prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — I posten övriga ändamål ingår diverse kompletteringar och ombyggnader av produktionsanläggningar, inköp avvattenfall och fastigheter samt förvärv och finansiering av företag fördistribution av elektrisk energi. Medelsbehovet under budgetåret1974/75 beräknar jag till 26,8 milj. kr. Medelsförbrukningen förpågående utbyggnad av Trollhätte kanalför trafik med fartyg med 5,3 m djupgående beräknar jag till 16,2 milj. kr. Vattenfallsverketdisponerar under innevarande år en rörligk r e-d i t i av 250 milj. kr. Vid min redovisning förra åretav förevarande anslag (prop. 1973: 1 bU. 144) anmälde jag att verket undersökte olika möjligheter att på längre sikttillgodose behovet av rörelsemedel. Verket har lämnat en redogörelsehärför i anslagsframställningen för /75. behov av likvida medel ochmedel för kortfristiga fordringar, inventarier, fordon,byggnadsmaskiner, material, bränslen m. m. finansieras huvudsakligen med etttidigare anvisat investeringsanslag, rörlig kredit och egna medel genomavskrivningar och avsättningar. Några regler för hur rörelsemedelsbehov avskilda slag skall fördelas på olikafinansieringskällor finns inte. Verket har lämnat förslag tUl principer härför.Därvid har förutsatts att stadigvarande behov av inventarier, fordon, byggnadsmaskineroch material samt vissa bränslen skall finansieras med medel fråninvesteringsanslaget tUl kraftstationer m.m. TUlämpning av dessa principer fr. o. m. /75 skulle innebära,att anslaget behöver räknas upp med 200 milj. kr. kan den rörligakrediten räknas ner med 150 milj. kr. tUl 100 mUj. kr., soiTi bör stå till förfogande för täckning i första hand av tUlfälligavariationer i rörelsemedelsbehovet. Riksrevisionsverkethar förordat viss ändring i vattenfallsverkets förslag till finansiering av rörelsemedel. Efter samråd med chefen för finansdepartementethar jag kommit till uppfattningen att formerna för finansiering av verkets rörelsekapital bör bestämmas i samband med ställningstagandenatill budgetutredningens framlagda förslag (SOU 1973: 4346). I avvaktanhärpå bör verkets tiUkommande behov avrörelsemedel liksom hittUls finansieras över rörlig kredit. I enlighet härmedförordar jag att verket under nästa budgetår får disponera en rörlig kredit av300 milj. kr. projektreserv består nu av två gasturbinerom tillsammans ca 150 MW och med en beräknad anläggningskostnad av 80 milj. kr.Projekten kan med stöd av bemyndigande (prop. 1972: 2, NU 1972:1,rskr 1972: 14) tas in i verkets utbyggnadsprogram 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 210 under löpande budgetår medutnyttjande av den medelsreserv som finns under anslaget. Med hänsyn tillovissheten f. n. beträffande den framtida belastningsutvecklingen anser verketatt projektreserven bör tillföras ytterligare ett objekt. Som lämpligt objektföreslår verket ett tillkommande aggregat i i Luleälv. Aggregatet är planerat för en effekt av 230 MW och anläggningskostnadenär beräknad till 75 milj. kr. Som jag redanhar framhållit är utvecklingen på energiområdet svår att överblicka. Jaghar därför inte något att erinra mot en förstärkning av vattenfallsverketsprojektreserv som en beredskapsåtgärd inför en oförutsedd ökning i efterfråganpå elektrisk energi. Jag förordar således att projektreserven utökas med detföreslagna aggregatet i . Med hänvisning till mina nu gjordaställningstaganden förordar jag att investeringsanslaget Kraftstationer m. m.tas upp med 1 480 milj. kr. Beloppet har beräknats med beaktande av atten marginal utöver investeringsramen bör finnas för att möjliggöra en sådanökning av vattenfallsverkets investeringar under löpande budgetår som kanpåkallas av konjunkturmässiga skäl eller annars från kraftförsörjningssynpunkt.Medelsreserven under anslaget uppgår nu tUlca 160 mUj. Någon uppräkning härav behövs t. v. inte. Jag övergår nu tillatt redovisa mina ställningstaganden till vattenfallsverkets övriga förslagför nästa budgetår. I Forsmarkbyggs f. n. en kärnkraftstation med två aggregat om vardera ca 900 MW.Anläggningen uppförs av Forsmarks kraftgrupp ÄB,i vilket staten genom vattenfallsverket äger av aktiema och Mellansvenskkraftgrupp ÄB . Enligt konsortialavtalet (prop. 1971: 145 s. 5153) skallbolagets verksamhet förutom med aktiekapital finansieras med externa lån och i mån av behov lån från delägarna. För lån som tas upp på den allmännakapitalmarknaden skall lämnas säkerhet i form av penninginteckningar i bolagetsfasta och lösa egendom eller säkerhet som delägarna ställer i proportion tillsina aktieinnehav. Maj:t harbemyndigande att medge vattenfallsverket att teckna borgen för lån tUl bolag, i vilka verket förvaltar statensaktier, intill ett belopp av 598 milj. kr. 1972: 85, NU 1972: 35, rskr1972: 198), varav högst 60 milj. kr. för lån till distributionsbolag. borgensåtaganden för lån till Forsmarks kraftgrupp ÄB har t. v.upptagits 200 milj. kr. i avvaktan på definitiva finansieringsplaner. Verkethar nu begärt att detta belopp skall höjas. Den totalakostnaden för Forsmarksbolagets båda aggregat, inkl. första bränslesats,beräknas enligt aktuella kalkyler prisnivå bli 3 380 mUj. kr.Bolaget räknar med att kimna täcka härav med aktiekapital. Närmare 2900 milj. kr. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 211 med lån, varav 2 160 milj. kr.svarar mot statens andel i bolaget. Enligt gäUandeordning (prop. 1972: 1 bU. 15 s. 126) skall beloppsramen för vattenfaUsverketsborgensåtaganden bestämmas med utgångspunkt från det långsiktigaupplåningsbehovet för berörda bolag. I enlighet härmed bör borgensramen räknasupp med 1 960 mUj. Jag har därvid tagit hänsyn tUl att ett lånebelopp om200 milj. kr. för Forsmarks kraftgmpp AB redan ingår i nuvarande borgensram. Med hänvisning tillvad jag nu har sagt förordar jag att Kungl. Maj:t föreslår attbemyndiga Kungl. Maj:t att medge vattenfallsverket att teckna borgen för lånintill sammanlagt 2 558 mUj. kr., varav högst 60 milj. kr. för lån tiUdistributionsbolag. Jag vill slutligen anmäla fråga om viss ändringinom vattenfallsverkets organisation.Verkets nuvarande huvudorganisation fastställdesår i enlighet med de riktlinjer som hade förordats i prop. 1961: 163 (SU1961: 162, rskr 1961: 368). Enligt dessa riktlinjer skulle verket under styrelsen ledas av en direktion bestående avgeneraldirektören och fem direktörermed linjechefs ställning samt en planeringschef med stabsfunktion. Avdirektörerna skulle en svara för de administrativafunktionerna, en för byggnadsteknik, en för elektroteknik, en för värmeteknikoch en för drift och förvaltning. Verkets lokala förvaltningar, under ledningav kraftverksdirektörer, skulle sortera under chefen för huvudavdelningen driftoch förvaltning. Den nya organisationen genomfördes och harsedan vidareutvecklats. Således har funktionerna elteknik och värmetekniksammanförts till en huvudavdelning, el- och värmeteknik. En tjänst som tekniskdirektör i numera lönegraden Cp 4 har därefter hållits vakant. Vidare harvissa lokala förvaltningar slagits samman och en ny lokalförvaltning värmekraftverken inrättats med huvudkontor i och produktionsavdelningari , , , , och Forsmark. Den snabbtökande värmekraftproduktionen och tillkomsten av storakärnkraftverk med dominerande betydelse för leveranssäkerhet och ekonomiställer ökade krav från verksledningens sida på direkt insyn, styrning ochkontroll av denna verksamhet. har därför fattatprincipbeslut om att organisatoriskt bryta ut värmekraftproduktionen urhuvudavdelningen drift och förvaltning och inrätta en särskild huvudavdelningför denna funktion. Med hänvisning härtill har verket hemställt att den vakantatjänsten som teknisk direktör i Cp 4 får utnyttjas för befattningen som chefför den nya huvudavdelningen. En tjänst som kraftverksdirektör i Cp 4 kandärvid utgå ur verkets personalförteckning. Inrättandet aven särskild huvudavdelning för värmekraftproduktion finner jag vara en riktigåtgärd i verkets strävanden att anpassa organisationen till de förändringarsom verksamhetsområdet successivt un- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 212 Åtgärden synes också liggaväl i hnje med de principiella tankegångar som låg till grund förstatsmaktemas beslut om ny huvudorganisation för verket. En tjänst förchef för huvudavdelning i Cp 4 bör således inrättas vid verket. En tjänst förteknisk direktör i Cp 4 och en tjänst för kraftverksdirektör i Cp 4 börsamtidigt utgå ur organisationen. Detaljutformningenav den nya huvudavdelningens interna organisationövervägs f. n. inom vattenfallsverket. Om det därvid visar sig finnas behovav ytterligare tjänster, vilkas inrättande kräver medverkan, tordeKungl. Maj:t få återkomma till härom. Jag hemställer att Kungl. 1. medge att får disponera en från . ökad röriigkredU i , 2. bemyndiga Kungl. Maj:t att medge attteckna borgen för lån intill sammanlagt 2 , varav högst . för lån tUldistributionsbolag, 3. bemyndiga Kungl. Maj:t att vid inrätta entjänst för chef för huvudavdelning i Cp 4, 4. till Kraftstationer nt. m. för /75 anvisa ettinvesteringsanslag av 1 . 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 213 G: 3 Förvaltningsbyggnad för domänverket Nyttanslag (förslag) 4 500 000 Enligtstatsmakternas beslut skall domänverkets centralförvaltning flytta tiUFalun/Boriänge (prop. 1971:29, InU 1971:15, rskr 1971: 196). Maj:t beslöt att centralförvaltningenskulle omlokaliseras till . För budgetåret1974/75 föreslår domänverket att ett anslag av 4,5 milj. kr. ställs tillförfogande för projektering och inköp av tomt för förvaltningsbyggnad i tomtaltemativ diskuteras f. n. I frågor rörande byggnaden skerkontinuerligt samråd med . De totala byggkostnaderna, exkl.kostnader för tomt, uppskattas f. n. till 2025 milj. kr. Efter beslutet attförlägga domänverkets centralförvaltning tUl har Kungl. Maj:t den 5 juni1973 uppdragit åt verket att inkomma med förslag till lämplig plats för nyförvaltningsbyggnad och att i samråd medbyggnadsstyrelsen inkomma med förslag till byggnadsprogram och meduppgift om projekteringskostnader. Under /75 bör medel finnastillgängliga för inköp av tomt och för projekteringskostnaderna, så attarbetet med den nya förvaltningsbyggnaden snabbt kan komma i gång. Jag haringen erinran mot det av verket föreslagna beloppet för nämnda ändamål. Jag hemställer att Kungl. att till Förvaltningsbyggnad för domänverket för budgetåret 191 A/15 anvisa ett investeringsanslag av . 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 214 II: 17. Byggnadsarbeten förteknisk utveckling m. m. 1972/73 Utgift 3 471015 BehåUnmg 614 527 1973/74Anslag 2 600 000 1974/75 Förslag 3266 000 Från förevarandeanslag bestrids kostnader för byggnadsarbeten vid vissa myndigheter inom industridepartementets verksamhetsområde. räknar med en medelsförbmkningav 4,4 mUj. under anslaget för /75. Maj:t uppdrogden åt att utarbeta byggnadsprogram för ettmanöver- och våglaboratorium vid statens skeppsprovningsanstalti . inkom med dettabyggnadsprogram. Laboratoriet omfattar en vattenbassäng med måtten 85 m x 40 mmed utrustning för undersökning avfartygsmodellers manöver- och styrningsegenskaper vid gång i regelbundnaoch oregelbundna vågor. Det förläggs i omedelbar anslutning till anstaltenskontorsbyggnad. Den totala programytan beräknas till . Kostnaden förlaboratoriebyggnaden uppskattas av till . i prisläget den 1 april 1973.Byggnadsarbetena kan påbörjas ochlaboratoriet beräknas då vara klart . inkom medframställning om medel för att utföra en förberedande utsprängning avgrunden till laboratoriet för att få en klarare uppfattning av berggrundensbeskaffenhet för upprättande av bygghandlingar. För detta ändamål erfordras 1,2milj. under innevarande budgetår. Jag har inget att erinra mot de avbyggnadsstyrelsen föreslagna ändringarna av kostnadsramarna förpågående byggnadsobjekt. Jag bedömer detvara angeläget att det föreslagna manöver- och våglaboratoriet vid statens skeppsprovningsanstalt kommer till stånd. Sjösäkerhetenställer ökade krav på vår kunskap om stora tankfartygs manöveregenskaper itrånga farvatten och varvsindustrins konstruktionsarbete med tekniskt komplicerade fartyg kräver tillgång tilllaboratorieresurser för utprövning av farthållningsförmåga ochsjöegenskaper. Med hänsyn till angelägenheten av att laboratoriet kan kommatill stånd utan onödigtidsutdräkt bör byggnadsobjektet redan nu anmälas för . Jag har intet att erinra mot den av byggnadsstyrelsengjorda kostnadsuppskattningen. I gällande investeringsplan bör föras upp en nykostnadsram för nybyggnad av manöver- och våglaboratorium vid statensskeppsprovningsanstalt av . i prisläget den 1 aprU 1973. I avvaktanpå att projekteringen förts fram längre bör dock den angivna kostnadsramenbetraktas som preliminär. För en förberedande utsprängning av grunden börinnevarande budgetår anvisas 1,2 milj. kr. Maj:t har den 20 december1973 uppdragU åt att projektera laboratoriet t. o. m.förslagshandlingar och att förbereda utsprängning av grunden. Jag kommersenare denna dag att anmäla frågan om medel på tiUäggstat tillriksstaten för innevarande budgetår för sprängningsarbetena. Jag förordar att medel för nästa budgetår anvisasenligt följande investeringsplan och anslagsberäkning. Investeringsplan(I OOO-tal kr.) Beräknad /74 1974/75 Bygg-Far stån dig- är- stål- man, lande år-män. Byggnadsarbeten vid Malåträsk för Nybyggnad av kärnarkiv, etapp II Tillbyggnader för kontor och verkstad av manöver-och våglaboratorium 3 770 7 7501 Om- och tillbyggnad av laboratorium Markförvärv 1200 40001 7411 7601 2000 400 7210 7402 1973:1 Bilaga 15 Industridepartementet 216 Anslagsberäkning(1 OOO-tal kr.) Anslag1974/75 (förslag) kr., soiu föreslås bli anvisade på tilläggsstat . Jag hemställer att Kungl. att tillByggnadsarbeten för teknisk utveckling m. m. för /75 anvisa ett investeringsanslag av . Fonden för statens aktier VI: 1.Teckning av aktier i Nytt anslag (förslag) 20000000 Vid min anmälan av anslaget Medelstillskotttill Aktiebolaget har jag redovisat behovet av att bl. a. ökaaktiekapitalet i . För ändamålet bör anvisas 20 mUj. kr.Jag hemställer att Kungl. att tillTeckning av aktier i för /75 anvisa ettinvesteringsanslag av . Vad föredraganden sålunda medinstämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:tKonungen. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 217 Tekniska attachéer m. m. Kommittéer m. m. Bidrag till vissa internationella organisationer 155 000 13 513 000 Industri m. m. 23 Förvaltningskostnader *8 200 000 23 Utredningar m. m. *2 200 000 23 1 670 000 25 Företags- och branschfrämjande åtgärder *14 100 000 46 Kostnader förräntebefrielse vid strukturgarantier till företaginom vissa industribranscher 1 275 000 47 Täckande avförluster på grund av strukturgarantier till företaginom vissa industribranscher 1 000 48 Främjande av hemslöjden 000 : 49 Uppdragsverksamhet *1 000 49 Främjande av företagsutveckling *8 900 000 49 Utrustning *500 000 49 Medelstillskott till Norriandsfonden 5 000 000 51 Statliga kreditgarantier tillvarvsindustrin, m. m. C. Bergsbruk m. m. Kartarbeten m. m. *9 975 000 *4 037 000 105 3 205 000 107 Kostnader för vissa nämnder 43 000 107 Främjande av landsbygdenselektrifiering 9 000 000 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 218 Teknisk utveckling m. m. 112 Styrelsenför teknisk utveckhng: 113 Tekniskforskning och utveckling 191 000 000 125 Drift av forskningsstationer 1 000 126 Skeppsteknisk forskning ochutveckling 14 000 000 128 Utrustning 6 000 000 131 : Uppdragsverksamhet 1 000 134 Bidrag till statens provningsanslalt 7 040 000 134 : Justeringoch ädelmetaUkontroll 7 936 000 135 Statens provningsanstah: Utrustning 8 005 000 137 Statens skeppsprovningsanstah: Uppdragsverksamhet 1 000 140 Bidrag till statensskeppsprovningsanstalt 2 360 000 141 Statens skeppsprovningsanstalt:Utrustning 12 350 000 142 Bidrag tillIngenjörsvetenskapsakademien 745 000 142 Bidrag till 3 250 000 144 Atomenergiverksamhet inom Aktiebolaget 47 900 000 150 Utvecklingsarbete rörande utvinningav uran 2 400 000 151 Särskilda säkerhetsarbeten inomkärnenergiområdet 9 200 000 152 Internationellt atomenergisamarbete 4 930 000 154Medelstillskott tih Aktiebolaget 15 000 000 159 Europeiskt rymdsamarbete m. m. 162 Nordisk fond för teknologi ochindustriell utveckling 4 500 000 163 Finansiering av statensutvecklingsfond 168 Ersättning till domänverkets fond för utgifter för Summaför driftbudgeten 496 420 000 170 Byggnader och utrustning 13 400 000 179 Kraftstationer m. m. 213 Förvaltningsbyggnadför domänverket 4 500 000 214 Byggnadsarbetenför teknisk utveckling m. m. Fonden för statens aktier 216 Teckning av aktier i 20 000 000 Summaför kapitalbudgeten 1 521166 000 Totalt för industridepartementet 2 017 586000 Bilaga16 till statsverkspropositionen 1974 Prop.1974:1 Genom enändring av'departementsorganisationen har ärenden avseende bl. a. kommunerna samtregional indelning och förvaltning förts från civUdepartementet, som upphört, till det nyinrät tade kommundepartementet.. . Till kommundepartementetsarbetsområde hör ärenden om länsstyrelserna, de lokala skattemyndigheterna ochkronofogdemyndigheterna samt de ärenden rörande kommuner, landstingskommuneroch administrativ indelning som inteankOmmer på annat departement. I departementet handläggs vidare ärendenom brandförsvar och beredskap för oljebekämpning till havs. Departementet ärorganiserat med ett sakområde för organisations- och anslagsfrågor förlänsstyrelserna m. m., ett för personalärenden m. m. och ett för kommunalafrågor. Departementets planerings- och budgetsekretariat svarar bl. a. förviss utredningsverksamhet. Statsmakternabeslöt om åtgärder för att fullfölja kommunindelningsreform.Beslutet innebar att indelningsändringar enligt planerna för länens indelningi kommuner skulle genomföras senast /74. Den 1 Januari 1971var 190 av landets enligt planerna 273 kommuner och kommunblock färdigbildadekommuner. Genom beslut färdigbildades /74 kommuner inom ytterligare 80 kommunblock.Inom återstående tre kommunblock har sammanläggning ej skett vid årsskiftet1973/74, eftersom frågor som hänger samman med den kommunala indelningeni berörda områden måste utredas ytterligare. Landet omfattar nu 278 kommuner.1962 års kommunindelningsreform har alltså blivit i huvudsak genomförd. Figur1 visar den kommunala indelningen fr. o.m. Av figurenframgår även vUka korrimunsammanlägg-ningar som trädde i kraft vid det och i vilka kommunblocksammanläggning återstår. Till följd av den ändrade kommunindel-ningenhar även vissa ändringar i länsindelningen trätt i kraft . ,som har i uppdrag att utreda frågan öm Göteborgskommuns samgående med och Bohiis läns landstingskommun väntaslägga fram förslag . Frågan om ett fördjupat 1 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 16 Kommundepartementet 2 samarbete mellan länslandstingskommun och kommun är föremål för fortsatta överväganden. Genomkommunindelningsreformen har skapats större och bärkraftigare kommuner.Därigenom har kommunema fått större möjligheter att även lösauppgifter av väsentlig betydelse för medborgarna och förutsättningarna för enaktiv regionalpolitik och mUjö-planering har förbättrats. En genomkommunindelningsreformen bevarad stark självstyrelse är avgörande förmöjligheterna att främja en livskraftig demokrati. Den djupgående omvandlingsom kommunerna varit föremål för har motiverat en översyn av formerna förmedborgaruiflytandet över den kommunalaverksamheten. Den tUlkallade utredningen om den kommunalademokratin har till uppgift att göra en sådan översyn. Utredningen skall bl.a. överväga åtgärder för att förstärka den kommunala självstyrelsens lokalaförankring. I detta sammanhang kommer utredningen att initieraviss försöksverksamhet i ett antal kommuner. Utredningen skall även övervägasådana åtgärder som syftar till att förbättra förutsättningarna förinformation till förtroendemännen och medborgarna under olika skeden avbeslutsprocessen. En viktig aspekt i detta sammanhang är åtgärder för attbredda medinflytandet i planfrågor. Vidare skall utredningen se över vissafrågor i anslutning till det kommunala styrelseskicket och kommunernasarbetsformer. Utredningen om den kommunala demokratin väntas under åretredovisa vissa resultat av utredningsarbetet. Vidare pågår enöversyn av kommunallagarna i kommunallagsutredningen, som väntas lägga framförslag . Uppkomsten avstörre kommuner aktualiserar bl. a. frågan om statens tillsyns- ochkontrolluppgifter gentemot kommunema. Inom departementet pågår en översyn av omfattningen av och metoderna för den statligatillsynen över kommunerna på skilda verksamhetsområden i syfte att utmönstraonödiga detalj föreskrifter som kan försvåra den kommunala verksamheten. Den år 1970tillkallade länsberedningen, som har till uppgift att göra en allmän översyn avuppgiftsfördelningen i stort mellan stat och kommun, skall enligt sinadirektiv bl. a. beakta att kommunerna genom indelningsreformen kan väntas meraaUmänt bli rustade att bedriva sin verksamhet på sådant sätt att detaljeradtUlsyn och kontroll från statens sida kan minska. Beredningen väntas under åretlägga fram ett principbetänkande. Sakkunniga hartUlkallats med uppdrag att utreda frågan om kommunala och landstingskommunalaåtgärder i anslutning till den svenska internationeUa biståndsverksamheten. Betänkandet (DsC 1973: 3) Distriktsindelning, arbets- och personalorganisation m. m. inomexekutionsväsendet remissbehandlas f. n. 1974:1 Bilaga 16 Kommundepartementet 3 grund härav förs medelsbehovet förkronofogdemyndigheterna nu upp med ettberäknat belopp och förslag kommer att redovisas i särskUd propositiontill riksdag. En särskildberedningsgrupp har tillkallats med uppgift att behandla frågor om utvecklingoch utnyttjande inom länsstyrelserna av automatisk databehandling (ADB) med anknytning till samhällsplaneringen. Efter proposition (1973: 185) på grundval av bl.a. betänkandet (SOU 1971: 50) har beslutat omansvaret för och organisationen av samhällets räddningstjänst. a. att ansvaret för räddningstjänsten i första hand ankommer på detkommunala brandförsvaret medan länsstyrelserna får ansvaret för katastrofberedskapsplanläggningen och förräddningstjänsten vid katastrofer. Ansvaret för oljebekämpningen tUl havsoch i kustvattnen ankommer liksom på kustbevakning.Kustbevakningen får också ansvaret för oljebekämpningen i och . Sakkunniga hartUlkallats för att göra en allmän översyn av den nuvarandebrandförsvarsutbildningen under hänsynstagande till det utbildningsbehov som den aUmänna räddningstjänstenföranleder. Sakkunniga har vidare tillkallats med uppdrag att göra enav begärd förutsättningslös översyn av frågan omskorstensfejarmästarnas ställning. Anslagen för /75 Änslagsyrkandenaför nästa budgetår inom kommundepartementets verksamhetsområdeuppgår till 1 049,7 milj. kr. De resursförstärkningar som begärs avsertill övervägande del en utbyggnad av skattekontrollen. Länsstyrelserna m. m. Förslag läggsfram om förstärkning av främst skattekontrollen hos länsstyrelserna. Lokala skattemyndigheten i fögderiföreslås få ny organisation fr. o. m. . Räddningstfänst m. m. riksdaghar godkänt att en central myndighet för räddningstjänsti allmänhet statens brandnämnd inrättas samtidigtsom och statens brandskola upphör (prop. 1973: 185, CU1973: 30, rskr 1973: 341). Befintiiga tjänster hos dessa myndigheter avses bli överförda till brandnämnden. Härutöver tillkommeren viss förstärkning i form av nya tjänster. Uppbyggnaden avorganisationen för beredskap för oljebekämpning till havs och i kustvattnenföreslås fortsätta under /75. 1974:1 Bilaga 16 Kommundepartementet 4 Medelsbehovet för detta ändamålhår beräknats under hänsynstagande tUl att tuUverkets ansvar vidgås till attomfatta bl. a. även oljebekämpning i och . Anslagsförändringarnainom kommundepartementets verksamhetsområde i förhållande till riksstaten /74 framgår av följande sammanställning (mUj. Anvisat 1973/74 Förslag 1974/75 A. Kommundepartementet m. m. -h 5,5 -1-56,2 + 2,3 II Statens allmänna fastighetsfond Kommun, somfärdigbildats genom sammanläggning Kommuner, som berörs av ytterligare utredning angående indelningen Kommuner, som färdigbildades föreden 2 1974.1 saml.