prop · FX0347 · 1974-12-31 00:00:00 — Enligt min uppfattning får kommitténsbedömning av dimensioneringsfrågan anses vara väl avvägd. Med hänsyn till bl.a. SIFU-verksamhetens upp-dragskarafctär måsle verksamheten vara flexibeltuppbyggd och fortlöpande kunna ändras. Det är därför inte möjligt eUerlämpligt alt nu i detalj bestämma den framlida organisationen. Del bör ankommapå industriverket att fortlöpande följa utvecklingen och vidta eller föreslåde åtgärder som kan behövas. Inte minst från personalsynpunkt är del dockangelägel att det i detalj läggs fasl vilka funktioner och vilken personal soraskall omlokaliseras tUl . Jag avser att föreslå Kungl. Majrt att industriverketfår i uppdrag all inkomma med förslag härom. Denföreslagna organisationen för industriverket framgår av en tablå, som torde fåfogas tUl statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 3. Jagansluter mig tUl kommitténs förslag att genomförandet av den nya organisationenbör ske i flera etapper. Den första etappen, som bör genomföras den 1 juli1974, bör i princip omfatta genomförandet av samtliga föreslagna förändringarbortsett från dem som sammanhänger med omlokaliseringen av den operativaenheten tUl . Jag räknar med all omlokaliseringen kan ske i slutet av år1977 eUer . Pågrund av den av mig förordade omorganisationen av SIFU-verksamheten kommerarbetsvillkoren för vissa tjänster vid industriverket och nuvarande SIFU attförändras. Beträffande avtalsbara anstäUnings-och arbetsvillkor avser jag attge det förhandlingsuppdrag som behövs. Jagvill här även något beröra frågan om principerna för finansiering av har föreslagit att frågan blir föremål för utredning.Flera remissinstanser har fört fram motsvarande förslag. Jag är medveten om definansieringsproblem som finns för institut av SIFUrs typ där delföretagsekonomiska intresset sett ur institutets egen synvinkel kravet altfinansiera viss del av verksamheten med egna intäkter i viss ulslräckningkan sägas stå mol andra intressen, bl. a. kravel på alt nå vissa målgmpper t.ex. de mindre företagen. För SIFU har detta i många fall inneburit besvärligaavväg- Prop.1974: 47 41 ningsproblem.Jag avser mol denna bakgrund la initiativ till. en utredning om finansieringsprincipemaför SIFU-verksamhelen. Jagövergår nu tUl att behandla frågan om industriverkets lokalisering. Ienlighet med beslut (NU 1973r 54, rskr 1973r 225) uppdrog Kungl. Majrthösten 1973 ål statskontoret att utreda föralsätlningarna för och effekternaav olika lokaliseringsaltemaliv. Statskontoret har kommit till slutsatsen altindustriverket bör vara lokaliserat tUl . För delta talar delkontaktmönster som verket koraraer alt få när del skall fullfölja denäringspolitiska intentioner statsmakterna uttalat i samband med inrättandet avverket. En omlokalisering av industriverket skuUe kunna äventyra uppnåendet avdessa intentioner. Slalskonlorel finner däremot skäl till att överväga alternativtill en lokalisering i de centrala delarna av . Som exempel på sådanaalternativ anförs vissa förorts- och yllerkommuner i . Samtligaremissinstanser ansluter sig till utredningens bedömnmg alt industriverket börvara lokaliserat till . Avgörande härvidlag har varit all manhar bedömt verkels kontaktbehov vara av sådant slag alt det gör en lokaliseringtill huvudstaden nödvändig. i anser därlUl att desenaste årens befolkningsutveckling i måsle innebära altmotiven för alt avlasta genom ytterligare omlokalisering avstatliga myndigheler bortfallit. För egen del ansluter jagmig tiU statskontorets och remissinstansernas bedömnmg alt industriverket börvara lokaliserat till . Det avgörande skälet för dennabedömning är att industriverket vid en omlokalisering till en ort utanförStockholmsområdet skulle få svårt alt fullgöra de utredande och verkstäUandeuppgifter på det industripolitiska området som stalsmaktema fastställde förverket i samband med dess inrättande. I likhet med statskontoret bedömer jag deregionalpolitiska effekterna av en omlokalisering till en ort utanförStockholmsområdet som så pass begränsade att de inte skulle kunna väga upp deolägenheter som skulle uppstå om industriverkets möjligheter att fullgöra sinauppgifter äventyras. Statskontoret pekardäremot på möjligheten att pröva olika alternativ inom lokalisering i centrala delar. Som exempel på platser som skullekunna komma i fråga nämns vissa förorts- och yllerkommuner inomStockholmsregionen; En lokalisering till en av dessa platser skulle, enliglstatskontoret, visserligen medföra ökade kommunikationskostnader i förhållandetill en lokahsering i centrala delar, men verket skulle fortfarandei stort kunna utnyttja de kontaktmässiga fördelar som följer av enStockholmslokalisering. De ökade kommunikationskostnaderna skall jämföras medde positiva regionalpohtiska effekter som en sådan loka- Prop.1974: 47 42 liseringskulle medföra för ett område med underförsörjning på arbetsställen. Samtliga remissinstanser,med undanlag för i , ställer sig starkt kritiskatill förslaget om förortslokalisering av verket. Statens industriverkunderkänner de antaganden som statskontoret bygger sitt förslag på. Deeventuella regionalpolitiska effekter som en förorlslokalisering skulle medföraskulle enligt verket bli obetydliga som verkets möjligheter altverka som central utrednings- och samordningsmyndighet på det industripolitiskaområdet avsevärt skuUe försvåras och fördyras. SIFU samt personalorganisationernavid de två verken anför liknande synpunkter. i Stockholmslän framför två kriterier" för val av lokaliseringsort dels strävandenaalt sprida arbelsplalsema så att en bättre balans meUan bostäder och arbetsliUfallenaregionens delar erhålles, dels industriverkels kontaktbehov. På grundval häravförordar en lokalisering till . framhållersamtidigt att, om arbetsmässiga och kontaklmässiga skäl gör en centrallokalisering påkallad, det inte torde erbjuda några svårigheter alt finnalämpliga lokaler i . Med hänsyn till altstatskontorets utredning. inte uinehåller någon konkret beskrivning ochbedömning av de lokaliseringsmässiga föratsättningar som gäller för de olikaalternativen inom liksom effekterna för industriverket avresp. altemativ är jag f. n. inte beredd all ta ställning till var inomStockholmsregionen verket bör vara lokaliserat. För att få del nödvändigaunderlaget för en dylik bedömning avser jag ätt föreslå Kungl. Majrt.alt deolika alternativen utreds. Underåberopande av del anförda hemställer jag att Kungl. Majrt föreslår riksdagenatt . 1. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för kursverksamheten m. m. vid statens industriverk, 2. bemyndiga Kungl. Majrt attvidta de övergångsanordningar och åtgärder i övrigt som behövs för förslagensgenomförande. 8 Anslagsfrågor för /75 Förstatens industriverks verksamhet anvisas innevarande budgetår medel dels underförslagsanslaget Statens industriverkr Förvaltningskostnader dels underreservationsanslaget Statens industriverkr Utredningar m. m. SIFU tUlhör, sominledningsvis nämnts (s. 4), de myndigheler som deltar i försöksverksamhetenmed programbudgetering; Följande programindelning gäller t. v. för SIFU. Prop.1974: 47 43 Medelför SIFUrs verksamhet anvisas f. n. under följande anslag. Anslag1 är elt förslagsanslag som tas upp med ett formellt belopp av . Underanslaget redovisas kostnader och intäkter för samtliga program. Som inläktunder anslaget redovisas uppburna avgifter, ersättningar, arvoden etc. och ianspråktågnamedel från anslag 2. Anslag2 är ett reservationsanslag över vilket statens bidrag till SIFUrs verksamhetutgår. Anslag3 är ett reservationsanslag som skaU finansiera investeringar i merkostnadskrävande utrustning. Anslag1 får i princip inte belastas. För att lösa tillfälliga eller säsongmässigalikviditetsproblem för uppdragsverksamheten saml för all t. v. tillgodose behovav rörelsekapital disponerar SIFU en rörlig kredit i riksgäldskonlorel på 4 mUj.kr. Organisationskommitténkonstaterar, som redan nämnts (s. 18), att den hittillsvarande anslags- och redovisningskonstmktionenför SIFU, vUken infördes /73, har visat sig vara en ändamålsenliglösning, som tillgodoser kravet. påbåde flexibilitet i verksamheten ochöverblick och insyn. Kommittén föreslår alt denna konstruktion bibehålls vidintegrationen med de erforderliga ändrade benämningarna på anslagen. Jagansluter mig till organisationskommitténs bedömning av den nuvarandeanslagskonstruktionens ändamålsenlighet. Delta gör att jag förordar att deberörda anslagen i stort bibehålls i sin nuvarande utformning med erforderligaändringar av benämningarna. Jag anser också att försöksverksamheten med programbudgeteringbör fortsätta. Verksamheten bör såsom vara indelad i programmen allmännatjänster, kursverksamhet och teknisk facktjänst. Vidarebör industriverket, liksom nuvarande SIFU, för att lösa tillfälliga ellersäsongmässiga Ukvidiletsproblem-inom SIFU-verksamheten t. v. få disponera enrörlig kredit i riksgäldskonlorel på 4 milj. kr. Motdenna bakgrund kommer jag i del följande förorda alt medel för industriverketsverksamhet för /75 anvisas under följande anslag. Statensindustriverkr Utredningar m. m. Statensindustriverkr Kursverksamhet m. m. Statensindustriverkr Bidrag tiU kursverksamhet m. m. Vidareföreslås vissa kostnader bli bestridda från anslaget Företags-ochbranschfrämjande åtgärder. 1973/74Anslag 8 200 000 1974/75Förslag 13 374 000 mrättades (prop. 1973r 41, NU 1973r 54, rskr 1973r225). Verket är central förvaltningsmyndighet för ärenden som rör industri,hantverk och energiförsörjning saml mineralhantering utom såvitt avserförvaltning och upplåtelse av statens gruvegendom. Vidare är verketchefsmyndighet för bergsstaten, spräng-ämnesinspeklionen och . Industriverketleds av en styrelse med generaldirektören som ordförande. Inom verket finnsfem byråer, nämligen planerings- och utredningsbyrån, industribyrån,energibyrån, mineralbyrån samt administrativa byrån. Till verket är knutna ettråd för mindre och medelstora förelag, ett expertråd för långsikliga prognoser,en rådgivande av farligt gods och en hemslöjdsnämnd. Beräknad ändring 1974/75 -1- 3 303 000, \- 3 595 000 -\- 5 000 -t- 15 000 -t- 60 000 (även utrikes resor) -}- 810 000 -f 873 000 -f 50 000 -f 359 000 (150 000) (150 000) (150 000) Mervärdeskatt för sand-. -f 200 000 -f 200 000 -f-4 428 000 -1- 5 174 000 Medhänvisning liU uttalandet i prop. 1973 r 41 (s. 150) att den personalstal sombehövs för de uppgifter som ålagts verket bör byggas upp successivt, framhållerindustriverket inledningsvis att de för innevarande budgetår tillgängligatjänsterna inle är tillräckliga för all verket skall kunna fullgöra samtligaanförtrodda arbetsuppgifter och föreslår följande förstärkningar. Prop.1974: 47 45 Pris- och löneomräkning m. m. avser höjt lönekostnadspålägg. I fråga om planerings- ochutredningsverksamheten räknar industriverket med krav på successivt ökandeutredningsinsatser och hänvisar bl.a. tUl Kungl. Majrts lämnadeuppdrag alt utreda förhållanden och utvecklingstendenser inomlivsmedelsindustrin. Planerings- och utredningsbyråns sektion förbranschfrågor skall svara för såväl verkels egna branschutredningar som ulförade utredningar som Kungl. Majrt uppdrar ål verket. Verket föreslår altsektionen förstärks med fem tjänster som handläggare, en assistenlljänst och entjänst som kontorsskrivare. Sektionen för långsikliga prognoser, som har tilluppgift bl. a. all vidareutveckla underlagsmaterialet tilllångtidsutredningens induslriavsnilt, bör förstärkas med två tjänster somhandläggare och en assistenlljänst. För sektionen för aUmänna industripolitiskafrågor föreslås tre ytterligare tjänster som handläggare och en kontorsskrivartjänst,främst för småförelagsområdel och för remissverksamheten rörandelokaliseringsärenden. Vidare föreslår verket att två handläggartjänsterinrättas för internationella ärenden och en handläggartjänst inrättas för alltillgodose verkels behov av kvalificerad statistisk service. Byrån börtillföras även en ytterligare bilrädestjänst (-M . Industribyråns sektion förfinansiellt stöd bör förstärkas med en handläggartjänst, avsedd förhandläggning av ärenden om särskilt stöd i glesbygden, och en bilrädestjänst (-\-. , som bedömer detsom väsentligt alt verkels resurser på elsäkerhetsområdet byggs ut, förslåralt energibyråns sektion för säkerhets- och behörighetsfrågor förstärks medytterligare fem tjänster som handläggare, avsedda för uppgifter rörande detsvenska och internationella standardiseringsarbetet, behörighetsärenden,utarbetande av: föreskrifter och anvisningar på slarkströmsområdel, tillsyn av elmateriel,som inle är underkastad provningstvång, saml utarbetande av säkerhetsföreskrifterm. ( -f438 . Mineralbyrån svarar bl. a. förkanslifunktionen ål . föreslåratt byråns sektion för statens gruvegendom förstärks med en tjänst somhandläggare, avsedd för frågor rörande tekniska utredningar och ekonomiskabedömningar av brylvärdheten hos av staten ägda utmål och uppföljnmg av prospekteringsverksamheten.Byrån bör vidare tUlföras en tjänst som handläggare för alt biträda medallmänna bergstekniskt betonade göromål, även berörande kontinenlalsockeln (-j-162 000 kr. Den administrativa byrånföreslås bli utökad med två handläggartjänster för resp. ekonomifrågor ochgemensamma administrativa göromål. Byråns sektion för personal- ochservicefrågor föreslås bli tillförd två tjänster som assistent, en bilrädestjänstoch en tjänst som expeditionsvakt (-f . Prop.1974: 47 46 räknar för deföreslagna nya tjänsterna med behov av medel för ökad reseverksamhet (-1-55 000kr.) och för expenser (-f . föreslår vidareatt de medel för mervärdeskatt i samband med sand-, grus- och stentäkter, sominnevarande budgetår är upptagna under anslaget Statens gruvegendom, nästabudgetår anvisas över anslaget för förvaltningskostnader, eftersom verkethandlägger hithörande frågor. Verket räknar härvid med oförändrat belopp av200 . Medhänsyn till alt de närmare formerna för den av statsmakterna beslutadeintegrationen av SIFU i industriverket utreddes av en särskildorganisationskommitté, har verket inte i sin anslagsframställning ansett sig börabeakta de organisatoriska, personella och kostnadsmässiga följder somintegrationen kan komma all få för verkels del. Underinnevarande budgetår, som är verkets första, har uppbyggnaden av verket avnaturliga skäl varit elt dominerande inslag i dess verksamhet. Redan nu kan eraellertidkonstaleras att ell värdefullt arbete påbörjats inom del område avnäringspolitiken som statsmakterna har stakat ut för verket (prop. 1973 r 41,NU 1973 r 54, rskr 225). På utredningsområdet har sålunda på verkets initiativen inputoutput analys ulförts av effekterna på industriproduktionen ochsysselsättningen vid olika former av ransonering, av oljetillförseln.Utredningar har påbörjats rörande de mindre och medelstora företagens föratsättningaroch problem. Ett utvecklingsarbete har inletts för att utarbeta riktlinjer förden ökade satsningen på förelagsservice vid företagareföreningarna. Majrthar vidare uppdragit ål verket att göra utredningar rörandelivsmedelsindustrin och den plaslbearbetande industrin samt att medverka vid enuppdatering av tidigare gjorda framtidsbedömningar för textil- ochkonfektionsindustrierna. Denfortsatta uppbyggnaden av verket bör som jag anförde i prop. 1973 r 41 (s. 150)ske successivt. Vid sin tillkomst den 1 juh 1973 tiU-fördes verket 39 nyatjänster. Jag har för nästa budgetår beräknat medel för ytterligare 42 tjänsterunder della anslag. Som en följd av mittställningstagande till de organisatoriska formerna för SIFUrs integration iindustriverket överförs 13 tjänster från nuvarande SIFU tUl industriverketcentralt. Av dessa tjänster avses sex bli placerade vid industribyrån och sju.vid administrativa byrån. Jag har härför beräknat ett sammanlagt medelsbehovav 1,1 milj. kr. under nästa budgetår. Statsmakternahar fattal beslut om godkännande av den internationella överenskommelsen omtransport av farligt gods (prop. 1973r 143, TU 1973r 24, rskr 1973r 334).Industriverket har härigenom fått vik- Prop.1974: 47 47 ligasamordningsfunktioner såväl vad avser det nationella säkerhetsarbetet, som vadavser svenskt deltagande i motsvarande arbete på del internationella området.Till verket har, som redan angivits, knutils en rådgivande farligt gods. För industriverkets uppgifter i samband härmed har jagberäknat medel för tre handläggare och ett bUräde. Jagfinner det särskUt viktigt att verket erhåller ökade resurser för prognos- ochutredningsverksamhet på energiområdet. Verkels nuvarande personal för dennaverksamhet svarar f. n. för sekreteriatsfunk-tionerna åt energiprognosutredningen(I 1972 r 03), som beräknas avsluta sitt arbete under senare delen av år 1974.Därefter skall ansvaret för prognos- och utredningsuppgifterna överföras tUlverket. Jag har nästa budgetår räknat medel för ytterligare fem handläggare ochtvå biträden för detta ändamål. Som exempel på angelägna frågor som industriverketbör la upp inom ramen för sina nu förstärkta resurser kan näranasvidareutveckling av en ekonomisk modell över energins roll i den totala samhäUsekonomin,regional energiplanering och bevakiung av den internalionella utvecklingen påenergiområdet. Ilikhet med industriverket bedömer jag det som angeläget all verket kan tUlförasytterligare resurser för elsäkerhetsfrågoma. Jag beräknar nu medel för ytterhgaretre handläggartjänster härför. Vid min beräkning av medel till industriverketsulredningsanslag i det följande har jag tagit hänsyn även till behovet av tUlfälligautredningsinsatser på elsäkerhetsområdet. Iövrigt har jag beräknat medel för fyra handläggare och två biträden vidplanerings- och utredningsbyrån, ett.biträde vid industribyrån, två handläggarevid mineralbyrån samt två handläggare och fyra biträden vid administrativabyrån. Vidbifall till mina förslag skulle antalet tjänster vid verket, exkl. den personalsom svarar för administrationen av det tidsbegränsade, omställningsstödet,nästa budgetår uppgå till 153 fördelade på byråer enligl följandesammanställning. Medhänvisning liU samraanslällningen beräknar jag anslaget till . Jaghemställer att Kungl. atttUl : Förvaltningskostnader för /75 undertrettonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . : Utredningar m. m. 1973/74Anslag 2 200 000 1974/75Förslag 2 730 000 Frånanslaget bestrids kostnader för experter och tillfällig personal m. m.,reseersättningar och publikationstryck saml övriga kostnader som hänger sammanmed utredningar, informations- och kontaktverksamhet inom verketsämbetsområde. Vidare bestrids från anslaget kostnader för den personal somsvarar för administration av programmet för omstäUningsfrämjande åtgärder förvissa industribranscher och för uppsökande verksamhet inom ramen för dellaprogram. Innevarandebudgetår har under anslaget medel beräknats för bl. a. branschutredningar,utredningar rörande mindre och medelstora förelag, särskilda undersökningarbeträffande energiprognoser, långsikliga induslriprognoser, metod- ochprogramutveckling av förelagsservice saml informations- och kontaktverksamhetmed företagareföreningarna. Industriverketframhåller inledningsvis alt verket börjat sin verksamhet och därför iviss utsträckning saknar sedvanligt bakgrundsmaterial för en bedömning avanslagsbehovet. Verket påpekar att del även under normala betingelser är svårtatt exakt förutse behovet av medel av ifrågavarande art och än mindrefördelningen av resursema på specifika användningsområden och projekt. Industriverketräknar för /75 med ett sammanlagt medelsbehov av 3 065 000 kr.under detta anslag. Verket har härvid beräknat medel för följande områden ochaktiviteter. Kostnadernaför sektionen för strukturstöd inom industribyrån bestrids från detta anslag.Sektionen, som f. n. består av sju personer, svarar för administrationen avtidsbegränsade omstäUningsfrämjande åtgärderna. För verksamheten vid dennasektion beräknas kostnaderna uppgå till . nästa budgetår.Industriverket erinrar i sammanhanget om att slmklurslödet byggts ut efter handoch att verksamheten därför inte kan förväntas bli fullt organiserad förrän ibörjan av . Delhar förutsatts all medel från utredningsanslaget skall finnas tillgängliga försärskilda utredningar, anUlande av konsulenter och experter m. m. inomplanerings- och ulredningsbyråns verksamhet. 1974: 47 49 saknaregen erfarenhet från denna verksamhet och måste därför grunda sin uppfattningpå antaganden om den sannolika utvecklingen. Verket har då funnit att 1 milj.kr. bör reserveras för här angivna ändamål. Inomramen för anslaget beräknar industriverket vidare elt behov av . förall täcka kostnaderna för särskilda utredningsinsatser i samband med energiprognosverksamheten,för utvecklingsinsatser i samband med företagareföreningarnas uppsökandeverksamhet m. m. Enligtgällande författningar åligger det industriverket bl. a. all utfärdaföreskrifter och anvisningar på det elektriska slarkströmsområdel. Del hardärvid visat sig lämpligt alt verket samarbetar med elektriskakommission (SEK) i dess utarbetande av normer (SEN-nor-mer). Dennanormverksamhet underlättar i väsentlig mån verkets arbete då verket enligt denav statsmakterna godtagna "reference to slan-dards"-principen i sinasäkerhetsbestämmelser kan hänvisa lUl SEN-norm i stället för att utarbeta egnaregler. En sådan ordning fömtsätter emellertid alt verket utöver sinatjänstemän kan knyta konsulter och experter till sig med uppdrag alt för verketsräkning dellaga i normarbetet eller alt granska framlagda utkast till normer.Industriverket pekar även på betydelsen av att man från svensk sida skallkunna deltaga i det internationella samarbetet på elslandardiseringens område,liksom att verket får nödvändiga resurser för handläggning av el-säkerhelsfrågor.Utöver den fasta personalen beräknar verket behovet av medel för utredningar pådessa områden till . Föranlitande av expertis i fråga,om brandfarliga och explosiva varor beräknarverket elt behov av . Industriverketföreslår att de . som innevarande budgetåret har anvisats underanslaget Statens gruvegendom för förvaltaings- och utredningskostnadcr isamband med handläggningen av ärenden om tillstånd tiU sand-, grus- och stentäklpå kontinentalsockeln, förs över till mdustriverkets utredningsanslag, eftersomhandläggningen av dessa ärenden ankommer på industriverket. Industriverketkonstaterar att den hittillsvarande täktverksamheten på kontinenlalsockeln inteskett särskilt planmässigt och att det kan befaras alt fortsatt täktverksamhetmedför obotliga skador på miljön. Med hänsyn till detta och till altefterfrågan på sand, grus och sten i stigande omfattning riktar sig mot detillgångar som finns på kontinentalsockeln finner verket det ofrånkomligt althithörande frågor kartläggs och närmare undersöks i kemiskt, tekniskt ochekonomiskt hänseende. Verket bedömer all dessa undersökningar, som måsteulföras' av utanför verket slående expertis, kommer all.kosta . Industriverketframhåller att täktverksamheten kan beräknas tillföra staten stigandeinkomster, allteftersom de exploalerbara tillgångarna minskar på land. 4 1974.1 saml Nr47 Prop.1974: 47 50 Riktiinjerna för industriverkets utredningsverksamhet ochanvändningsområdet för detta anslag har redovisats i prop. När det gäller beräkningen av medelsbehovet för nästabudgetår finner jag de prioriteringar som industriverket har gjort vara i stortsett välgrundade. Jag beräknar för /75 ett sammanlagt medelsbehovunder detta anslag av . I enlighet med verkets förslag har jag härvid under dettaanslag beräknat medel för verkets utrednings- och förvaltningskostnader i sambandmed handläggningen av ärenden om tillstånd till sand-, gras- och stentäkl på kontinenlalsockeln. Vid min behandhng av verkels anslag tillförvaltningskostnader har jag berört frågan om ytterligare resurser för verketsarbete på elsäkerhetsområdet. Den beräknade anslagsökningen bör göra detmöjligt alt tillgodose behovet av resurser för tillfälliga utredningar på dellaområde. Jag vill även betona viklen av de utvecklings- och utbUdningsinsatseri samband med företagareföreningarnas uppsökande verksamhet, som verket skallsvara för.