapet för det lokala allmänna civilförsvaret grundutbildas.Styrelsen framhåller att den förvarning före krigsutbrott som manhar att räknamed skall användas för att stärka beredskapen så att organisationen kan verkamed full effekt när situationen så kräver. För alt möta risken att en sådan förberedelsetid uteblireller blir otillräcklig föi'eslås att en mindre del av organisationen ges sådanutbildning att den kan mobiliseras snabbt och därefter verka medfull effekt. av undsättningsorganisationen föreslås organiseras somsådana snabbt mobiliserbara s. k. S-enheter. Det förhållandet att endast en mindre del av manskapet grundutbildasfår konsekvenser för befälets grundutbildning och för övningarna medorganisationen. Befälet får enligt styrelsen bara en mycket begränsaderfarenhet av praktisk arbetsledning under grundutbildningen. För att bl. a.tillgodose detta behov i den mobiliserade organisationen föreslås att enbefattning för ställföreträdande gruppchef inrättas i undsättningsenheterna.Särskilt höga krav ställs vidare på att det lägre befälet och det manskap som grundutbildashar goda kunskaper om materielens konstruktion, handhavande och våid samt omhur olika praktiska uppgifter skall lösas. Grundutbildningen skall sålunda i första hand omfattabefattningsutbildning. För högre befäl innebär detta utbildning i främstorganisation, taktik, stabstjänst och förvaltning, medan lägre befäl ochmanskap främst utbildas i materidtjänst och praktiskt arbete.Därutöver skall varje befattningshavare ges viss kunskap om bl. a.verksamhetsmiljön i krig saml utbUdas i självskydd oeh omhändertagande avskadade. För den personal som skall grundutbildas föreslås följandeutbildningstider. Typbefattning Utbildningstid i veckor Befäl i ledningscentraler och högre befäl 4-8 Manskap i allmänna civilförsvaret 2 (i vissa fall 1) Manskap i verkskydd 1 För huvuddelen av befäl i ledningscentraler och högrefältbefäl föreslås att utbildningstiden får utgöra . För manskap inomdet allmänna civilförsvaret med lämplig yrkesbakgrund begränsas utbildningstidentill . Förslaget innebär att nuvarande utbildningstid förflertalet högre chefer minskar med ca . För plutonchefer, gruppcheferoch manskap ökar tiden med . Grundutbildningen bör genomföras som heldagsutbildning påvardagar. Antalet kurslyper minskar genom att utbildningen samordnas för befattningarmed likartade krav pä utbildning. För att förbättra uttagningen till högre befälsbefatlningargörs slutligt urval först i samband med grundutbildningen. 1 grundutbildningen bör tre olika slags kurser förekomma,nämligen introduktionskurser, befattningskurser och fortbildningskurser. Allasom skall grundutbildas genomgår befattningskurs. Avsikten med introduktionskurs är att ge deltagarna grundläggandeoch motivationshöjande kunskap. Kursen avser också att ge länsstyrelsenunderlag för den slutliga uttagningen till högre befälsbefattningar. Kursenomfattar miljö- och slridsrnedelskunskap, totalförsvars-ochcivilförsvarskunskap, befattnrngsinformation och självskyddsutbild-ning. Befattnrngskurs omfattar allmän utbildning,tjänstegrens-utbildning samt vid behov taktisk utbildning i ämnena utrymning,skydd och undsättning samt mobiliseringskunskap. För huvuddelen av dem somskall utbildas utgör denna kurs den enda grundutbildningen. Fortbildningskurs syftar till att ge kunskaper om främststörre organisatoriska förändringar. Föreslagna tider för grundutbildning ligger inom ramen fördet högsta antal dagar som kan tas ut enligt nuvarande bestämmelser iutbildningskungörelsen. Med utgångspunkten att endast en mindre del av manskapet grundutbildasanser det vara viktigt att organisationen Genom övning bör samövade enheter skapas. Styrelsenutgår härvid från det tidigare nämnda antagandet att organisationen eflermobilisering kan lösa sina uppgifter med successivt växande effekt även omhuvuddelen av manskapet inte har grtndutbildats i fred. Förutom att befäl ochviss annan nyckelpersonal är väl utbildade i fredstid, bl. a. beträffande materielkunskapoch praktisk arbetsledning, krävs övningsverksamhet i fred med manskap. Styrelsen framhåller i detta sammanhang betydelsen av alttill organisationen rekryteras civUförsvarsplikliga som så långt möjligt haren yrkesbakgrund som passar mot de krav befattningen i civilförsvaretskrigsorganisation ställer. Den civilförsvarspliktige förutsätts sålunda i mångafall behärska de maskiner, verktyg och arbetsmoment som förekommer iorganisationen. 1 princip föreslås alla enheter genomgå s. k. enhetsövningom för befäl och för manskap. Vissa enheter bör dock medhänsyn till sina uppgifter undantas från enhetsövningar. Ändra enheter bör övasunder än de föreslagna, bl. a. enheterna i verkskyddet som föreslåsövas . Enhetsövningar för ledningscentral bör genomföras lokaltvid de egna anläggningarna, medan enhetsövningar för de undsättande enheternabör genomföras i krigsliknande miljö (ruinstad). Innan övning i ruinstadpåbörjas måste det outbildade manskapet av säkerhetsskäl orienteras omövningsanordningar och förberedas i enklare övningar. Vidare bör de informerasom civilförsvarets ui)pgifter och organisation saml få kunskaper i självskyddoch viss utbildning i att ta hand om skadade. Befäl och annan nyckelpersonat bör dessutom enligtstyrelsen informeras om planläggningen i eget civilföisvarsområde i fråga ommobilisering, gruppering och undsättning m. m. Denna utbildning bör ges inomramen för ens. k. särskild övning om högst . 1 anslutning till desärskilda övningarna beräknas härutöver för omskolning ochfortbildning. Slutligen bör S-enheterna enligt styrelsen övas under endag i mobilisering och i anslutning härtill ges en kortfattad repetition avsin befattningsutbildning. Övningstypen bör benämnas mobiliseringsövning. Del föreslagna övningssyslemet innebär att alla enheterövas i ett fyraårsintervall. Organisationens enheter delas in i fyra grupper somövas enhetsvis vardera en gång . Vissa enheter ochbefattningshavare genomgår därutöver särskild övning eller mobiliseringsövningunder året mellan två enhetsövningar. föreslår vidare att övningarna iprincip förläggs till och att ersättning utgår till decivilförsvarspliktiga oberoende av på vilken veckodag övningen genomförs. Den av föreslagna ändringen avövningstiden innebär inte all den nuvarande fredstida tjänstgöringsskyldighetenför civilförsvarspliktiga ökas. Med hänsyn till att tiden för övning enligl förslaget anges i stället för i timmar bör dockviss ändring göras i civilförsvarslagen. Styrelsen framhåller att tillgången på värnpliktsavgångenpersonal sjunker på grund av bl. a. minskande årsklasser av 47-åringar. Dettaförhållande har inte kunnat mötas med tillräckligt ökad rekrytering av kvinnor ochvärnpliktiga från marinen och flygvapnet. Om flera yngre värnpliktiga förs överfrån det militära försvaret till civilförsvaret skulle enligl styrelsen kravenpå antalet utbildade under 1980-lalet kunna bli mindre än vad somgäller med dagens rekryteringsförutsättningar. En sådan föryngring avorganisationen innebär också att de fysiska krav som ställs på personalenlättare skulle kunna tillgodoses. Detta skulle också bli fallet omåldersgränsen för krigsplacering i civilförsvaret sänks från nuvarande 65/60till 60/. Nuvarande förtidsavgångar före 60 ärs älder styrkerbehovet av en sådan sänkning. anser all möjligheterna att ökarekryteringen tUl civilförsvaret av värnpliktiga bör undersökas. Främst bör härviden tidig överföring av s. k. B-dels-värnpliktiga från marinen och flygvapnetprövas. Vidare bör värnpliktiga i yrkesbrandkår generellt beviljas uppskov, ivarje fall i åldern . Utbildnings- och förrådsorganisationen ordning Inom handläggs utbildnings- ochövningsfrågor vid utbildningsbyrån. 1 utbildningsbyrån ingår även befälsskolanoch undsättningsskolan i samt civilförsvarsskolorna i ,och Revingeby. Vid skolorna anordnas kurser i internatform eller meddagliga transporter av elever till och från anläggningarna. Skolorna harheltidsanställda lärare och delvis väl utbyggda utbildnings- ochövningsanordningar. Vid befälsskolan utbildas allt högre befäl samtdeltidsanställda instruktörer. Skolan anlitar den service utbildningsbyrån kanlämna tills civUförsvarsstyrelsen omlokaliseras till . Vid undsättningsskolan och delvis även i Revingebyutbildas vapenfria tjänstepliktiga samt personal ur civilförsvaretsundsättningskårer. Vid undsättningsskolan utbildas vidare manskap fråncivilförsvaret i . Utbildning av befäl och manskap är i övrigtförlagd till civilförsvarsskolorna i , och Revingeby.Utbildning av manskap som inte kan beredas plats på civilförsvarsskolorna skervid provisoriska anläggningar. Viss manskapsulbildning äger också rum i länen. 1 saml Nr 75 och övervakas av men administrerasav länsstyrelsernas försvarsenheter och sköts av lärare urcivilförsvarsstyrelsen saml deltidsanställda instruktörer. Signalskyddsutbildning sker vid totalförsvarets signalskyddsskolai . Civilförsvarets övningsverksamhet genomförs i regel lokaltoch under länsstyrelsernas ledning utom beträffande undsättningskårerna. Förövningar med ledningscentraler och fältstaber ställs övningsledare från civUförsvarsstyrelsentill länsstyrelsernas förfogande. Utbildningen av verkskyddspersonal är densamma somför del aUmänna civilförsvarels personal. Såväl utbildning som övning kangenomföras vid civUförsvarsskolorna, av länsstyrelserna eller efter länsstyrelsensmedgivande av företag som är skyldigt att organisera verkskydd. I sistnämndafall kan civilförsvarsmyndigheterna ge visst biträde. Uppgift om denpersonal-som har genomgått verkskyddsutbild-ning lämnas till resp.länsstyrelse. Civilförsvarets materielhantering i fred leds centralt avcivilförsvars-styrelsen där utrustningsbyrån handlägger materielfrågorna.Materiel anskaffas av . Länsstyrelserna administrerar varoch en inom sill län förrådsverksamheten. Länsstyrelserna svarar för attmobilisering planläggs och genomförs inom länen. För förrådsverksamheten finnsförrådspersonal som huvudsakligen avlönas med medel som ställs tiU förfogandeav . Denna personal är knuten till länsstyrelsernasförsvarsenhet och leds av en byräinspektör (förrådsförvaltare) vid enheten.Denne fungerar också som mobiliseringsplan-läggare och skall handläggaunderhållsärenden i krigsorganisationen. För att tillgodose utbildnings- och övningsverksamhetenlånas materiel ur mobiliseringsförråd inom varjä län. Förslag till ny utbildnings- och förrådsorganisation CivUförsvarsstyrelsens tidigare redovisade förslag tillnytt utbildnings-och övningssyslem förutsätter enligl styrelsens mening ocksåen ny utbildningsorganisation. Endast om utbildningsverksamheten i största möjliga utsträckningförs samman till större enheter är det enligt styrelsen möjligt alt användaavancerade utbildningsanordningar. Genom större utbildningsenheter förbättrasockså möjligheterna att utnyttja goda pedagogiska hjälpmedel. På så sätt höjskunskapsnivån hos eleverna och deras förståelse och intresse för uppgifternaökar. För att ett tillräckligt utbUdningsunderlag för en sådan anläggning skallerhållas måsle utbildningen samordnas inom större områden på samma sätt somvid försöken i Revinge. Undervisningen bör enligt bedrivasi internatform i den mån eleverna inte kan färdas till och frånanläggningen. Beläggningen bör vara sådan att verksamheten kan pågå i helaterminer. De störreanläggningarna ger också bättre förutsättningar för ö v-ningsverksam heten.Övningar kan genomföras med större enheter, vilket inte är möjligt i nuvarandeorganisation. Man kan t. ex. samöva enheter över gruppnivån. Såväl pluton- somgruppchefer får därigenom övning i arbetsledning i en realistisk situation. De angivnautbildningsanläggningarna bör enligt styrelsen samordnas med en tillanläggningarna förlagd förrådsdrift. En samlokahsering av utbildningen ochhanteringen av mobiliseringsmaterielen gör det möjligt att ge utbildningen de materielresursersom behövs. Styrelsen anser att det av ekonomiska skäl inte är möjligt attskaffa särskild materiel endast för utbUdningsändamål. Civilförsvarsstyrelsenframhåller vidare att en samlokalisering av mate-rielservice med utbildningenoch hanteringen av mobiliseringsmateriel också leder till rationaliseringsvinsteroch bättre möjligheter att möta tillfälliga belastningar i verksamheten. Sådanavariationer förekommer för utbildningsservicens del under veckornaoch vissa tider . Eftersom förrädstjänsten inte är tidsbunden i sammaomfattning kan personal härifrån utan olägenhet disponeras om varigenompersonalstyrkan bättre kan anpassas till verksamhetens behov. Denna rörlighetuppnås endast vid relativt stora förrådsenheter. Systemet har i vissutsträckning prövats i Revingeby och har medfört personalbesparingar. Underförsöksverksamheten har det också visat sig att de långa avstånden mellan utbildning.sanläggningenoch avsides liggande förråd inte har varit betungande. Detta beror bl. a. på deökade möjligheterna att planera och kombinera ti'ansporter till flera förrådsamtidigt. anser att en länsvis bedrivenförrådsverksamhet ställer sig dyrare från drifts- och investeringssynpunkt. Civilförsvarsstyrelsenhar vid sina överväganden också berört frågan om konsekvenserna för beredskapenav en samordnad förrådsdrift. Styrelsen utgår därvid från att materielenstillgänglighet är avgörande för beredskapen. Denna kommer enligt styrelsen atti huvudsak vara oförändrad i den föreslagna organisationen. Inga förändringar avsesnämligen ske i ansvaret för beredskap och för planläggning och genomförande avmobilisering. Endast den fredsmässiga hanteringen av materielen förs över tillde föreslagna anläggningarna. Länsstyrelserna kommer enligt förslaget att fåfull insyn i denna verksamhet. Negativt från beredskapssynpunkt kan dock enligtcivilförsvarsstyrelsen vara att viss mobiliseringsmateriel kommer att förvarasvid anläggningarna och användas i utbildning och övning där. Det bliremellertid endast ett litet antal mobiliseringsförråd som berörs av detta. Denstörsta delen av mobiliseringsmaterielen får ligga orörd i sina förråd. Minskningenav antalet förrådsanställda kommer också enligt styrelsen att påverkaberedskapen i viss utsträckning. Denna påverkan blir emellertid förhållandevisliten eftersom de förrådsanställda utgör endast en liten del av den personal som behövs vid mobilisering. påpekar vidare att en förutsättningför att beredskapen inte skall sänkas är att länsstyrelsernas försvarsenheterhar tillräckliga resurser för mobiliseringsplanläggning. har övervägt olika alternativ närdet gäller a n-talet anläggningar och deras lokalisering. Flera faktorer harbeaktats vid dessa överväganden. Långa restider för elever och förrådsarbetslagbör undvikas som antalet anläggningar bör hållas nere. Det förratalar för flera och därmed mindre anläggningar och det senare för ett litetantal stora anläggningar. Styrelsen har från kostnadssynpunkt studeratalternativ med tre, fem, sju och nio anläggningar och har därvid stannat förett altemativ med fem anläggningar. Härigenom uppnås en rimlig avvägning rnellankraven på rationalitet och hänsyn till eleverna. Civilförsvarsstyr-elsensberäkningar ger bl. a. vid handen att en förrådsorganisation där omkring 20 %av materielstocken förvaltas av resp. anläggning är lämplig både från personal-och transportsynpunkt. Ökas eller minskas antalet anläggningar leder detta bl.a. till för hög resp. för låg arbetsbelastning på den som ansvarar förförrådsverksamheten. Transportsträckor mellan central anläggning och förrådsom överstiger bör tillåtas endast i undantagsfall. 1 den föreslagnaorganisationen kan även detta krav uppfyllas. Administrativa skäl talar enligtstyrelsen för en områdesindelning som inte bryter länsgränser. Vidare börelevupptagnings- och förrådsförvaltningsområden sammanfalla. Resvägarna föreleverna gör det dock nödvändigt att i vissa fall hänföra elever från samma läntill två olika upptagningsområden. Av krigsorganisatoriska skäl ansercivilförsvarsstyrelsen det däremot omöjligt att göra motsvarande avvikelserbeträffande förrådsföi-valtningen. Civiltörsvarsstyrelsen anser att en anläggning börförläggas till vardera Stockholms-, . Vidare bören anläggning förläggas till som har stor betydelse frånkommunikationssynpunkt och som svarar för en stor del av civilförsvarets krigsorganisation.Slutligen bör en anläggning finnas i . För kan civilförsvarets anläggning i och för anläggningen i . 1 kan påmotsvarande sätt Katrineholmsskolan tillsammans med förråd i Malmby t. v.användas samt i Sandöskolan vid . 1 måsteemellertid en ny anläggning byggas. föreslår att grundutbildningen avcivilförsvarspliktiga, huvuddelen av övningsverksamheten samt hanteringen avcivilförsvarets materiel i fred skall handhas av vidfem särskilt inrättade anläggningar tor detta ändamål. Motsvarande verksamhetinom länsstyrelserna bör i samband därmed avvecklas. Förslaget innebär att landet kommer att indelas i femområden med var sin utbildnings- och förrådsanläggning. Med vissaavvikelser beträffande upptagningsområdena för elever föreslås områdena få följandeomfattning. Södra områdetr , , , län. Västra områdetr , , och ,samt . C e n-Iralområdelr , ,, , samt . Östra områdetr ,, och . Norra områdetr övriga . Deföreslagna avvikelserna beträffande upptagningsområdena för elever gällerHallands län, där elever från den södra delen föreslås bli utbildade i södraområdet. Vidare bör elever från norra delen av län hänvisas tillcentralområdets anläggning, elever från och elever från norradelen av till östra resp. norra områdets anläggning. Förslagel förutsätter att vissa lokala övningsfält oehförrådsfilialer kommer att finnas vid sidan av de sammanförda anläggningarna. föreslår att de samordnadeutbildnings- och förrådsanläggningarna indelas dels i en utbildningsenhet ochen administrativ enhet under en skolchef, dels i en förrådsenhet under enintendent. Beläggningen vid varje enhet bör enligl styrelsen inte överstiga ca250 elever. Enheterna avses organisatoriskt ingå i utbUdnings- resp.utrustningsbyråerna inom styrelsen. Skolchefen blir enligt förslaget platschef och svarar förplanering och genomförande av utbildnings- och övningsverksamheten samt för deninterna administrationen. Han får vidare direktivrätt över den utbildningsservicesom ingår i förrådsförvaltningen. Intendenten skall svara förmobiliseringsförråden i området, utbildningsservice och materielunderhåll samtför underhåll av fastigheter, mark och vägar. Gemensamma frågor avgörs avskolchefen efter samråd med intendenten. Utbildningen kommer enligt förslaget att till störstadelen förläggas till anläggningarna.