prop · FX0346 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1974 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående utveckling av ett informationssystem lörmiljövården, m.m.; given . Kungl.Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver jordbruksärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås all godkänner riktlinjerna för utvecklingenav ell informationssystem för miljövården. Syftet med detta informationssystemär att med hjälp av bl. a. ADB-teknik ge myndigheler, organisationer och enskUdatillgång till för reformarbetet på miljöområdet erforderliga dala rörandesåväl den yttre miljön som arbetsmiljön. Utvecklingsarbetet föreslås ledas aven miljödatanämnd inom ramen för olika projekt som successivt utvärderas. /75 beräknas kostnaderna för detta arbete till 3,8 milj. kr. Ipropositionen läggs också fram förslag till viss omorganisation av statensnaturvårdsverk. Naturvårdsverkels anslag föreslås nästa budgetår öka med 3,6 mUj.kr. till 29,6 milj. kr. Anslaget tUl miljövårdsforskning föreslås öka med drygt3 milj. kr. till 23,6 milj. kr. Utdrag av protokollet över jordbruksärenden hållet införHans Majrt Konungen i statsrådet . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , ,, . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om ettinformationssystem för mUjövården, m. rn. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 11 april 1969tillkallade dåvarande chefen för sakkunnigamed uppdrag all utreda frågan om informationen på miljövårdsområdet m.m. Genombeslut av Kungl. Maj:l utvidgades de sakkunnigas uppdrag alläven avse utredning om kontrollen av miljöfarliga produkter m. m. Genom beslutsamma dag föreskrev departementschefen att utredningsarbetet skulle bedrivas påtvå avdelningar, en för informationen på miljövårdsområdet m. m. (avdelning 1)och en för kontrollen av miljöfarliga produkter m. m. (avdelning 2). Desakkunniga antog benämningen miljökontrollutredningen. Utredningensavdelning 2 avlämnade i aprU 1972 belänkandet (SOU 1972: 31) Lag om hälso- ochmiljöfarliga varor. De förslag som framlades i betänkandet låg tUl grund förbeslut av riksdag om lag om hälso- och miljöfariiga varor, m.m. (prop.1973: 17, JoU 1973: 19, rskr 1973: 145). Utredningens avdelning P avlämnade betänkandet(SOU 1973: 36 och 37) MUjövårdens informationssystem (Ml). Efterremiss har yttranden över betänkandet Miljövårdens informationssystem (MI) avgeltsav vattenöverdomstolen, , dalainspektionen,, arbetarskyddsstyrelsen, , Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (), statskontoret, statistiskacentralbyrån, , , universitetskanslersämbetet,lanlbmksslyrel- ' Ledamoten av , f.d. förvaltningschefen , tillika ordförande, forskningschefen , överdirektörenSven-Olof Hedengren, länsrådet , farm. samtavdelningscheferna oeh . 1974: 46 3 sen,, , , ,, , statens planverk, statensindustriverk, geologiska undersökning (SGU), statens råd förvetenskaplig information och dokumentation (SINFDOK), direktionen förkarolinska sjukhuset, statens naturvetenskapliga forskningsråd, lantbmkshögskolan,statens veterinärmedicinska anstalt, skogshögskolan, länsstyrelserna iStockholms, saml , offentlighets- och sekretesslagstiftningskom-mitlén,arbelsmUjöulredningen, dalasamordningskommittén, miljöforsk-ningsulredningen,dataindustriutredningen, (), . , (), akademikers centralorganisation (), iSverige (LO), , () samlAB Atomenergi. Remissinstansemahar bifogat yttranden från olika myndigheter, organ och sammanslutningar. Hämtöverhar yttranden inkommit från , statens råd för byggnadsforskning ochSveriges grossistförbund. Kungl.Majrt har genom beslut resp. uppdragit åtmiljökontrollutredningen alt under budgetåren 1972/73 och 1973/74 ansvara förutvecklingsarbete avseende uppbyggnaden av ett mUjövårdens informationssystem.Utvecklingsarbetet utförs av statskontoret och . Medstöd av Kungl. Majrts bemyndigande tillkallade dåvarande chefenför jordbmksdepartementet vidare en sakkunnig* med uppdrag att se över statensnaturvårdsverks organisation. Densakkunnige avlämnade betänkandet (Ds lo 1973r 6)organisation. Yttrandenöver sistnämnda belänkande har inkommit från statskontoret, ,kommittén för samordning av laboratorieresurser hos arbetarskyddsstyrelsen ochnaturvårdsverket. 1974r 1 (bU. 11 s. 122 och 130) har Kungl. Majrt föreslagit riksdagenatt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tUl /75 beräkna ett förslagsanslag av . och till MUjövårdsforskningför /75 beräkna ett reservationsanslag av . Jaganhåller all nu få la upp dessa frågor. 1974: 46 4 2.1.1Behovet av och utgångspunkter för ett samlat informationssystem Beträffandebefintiig verksamhet för insamling och bearbetning av miljöinformationredovisar utredningen resultaten från en i direktiven föreskriven inventeringav den datainsamling som f. n. sker. Inventeringenvisar att del nu förekommer en omfattande insamling och registrering i vårtland av information om miljön och om faktorer som i olika avseenden kan påverkamiljöförhållandena. I verksamheten är engagerade elt stort antal centrala,regionala och lokala myndigheler, forskningsorgan, laboratorier, förelag m. m.På vatten- och luftvårds-områdena sker undersökningar av såväl emissioner som iramissioner.Vidare insamlas och registreras viss information om sådana anläggningar somkan förorsaka särskilda problem från miljösynpunkt. I ökande utsträckninggenomförs insamlingen och registreringen av information på vatten- ochluftvårdsområdena som ett led i den lagstadgade tUlsyns-verksamheten på dessa områden.Härutöver insamlas och sammanställs information vid länsvisa nalurvårdsinvenleringar,vid vegetalionskarle-ringar, fågeltaxeringar, jordartskarteringar,skogstaxeringar m. m. Även beträffande varor och ämnen som kan vara skadligafrån hälso- och miljösynpunkt insamlas och registreras åtskUliginformation av intresse vid uppbyggnaden av ell miljövårdens informationssystem.I inte obetydlig utsträckning genomförs detta inom ramen för den produklkontrollerandeverksamhet som sker enligt olika författningar. Beträffandeinventeringens riärmare innehåll kan hänvisas till SOU 1973r 36 s. 6291. Insamlingsverksamhetenär emellertid, framhåller utredningen, i skilda avseenden behäftad med bristervilka begränsar möjligheterna att mera generellt utnyttja informationen inomett landsomfattande informationssystem. Bristerna sammanhänger till stor delmed alt huvudmannaskapet för undersökningarna ligger hos ell stort antal organ.Informalionsin-saralingen ingår i regel som ett led i verksamheten hos de enskUdaorganen och har ej till syfte all ge underlag för en samordnad mUjökon-Iroll. HärtUlkommer all en stor del av datainsamlingen, även sådan av rent mlinmässigkaraktär, bedrivs i form av forskningsverksamhet för vill skilda syften. Detförhållandel att ett stort antal organ är engagerade i verksamheten innebärockså betydande risk för dubbelarbete. och informationsbearbetningen sammanhänger enhgtutredningen vidare med alt undersökningarna ofta är begränsade till mindregeografiska regioner, t. ex. kommuner eller särskilda vattenområden.Undersökningarna har ofta satts igång för att belysa någon frågeställning avmera lokal betydelse. Till följd av proble- 1974: 46 5 metslokala karaktär har behov ej funnits av samordning med andra liknandeundersökningar eller att infoga undersökningarna i ett större sammanhang. Oftahar undersökningarna utförts med sinsemellan starkt varierande teknik ochinnehåll. Undersökningar av exempelvis valten-och luftföroreningsförhållandenhar dessutom icke sällan saknat uppgifter om tillämpade mät- ochanalysförfaranden. De anförda bristerna ifråga om den tekniska och innehållsmässiga samordningen innebär enliglutredningen all en gmndläggande förutsättning saknas för alt resultaten skallkunna få en mera generell användning inom ett miljövårdens informationssystem.En tidsmässig samordning av verksamheten har inle skett. Undersökningarna hari stor ulslräckning saknat önskvärd kontinuitet. Ej heller förfogar de centraltoch regionall ansvariga miljövårdsorganen över någon statistik av officiellkaraktär som kan ge en mera total bUd av miljösituationen eller av sådana förhållandeni övrigt som är av intresse från miljökontrollsynpunkt. Vidare saknas mtinerför tillhandahållande av relevant information till myndigheter och andra organsom skulle behöva uppgifter av skilda slag för sina verksamheter. Delta medförall den som för visst syfte önskar få tillgång till information har svårigheteratt klarlägga vUkel organ som förfogar över informationen i fråga. Materialelstillgänglighet är också ofta av andra skäl försvårad. Möjligheten alt utöva eneffektiv miljövård är, framhåller utredningen, beroende av inle bara attinformation samlas in utan även att den sammanställs och finns tUlgänglig i enform som är anpassad till användarnas behov. Utredningens genomgång av informalionskravenpå miljövårdsområdet har visat alt del på ohka håll i samhället finns omfattandebehov av information för olika användningsformer. Det har för utredningenbetonats alt det är angelägel att informationen är lätt-tillgänglig och attrelevanta sammanställningar av insamlade data kan lämnas ulan tidsutdräkt.Dessutom har framhållits värdet av central tillgång till exempelvis olikaundersökningsrapporter och forskningsredogörelser. Om de informationsbehov påmiljövårdsområdet som föreligger eller kan förutses i någon mån skall kunnatillgodoses, måste enligt utredningen ytterligare information insamlas,bearbetas och sammanställas på ell systematiskt sätl. Vidare måste redaninsamlad information göras lättare tillgänglig. Sammanfattningsviskonstaterar utredningen alt den befintiiga mUjö-datainsaralingen säratbearbetningen av insamlat material företer betydande brister och att organ somär verksamma på miljövårdsområdet inte har tUlgång till miljödata i erforderligutsträckning. För att relevant information skall kunna erhållas bör ett samlat ADB-systembyggas upp för insamling, lagring och bearbetning av miljödala. Härigenom kanen väsentlig del av den information tillhandahållas som fortsättningsvis kommeratt behövas och efterfrågas av mUjövårdsorganen. 1974: 46 6 informationssystemär så myckel mera anlaget som miljövårdsarbetet i kan antas successivtöka i omfattning och betydelse. Utredningen föreslår all informationssystemetbenämns miljövårdens informationssystem (MI). Ensamordning av den svenska miljöinformationen bör enligt utredningen i så stor ulslräckningsom möjligt omfatta samtiiga led i informationshanteringen såsom insamling,lagring, bearbetning, sammanställning, presentation osv. Informationssystemetfår således inte bli en databank i den bemärkelsen att del enbart utgör eltfysiskt syslem för lagring av information. Den omständigheten all systemetskall vara ADB-baserat behöver inte innebära att all information som omfattasav systemet blir föremål för automatisk databehandling. Utredningen räknartvärtom med att inom systemels ram kan behöva finnas elt betydande utrymme förmanuell behandling. Utredningenanger som mål för. MI att det skall ge myndigheter och andra organ underlag fören effektivare kontroll över mUjön och styrning av de faktorer som påverkareller kan påverka denna. skall också ge näringslivet, allmänheten,forskare och andra intressenter möjlighet lUl information om miljöförhållandenaoch deras förändringar. Utredningen anser del vara en fördel att systemet gesen målsättning som medger att ny information successivt kan införas i systemetulan all målsättningen behöver modifieras. De myndigheleroch organ som samverkar vid kontrollen av nuljön behöver för sin medverkankunskap och information i olika avseenden. MI bör läggas upp så altinformationen blir lätt tillgänglig och i princip kan utnyttjas av alla somhar behov av informationen. I praktiken blir del nödvändigt att ge prioritet åtinformation av särskild betydelse i miljövårdsarbetet. Utredningenkonstaterar att miljökontroll och mUjöstyrning utövas i huvudsak på gmndval avförfattningsbestämmelser. Eftersom lagstiftningen på miljöområdet måsle sessom ett uttryck för hur statsmakterna prioriterar insatser i miljöpolitiken ärdel särskUt angelägel att MI ges en sådan utformning alt del kan underlätta ocheffektivisera tiUämpningen av denna lagsliftning. Häri ligger inte bara altinformation av värde för den rent administrativa handläggningen tiUhandahållsulan också alt sådana data som härrör från den tillsyn och kontroll som inrymsi för-fallningslillämpningen las om hand, bearbetas och sammanställs. Utöverden på lagsliftning gmndade lUlsyns- och kontrollverksamheten förekommer vissannan verksamhet som har karaktären av reguljär kontroU. Även aktiviteter avdetta slag bör enligt utredningen kurma underlättas och effektiviseras genom MI. Ettallt mer betydelsefullt inslag i miljövårdsarbetet utgör den planeringsverksamhetsom på olika vägar syftar till all uppnå och bibehålla kontroll över miljön ochstyra de faktorer som inverkar på miljöförhål- 1974: 46 7 landena.MI bör enligt utredningen därför utformas även på sådant sätl att del bhr etteffektivt hjälpmedel för planering såväl på central som på regional och lokalnivå. Enomfattande undersöknings- och utredningsverksamhet kan förväntas äga rum isyfte all få ett allt säkrare underlag för alt vidta skilda mUjövårdandeåtgärder. Man bör därför räkna med all MI på olika sätt skall kunna stödjaockså sådana aktiviteter, oavsett om de bedrivs på central, regional ellerlokal nivå. Eneffektiv miljövård är också beroende av en målinriktad forskningsverksamhetoch av de resultat som framkommer genom sådan verksamhet. För att forskningensnabbi skall ge resultat av praktisk betydelse i miljövårdsarbetet är detangelägel att denna verksamhet på allt sätt underlättas och effektiviseras.Härvid bör enligl utredningen även MI kunna vara till god hjälp. Del är vidare enliglutredningen angeläget alt information från systemet kan utnyttjas inomundervisning och för rådgivning. Möjligheterna att skapa och upprätthålla enlivsvänlig miljö torde i hög grad vara beroende av del gensvar samhäUets miljövårdsslrävandenfår hos den allmänhet som genom sitt beleende i stor ulslräckning formarmiljön och hos dem som inom offentlig förvaltning, näringsliv osv. För attitydbildning på spelar undervisning erfarenhetsmässigtstor roll. MI bör här kunna få betydelse genom att medverka till att mUjöundervisningenpå skilda nivåer i samhället successivt kan baseras på ell allt bredare informalionsunderlag.Rådgivningsverksamhet får enligt utredningen betydelse inte blott vid akutabehov utan även på . MI bör sålunda kunna ge underlag förinformation till allmänheten i hälso- och miljöfrågor. Utredningen framhåller altuppbyggandet av ell informationssystem för den svenska nuljövården också har eninternationell aspekt. Internationellt samordnade undersökningar planerasredan i syfte att kontinuerligt följa förändringar i miljön. Del kan fömtsesatt ytterligare sådan verksamhet kommer att initieras. Det är naturligt att densvenska delen av dylika aktiviteter kommer all ske inom ramen för del planeradeinformationssystemet. Enligl utredningens mening är det angelägel all systemetutformas så att dämr kan erhållas uppgifter för den internationellarapporteringen rörande miljösituationen och mUjöulvecklingen i . Utredningen konstaterarall det i utredningens direktiv helt allmänl angivna området för ellinformationssystem på miljövårdsområdet avser två stora delområden, nämligendels den s. k yttre miljön, dels hälso-och miljöfarliga varor. Utredningenhar emellertid övervägt om inte också information beträffande vad som mbricerassom den inre miljön bör innefattas i del principiella ämnesområdet för MI.Enligt utredningen bör åtminstone 1974: 46 8 vissinformation om miljön på arbetsplatser inbegripas. Arbetsmiljöfrågorna i stortär emellertid f. n. föremål för prövning inom arbetsmiljö-utredningen och detdelbetänkande som lagts fram av denna utredning har ej behandlat frågor som i dellasammanhang är av intresse. I vilken omfattning information från arbetsmiljönprincipiellt bör ingå i MI får bh beroende bl. a. av arbetsmiljöutredningenssenare förslag. angår hälso- och miljöfarliga varor bör information ingåi MI oavsett om de förekommer som riskmomenl i den inre miljön, i första handpå arbetsplatserna, eller i den yttre miljön. Ifråga om information om den yttre miljön konstaterar utredningen all envederlagen terminologi för beskrivning av hela del fäll som mUjövården i dagomfattar och som den kan förutses komma att omfatta saknas.Utredningen fastslår emellertid att den använder begreppet naturvård för attbeteckna bl. a. aUmän naturvård med landskapsplanering, dvs. naturskydd,fridlysning av djur, växter m. m., biologiska inventeringar av skilda slagosv. Till naturvården räknas vidare hushållning med de förnyelsebara och deicke förnyelsebara naturtillgångarna. Som naturvård betraktas slutligen ocksåsådan verksamhet som mera direkt syftar till att säkerställa en livsvänligmiljö för människan och som avser åtgärder för att förhindra eller nedbringaföroreningar av , luft, mark och levande organismer, för all motverka buller-stömingaroch olägenheter från avfallshantering samt för att säkerställa möjlighetertill rekreation. Informationssystemetbör enligt utredningen principiellt omfatta dels naturvård i nu angivenvidsträckt bemärkelse, dels frågor om kemiska varor som ligger underlagstiftningskontroll. Genom denna bestämning kommer systemet alt täcka heladet tillsynsområde som kan förutses gälla för vilket är detorgan som ålagts det centrala ansvaret för miljövårdsarbetet i landet och somkan fömtsättas bh en av de större avnämarna av information från systemet.Bestämningen medger vidare enligt utredningen att nya kategorier information avbetydelse för miljövårdsarbetet kan inordnas i systemet utan all någon ny avgränsningav ämnesområdet behöver genomföras. Ifråga om behoven av information anför utredningen att kontaktade organ somregel ansett det vara angelägel att man får till stånd en samordnadinformationshantering på miljövårdsområdet och ell informationssystem sommedger elt effektivt och förenklat utnyttjande av den information som kanbehövas för skilda ändamål. På många håll har man förutsett att ett omfattande informalionsutnyltjandeskall komma att äga rum. Inle sällan har dock förelegal svårigheter förtillfrågade organ att mera konkret ange kraven på elt informationssystem påmiljövårdsområdet. Svårigheterna torde enligt utredningen sammanhänga med altverksamheten på miljövårdsområdet ännu befinner sig i elt uppbyggnadsskede. 1974: 46 9 Deninformation som berörda myndigheter och organ ansett sig behöva i fråga omkemiska varor är grunduppgifter om varorna och i dem ingående ämnen, referensertill litteratur inom ämnesområdet, uppgifter om givna tillstånd med anknytning lUlviss vara, visst ämne, visst företag eller uppgifter om högsta tillåtna dos ochrekommendationer vid användning. Dessutom kan krävas uppgifter om skador ochandra effekter som rapporterats, uppgifter om importerad, tillverkad ellerförbrukad mängd av olika varor, information om förbrukning av vara eller ämneingående i olika varor, uppgifter om hanteringsplatser för varorna, informationom lämpliga analysmetoder, destruktion m. m. Av betydelse är vidare att hakunskap om i vUken utsträckning transporter sker av olika slag av miljöfarligavaror och vilka transportmedel som därvid blir utnyttjade. Frånde i skyddet av den yttre miljön verksamma organen har framförts önskemål ominformation om miljöpåverkande faktorer, miljösituationen och mUjöulvecklingensaml om naturresurser och natur-resursutnyttjande jämte viss övrig information. Utredningenframhåller all det finns i bruk ett flertal olika metoder för undersökningaravseende , luft, mark och levande organismer (biologiskt material) ochatt del pågår utvecklingsarbete med sikte på alt få fram kompletterande ochförbättrade förfaranden. Detta är i och för sig en tUlfredsställande grund föruppbyggnaden av ell effektivt fungerande informationssystem påmiljövårdsområdet. Emellertid finner utredningen alt utnyttjandet av ohkabefintliga metoder ofta ger resultat som inte är jämförbara och all eltinformationssystems effektivitet i hög grad skulle äventyras om del kom allbygga på information som insamlats med dylika metoder. Problemen härvidlag sammanhängeri första hand med att del ännu inle finns standardiserade metoder förgenomförande av undersökningsverksamheten på miljövårdsområdet. Utredningenframhåller viklen av att den information om föroreningshalter m. m. som skallinordnas i MI erhålls genom undersökningar som bygger på standardiserade mättekniskametoder. a. mot denna bakgrund är det enligt utredningen angeläget allstöd lämnas ål sådant arbete som på del nationella och det internalionellaplanet syftar till stadfästande av bestämda regler förundersökningsverksamheten på miljövårdsområdet. Utredningen framhåller ocksånödvändigheten av alt resurser ställs till förfogande för all bedriva enregelbunden och tillräckligt omfattande interkalibreringsverksamhet i syfteall avstämma de analysresultat som framkommer vid olika laboratorier i landet. Behovföreligger vidare av allmänna riktlinjer för den undersökningsverksamhet sombedrivs och kommer all bedrivas på miljöområdet. Eftersom problemen vidundersökningar av skilda miljöförhållanden ofta är en fråga omundersökningsresultatens representativitet i 1974: 46 10 tidoch rum bör utformandet av riktlinjer ske med särskilt beaktande av möjlighetemaatt erhålla i statistisk mening generaliserbara resultat. I delta sammanhangframhåller utredningen viklen av att de statistiska metodproblemen ägnas ökaduppmärksamhet i den framlida undersökningsverksamheten på miljövårdsområdet. har kunnat konstatera har inte på något håll i världen tagils idrift eller planerats ett integrerat ADB-system av det slag som utredningenhaft alt utreda och som skulle omfatta hela miljövårdsområdet inkl. områdetkemiska varor. Genomgången har emellertid visat att man påbörjat utvecklmgenav delsystem som kan väntas delvis tillgodose de speciella krav som ställsfrån miljö vårdshåll. Av särskilt intresse för uppbyggnaden av ett mUjövårdensinformationssystem är utvecklingen inom områdena generella dalabassyslem,dokumentationssystem, minidatorer samt terminaler och dalaöverföring. är miljöinformation i sig knappast unik i jämförelse med annaninformation. Mot bakgrund av della förhållande och utvecklingstendenserna på ADB-områdetanser utredningen alt själva ADB-tekniken inte skall behöva bli någoninskränkande faktor vid planeringen av MI, särskUl som datavolymerna kan antaskomma alt under en tämligen lång inledningsperiod vara av relativt blygsam omfattningsett från ADB-synpunkt. Ifråga om nyttan och fördelen för samhället av ett miljövårdens informationssystemframhåller utredningen att verksamheten hos de myndigheler och andra organ somär engagerade i miljövårdsarbetet alltfort befinner sig i ettuppbyggnadsskede. Investeringar i databehandling på området kan mol dennabakgrund inle på konventionellt sätt vägas mot direkta besparingar. Utredningenmenar att det över huvud tagel är förenat med utomordentliga svårigheter attjust vad avser miljövårdsområdet bedöma värdet i relation lUl kostnaderna avalt inom ramen för ett informationssystem initiera och fortlöpande genomföradatainsamling i syfte all få tillgång till viss information eller att inordnaoch bearbeta viss befintlig information i ell sådant syslem. Utredningenbetraktar uppbyggnaden av systemet som en grund för ett effektivt ochrationellt ordnat informationsflöde på området, vilket i sin lur är en viktigförutsättning för genomförandel av en effektiv miljökontroll och miljöstyrning.Några lönsamhetskalkyler i vanlig mening kan enligl utredningen således inteläggas till gmnd för beslut om vilken information som bör inordnas i ochbehandlas inom elt informationssystem på miljövårdsområdet.