prop · FX0339 · 1974-12-31 00:00:00 — Dessutomhar under remissbehandlingen framkommit kritik mol andra bestämmelser i auktorisalionskungörelsenän de som berörs i RPS:s skrivelse. Inågra remissyttranden behandlas frågan om behovet av en obligatorisk auktorisationsom vUlkor för rätten alt driva förelag som utför bevakning av annans egendom. bevakningstekniska nämnd framhåller alt det finns ettstort antal bevakningsföretag som inte har auktorisation och som inle hellerhar för avsikt alt skaffa sig sådan. heten all etablera sådana förelag har medfört all intrångi värdefulla anläggningar och utövande av annan brottslig verksamhet harkunnat ske med bevakningsnamnet som täckmantel. Den sanering av bevakningsbranschensom eftersträvades genom auktorisalionskungörelsen har sålunda inle uppnåtts.Nämnden förordar en utredning som syftar till all alla förelag som utförbevakning och därigenom får ansvar för annans egendom måste ha auktorisation avstatlig myndighet. Även anser det önskvärt att auktorisalionskungörelsenutformas så att auktorisation blir obligatorisk. är också inne på tanken att göra auktorisationobligatorisk. ifrågasätter om auktorisalionskungörelsen är tUlämpligpå bevakningsförelag som har sin verksamhet inriktad enbart på butiks-kontroll. Svenska brandförsvarsföreningens bevakningstekniska nämndkonstaterar alt auktorisalionskungörelsen avser endast en engångskontroll avbevakningsföretag. Delta kan medföra nackdelar. I yttrandet pekas på all del iolika författningar i andra sammanhang har föreskrivits fortiöpande prövningoch kontroU, bestående i all tillstånd till viss verksamhet skall ges endastför eller alt kontroll från det allmännas sida skall ske vid vissatider. Exempel på sådana regler finns i lagstiftningen beträffande vapen,explosiva varor, handel med skrot. För all genom auktorisationsförfarandet uppnå eneftersträvad kontinuerlig trygghet föreslår nämnden all del övervägs allinföra nya bestämmelser som innebär att en periodisk prövning och kontroll avförutsättningarna för auktorisation kommer till stånd genom den myndighet sommeddelat auktorisationen. Industrins försvarsbyrå anser att periodisk kontroll avföretagen bör göras av den länsstyrelse som meddelat auktorisationen. Detframhålls att länsstyrelserna i andra sammanhang har hand om kontroll av sekretessbelagdplanläggning. Vidare påpekas all ansvaret för sekretess- och säkerhetsfrågorvid auktorisation och efterföljande kontroller bör skötas av en och sammamyndighet. Förslaget att slopa kravet på prövning i fråga ommedborgerlig pålitlighet hos personal som anlitas för bevakningsuppdrag sominte berör sekretesskyddade förhållanden godtas överlag i princip. I fråga omhur gränsdragningen skall ske framförs emellertid kritik från flera håll. i konstaterar till en börjanalt förslaget innebär en klart motiverad förenkling beträffandebevakningsförelag, som endast utför butiksbevakning. I fråga om sådanabevakningsföretag vilkas verksamhet berör även sekretesskyddade områdenuppkommer däremot vissa svårigheter. På vaktbolagens kontor förekommer nämligeni allmänhet nycklar, kartor m. m. till lokaler som kan vara av betydelse frånsäkerhetssynpunkt. Okontrollerad personal bör enligl länssty- relseninte få tillgång till dessa kontor. Man kan inte heller utesluta att ettförelag som har såväl kontrollerad som okontrollerad personal kommer altanlita okontrollerad personal för bevakningsuppdrag avseende frånsäkerhetssynpunkt känsliga områden. anser därför all auktorisationbör vara anknuten till de tillämnade bevakningsobjekten. Bevakningsföretag med tUlståndalt ulföra bevakning av sekretesskyddade objekt bör sålunda enligllänsstyrelsen vara skyldiga att pröva all personal med avseende på såvällaglydnad som medborgerlig påhtlighel, medan personal vid övrigabevakningsförelag endast behöver prövas i fråga om laglydnad. Sammasynpunkter förs fram av i , som dessutompekar på alt del för ett förelag som bedriver såväl bevakning av sekrelesskyddadeobjekt som annan bevakning kan uppkomma svårigheter att avgöra gränsfall. Nackdelamamed alt inom ett bevakningsföretag ha bevakningspersonal av två kategorier framhåUsäven av polismyndigheten i som pekar på risken för alt personal, som inlehar prövats i fråga om medborgerlig pålitiighet, genom misslag eller annorledeslas i anspråk för bevakning av sekrelesskyddade objekt. iMalmö anser att ansvaret för alt ordning i detta avseende iakttas inte bör överlåtaspå enskilda förelag. ÄvenSecuritas påpekar i sill yttrande alt del i praktiken ställer sigsvårt för ett enskUl bevakningsförelag att fördela personalens arbete så allendast vissa speciellt prövade personer kommenderas till särskilda sekrelesskyddadeobjekt. Enligt yttrandet saknar dessutom det enskilda bevakningsförelaget mångagånger kännedom om de speciella sekrelesskyddade förhållandena. Trots delanförda är Securitasförelagen beredda att tillstyrka förslaget om endifferentierad prövning. ABABdelar uppfattningen att behov av prövning i fråga om personalens medborgerligapålitlighet inle synes förehgga för bevakningsuppgif-ter som inte har beröringmed sekretesskyddade förhållanden. ABAB gör emellertid den reservationen i del aktuella företagets organisation kan särskilja den personal somavses för dessa uppgifter från övrig personal som har eller beräknas komma attfå beröring med sekretess-skyddade förhållanden. För ABAB:s egen del kan sådantsärskiljande inte ske med hänsyn till bolagets stora engagemang inomtotalförsvars-området. Personalen i företaget behöver sålunda fritt kunnadisponeras framför allt vid sjukdom, semester, behov av akuta insatser etc. ABABsaknar underlag för att rätt bedöma övriga bevakningsförelags möjligheterhärvidlag. Det synes emellertid sannolikt att bevakningsföretag i allt störreutsträckning lar upp andra servicefunktioner antingen i kombination medbevakning eller som separata aktiviteter och att man där kan få fram klaragränsdragningar i förhållande till verksamheter som har beröring med sekretesskyddadeförhållanden. Det synes därför enligt Prop.1974: 39 14 ABAB:s uppfattning lämpligt att man som föreslagits germöjlighet till alt anpassa kontrollen av berörda personalgmpper i förhållandetill den avsedda arbetsuppgiften. framhåller alt delinom elt bevakningsförelag kan uppkomma behov av att anlita exempelvisbutikskontrollanter för andra bevakningsuppgifter. Förelagen kan vidare ändrainriktningen av sin verksamhet. a. av dessa skäl anser föreningen delönskvärt att bestämmelsen får en mera restriktiv utformning så att undanlagfrån prövning av medborgerlig pålitlighet endast kan ifrågakomma beträffandeförelag som uteslutande utövar butiks-kontroll. I konsekvens därmed bör stadgasskyldighet alt i auklorisa-tionsbeslulet uttryckligen ange om förelagelsverksamhet uteslutande eller delvis skall utgöras av butikskonlroll. ÖB anser att förslaget om att bevakningsföretag fårtillfälliga uppdrag eller uppdrag som inle är av bevakningsnatur skall kunna fåtillstånd alt anlita personal som inte undergått prövning inte är godtagbart.Den av RPS föreslagna formuleringen medger i praktiken möjlighet all för tillfälligabevakningsuppdrag, som även berör sekrelesskyddade förhållanden, anlita personalutan någon prövning alls. Åtminstone bör i sådana fall krävas godkännande vadavser laglydnad. ÖB godtar däremot förslaget om slopande av personalprövningeni fråga om personal som avses för uppdrag, som inte är av bevakningsnatur. Ävenhär bör dock en förutsättning vara all det gäller personal som inle fårkontakt med sekretesskyddade förhållanden, t. ex. hemliga förteckningar överbevakningsföremål. i motsätter sig allgenerellt tillstånd skall kunna ges att anhta personal som inte harunderkastals prövning av någol slag. Enligl uppfattnmg saknasanledning att meddela sådant tillstånd om auktorisationen av bevakningsförelagskall tjäna avsett syfte. anser vidare all tillstånd att förtillfälliga uppdrag av visst slag anlita oprövad personal inte bör kunna gesgenerellt utan endast i särskilda fall för visst tillfälligt uppdrag. Föreningen pekar på risken alläven sådana anställda faslighels-, kontors- och slädningspersonal som inlehar bevakningsuppdrag kommer i kontakt med i vaktbolagens lokaler förvaradenycklar, koder, karlskisser m. m. som berör förelag eller lokaler som ärbetydelsefulla från säkerhetssynpunkt. Undantag för dessa personalkategorier ifråga om personalprövningen bör därför inte ifrågakomma beträffandebevakningsförelag, som kan komma alt åtaga sig uppdrag som berör sekretesskyddadeförhållanden. anför att RPS:s förslag kan medföravissa gränsdragningsproblem men anser all avgörande skäl likväl talar för förslagel. KF anser alt all personal som anlitas av auktoriseratbevakningsföretag skall underkastas laglydnadsprövning. Förbundet pekarsärskilt på de krav som ställs på personalen i sådan verksamhet vid ingripandeni sam- 1974: 39 15 bandmed övervakning inom detaljhandelns område. Inom bevakningsföretag är detvidare ofrånkomligt alt uppgifter och handlingar avseende för tillgrepp gripnapersoner förvaras. Risken all denna känsliga information skall utnyttjas ellerutiämnas på ett felaktigt sätt, kanske t. o. m. med brottsliga motiv, ärbetydligt större om inte all hos bevakningsföretagen anställd personal hargenomgått laglydnadsprövning. Det torde inte heller vara möjligt för bevakningsförelagenalt genom organisatoriska lösningar disponera personalen så att garantier kanges att vissa anställda inte har tillgång tUl nämnda uppgifter. framhåller att oprövad personal inle ens tillfälligtbör kunna anlitas för bevakningsuppdrag som berör sekrelesskyddade objekteller förhållanden. Detta krav bör gälla oavsett fråga är om sekretess somberör rikets eller del allmännas säkerhet eUer enbart företagshemligheter. Förslagetatt den personalprövning som f. n. åvilar landsfogde eller poliskammare skallankomma på länspolischef eller i vissa faU polischef godtas i regel avremissinstanserna. Iflera yttranden framförs klagomål över den långa tid som går åt förpersonalprövningen. Handelskammare understryker del angelägna i allprövningen sker med betydligt större skyndsamhet än vad fallet är . De trebevakningsföretag, som har yttrat sig, begär liksom tekniska nämnd alt prövningen skall ske inom tvåveckor och att nu gällande undantag från denna regel, "om ej särskilt skälföranleder annat", slopas. Industriförbundetframhåller att det vid nyanställning av personal vid åtskilliga tillfällenuppslår mycket besvärande tidsförluster, som inle sällan rentav har lett tUlbortfall av anställningssökande. Förbundet pekar också på den olikhet som rådermellan ABAB, som har medgetts rätt all själv företa personalkontroll, och de auktoriseradeenskUda bevakningsföretagen, som saknar sådan rätt. Denna skillnad medför eltsnabbare handläggningsförfarande för detta bolag än för motsvarande privataförelag. Detta är elt avsteg från principen om konkurrens om arbetskraften pålika villkor och man bör undersöka möjligheten att eliminera dennaolikhet i behandlingen av bevakningsförelagen. Länsstyrelseni tar upp frågan om den aktuella prövningen också börinnefatta en bedömning av vederbörandes lämplighet för de avsedda uppgifterna.Länsstyrelsen påpekar att RPS i sin skrivelse har utgått från att man avbevakningspersonal bör kräva, utom laglydnad och medborgerlig pålitlighet,allmän lämplighet. finner det naturligt alt prövningen omfattarockså lämplighetskravet och föreslår att för tydlighets skull en föreskriftdärom las in i kungörelsen. ÄvenFöreningen påpekar att auktorisalionskungörelsensordalydelse inle ger stöd för all vid prövning av bevak- 1974: 39 16 ningspersonalbeakta andra omständigheter än laglydnad och medbor-gerhg pålitlighet. Dettahar enligt föreningen en brist för de myndigheter som har altverkställa ifrågavarande prövning. Visserligen beaktas väl i någon mån ävenallmän lämplighet, men någon laglig grund för all vägra godkänna en väktaretill följd av bristande lämplighet synes enligt föreningen icke föreligga. Dettorde dock förekomma i enstaka fall all beslut har fallats om alt ej godkännaen person på grund av uppenbarligen bristande lämplighet. Föreningen hemställerom att författningen ändras så att möjlighet öppnas att vägra godkännande ävenpå grand av bristande lämplighet för uppgifter som väktare. Såväl Svenskabrandförsvarsföreningens bevakningstekniska nämnd som de tre bevakningsföretagsom yttrat sig över RPS:s skrivelse föreslår att bestämmelser utfärdas omutbildning av personalen inom de auktoriserade bevakningsföretagen. Nämndenframhåller särskilt att den bildades bl. a. för att möjliggöraspeciellt godkännande och fortlöpande kontroll av sådana auktoriseradebevakningsförelag som önskar ulföra särskUt kvalificerad bevakning. Därvidställer man upp krav bl. a. på utbildning av väktare enligt av nämndenfastställda riktlinjer. 5.1Frågan om obligatorisk auktorisation Arbetsgruppenpåpekar inledningsvis att polisväsendet inte har möjligheter alt alllidtillhandahålla bevakning i den omfattning som svarar mol behovet i dagenssamhälle. Detta innebär alt det ankommer på allmänheten i viss grad gällerdetta enskilda men framför allt företag att själv lUl en del ordna skydd iform av bevakning av exempelvis byggnader, anläggningar och arbetsplatser. Delfinns enligt arbetsgruppens uppfattning inte anledning att räkna med någonminskning i fråga om behovet av sådan särskild bevakning. Det torde motbakgrund härav vara berättigat all det allmänna i görligaste mån tar på sig ettvisst ansvar för all sådan bevakningsverksamhet kan tillhandahållas allmänhetenoch alt standarden på de bevakningsföretag som ställer sina tjänster tillförfogande är betryggande. Riskerna för att den som tvingas vända sig till ettbevakningsföretag skaU tillhandahållas en ineffektiv bevakning eller t. o. m.bli utsatt för brottsliga gämingar från bevakningsföretagets eller desspersonals sida bör sålunda om möjligt undanröjas. Det kan naturligtvis sägasalt det redan nu står envar fritt alt vända sig till elt bevakningsförelag somär auktoriserat och som alltså är underkastat kontroll från det allmännas sida.Med detta kan man emellertid enligt arbelsgrappens mening inte låta sig nöja.Även de som av skUda anledningar vänder sig till andra förelag bör ha eltberättigat krav på att slippa bli illa behandlade. Arbetsgruppen,som har visat på några faU vUka belyser behovet av Prop.1974: 39 17 envidgad kontroll av bevakningsförelagen, har inte funnit det möjligt att skaffain underlag för en samlad redovisning av de fall då missbruk av bevakningsverksamhelensom sådan eUer brottslighet i annat fall har förekommit i samband med utövandeav bevakningsverksamhel i icke auktoriserad form. Arbetsgruppen påpekar därvidatt svårigheten inle har legat i det förhållandet att det saknats sådanaexempel utan hänger samman med att den statistik som finns inle ärsystematiserad i sådan form att uppgifterna har kunnat las fram ur den.Arbetsgruppen har i stället försökt få fram uppgifter genomunderhandsförfrågningar. Även om det därvid har nämnts exempel på allvarligamissförhållanden i enskUda fall har det emeUertid inle varit möjligt att fåfram en samlad bild av lägel, som ger underlag för ett säkert omdöme av de ickeauktoriserade bevakningsföretagens verksamhet. Avde exempel som kommit till arbelsgrappens kännedom framgår emellertid altvaktpersonal i icke-auktoriserade företag ibland har gjort sig skyldiga tillstölder av egendom som de haft att bevaka. Även annan brottslighet, t. ex. iform av obehörigt utövande av våld har förekommit. Rättenatt driva bevakningsföretag utan auktorisation kan enligt vad arbetsgmppenanför medföra förskjutningar från konkurrenssynpunkt på bevakningsmarknaden. Deicke-auktoriserade förelagen kan sålunda anställa personal som inle skullefylla måttet vid den i kungörelsen föreskrivna prövningen. Sådan personal, somalltså måste anses mindre kvalificerad, får av naturliga skäl i många fallnöja sig med sämre löneförmåner än den personal som har föratsättningar allbli godkänd för anställning i ett auktoriserat förelag. Alt lönekostnadernasålunda oftast blir lägre för det icke-auktoriserade företagel innebär attdetta kan erbjuda sina tjänster till ett billigare pris än de företag somendast anställer kvalificerad personal. Enligtarbetsgmppens mening medför den fria etableringsrrätten även av ett annat skälen nackdel i konkurrenshänseende för de auktoriserade företagen. Sålunda kanprövningen av personal, som skall anställas i ett auktoriseratbevakningsföretag, ibland dra ut . Olägenheten med denna ibland ganskabetydande tidsförlust minskas visserligen genom möjligheterna för förelaget altfå tUlstånd all för tillfälliga uppdrag av visst slag anlita icke prövadpersonal. Trots detta kan emellertid delta förhållande ibland innebära enbesvärande belastning för de auktoriserade bevakningsföretagen i deraskonkurrens med de icke-auktoriserade företagen, både vad avser förhållandettill potentiella uppdragsgivare när det gäller möjligheten alt kunna erbjudasina tjänster med så kort varsel som möjligt och vad avser förhållandet tUl densom söker anställning i ett bevakningsförelag. Altundanröja dessa skillnader i konkurrensavseende mellan auktoriserade och icke-auktoriseradeenskUda bevakningsföretag torde enligl arbetsgruppens mening vara en angelägenuppgift inte minst med hän- 2 1974.1 saml Nr 38 1974: 39 18 syntill att ett bibehållande av de icke-auktoriserade förelagens fördelar i deltaavseende ökar risken för en sänkning eller i vart fall bidrar till att hindraen höjning av den allmänna standarden inom bevakningsbranschen. Motbakgrund av anförda synpunkter anser arbetsgruppen all övervägande skäl talarför att samhället bör la på sig elt ökat ansvar för all bevakningsverksamhelgenom all den nuvarande kontrollen över de enskUda bevakningsföretagen utökastill att avse samtliga företag. Delta innebär all man inför elt obligatorisktkrav på auktorisation som förutsättning för rätten all driva sådan verksamhetsom del här är fråga om. Arbelsgrappenkonstaterar i anslutning tUl detta ställningslagande all en sådan ordningotvivelaktigt medför ökade arbetsuppgifter för del allmänna. Omfattningen avdetta merarbete torde emellertid inte vara alltför betydande och får enligt arbelsgrappensmening vägas mol de vinster från brottsförebyggande och andra synpunkter somen obligatorisk auktorisation medför. Ettobligatoriskt auktorisalionstvång torde emellertid även innebära att de icke-auktoriseradeförelag som finns både får ökade skyldigheter och i vissa fallkostnadsökningar. Enligtarbelsgrappens uppfattning finns det dock inte anledning tro all de seriösaförelagen bland dem skulle ha svårigheter all uppfylla de krav som gäller föratt kunna skaffa sig auktorisation eller all de eljest skulle ha bärande skälatt motsätta sig en ordning med obligatorisk auktorisation. Arbetsgruppenföreslår alltså alt auktorisation blir obligatorisk för enskildabevakningsföretag. Ettgenomförande av delta förslag innebär i och för sig ett ingrepp pånäringsfrihetens område. Reglerna härom bör därför enligt arbetsgruppen las ini en lag. 5.2Vilken myndighet skall meddela auktorisation? Länsstyrelsenär auktorisalionsmyndighet för de enskilda bevakningsföretagen. Del ärdärvid fråga om i del län inom vilket företagels ledning harsitt säte. Dengeografiska spridningen av de auktoriserade enskilda bevakningsföretagen är avnaturliga skäl myckel ojämn. finns f. n. i relativt stortantal i vissa län medan del i flertalet län endast finns ett fåtal sådanaförelag. Sålunda redovisar 18 län endast tre eller färre auktoriserade företag. Ennaturlig följd av dessa förhållanden är enligl arbetsgruppens mening alllänsstyrelsen i län där endast ett obetydligt antal bevakningsföretag finnsinte kan samla en sådan erfarenhet av hithörande frågor som torde utgöra enförutsättning för en över hela landet likformig tiUämpning av bestämmelsernaom auktorisation. Arbetsgruppen säger sig vi- 1974: 39 19 dåreha kunnat konstalera att del i vissa avseenden därtill även råder olikauppfattningar i fråga orn tolkningen av bestämmelserna i auktorisalionskungörelsen. Motbakgrund av dessa förhållanden har arbetsgruppen funnit anledning att la uppfrågan om den aktuella prövningen i stället bör anförtros åt en centralmyndighet. Arbetsgruppen konstaterar därvid alt betydelsen av en likformigtillämpning på detta område blir än mer påtaglig om förslagel angående enobligatorisk auktorisation genomförs. Övervägandeskäl talar enligt arbetsgruppens mening för att det centrala polisorganet, RPS,bör anförtros beslutanderätten i auklorisalions-frågor och den därmed naturligtförenade rätten att utöva kontroll över att auktoriserade bevakningsföretagalltjämt uppfyller de krav som utgör villkor för auktorisation. En sådanordning skulle inle bara tillgodose kravet på en likformig behandling avifrågavarande ärenden. RPS:s uppgifter inom totalförsvaret ger därtillstyrelsen en speciell möjlighet alt i handläggningen av dessa frågor la behörighänsyn till säkerhetssynpunkter i olika sammanhang. Det bör vidare vara fördel att i delta sammanhang kunna dra nytta av RPS:s centrala överblicköver och erfarenhet av arbetet med säkerhetsskydd. Arbetsgruppenföreslår mot bakgrund av anförda synpunkter att RPS blir auktorisalionsmyndighetför de enskilda bevakningsförelagen. Arbetsgruppenkonstaterar alt det i olika sammanhang har ifrågasatts om auklorisalionsbeslämmelsernabör vara tillämpliga på företag, som sysslar enbart med butikskontroll. Auktorisalionskungörelsentorde vid sin tillkomst främst ha varit avsedd för förelag som sysslar medannan bevakning än butikskonlroll. I praxis har emellertid bulikskontrollförelagregelmässigt beviljats auktorisation. som sysslar med butikskontroll ställs ofta inför uppgiftenatt göra ingripanden mol lagöverträdare. Hos dessa företag förvaras vidarehandlingar och uppgifter som berör personer vilka är eller har varit misstänktaför tillgrepp. Det är mot bakgrund härav enligt arbetsgruppens mening interimligt att sådana ingripanden och hanteringen av sådan information skall fåanförtros ål någon som inle har prövats med avseende på laglydnad ochlämplighet i övrigt. Delfinns enligt arbetsgruppens mening därför inle anledning att nu föreslå någonändring i delta avseende. De skäl som beträffande övriga bevakningsföretagtalar för en ordning med obligatorisk auktorisation gäller också för butikskontroUföretagen. 5.4Tillsynen över auktoriserade bevakningsföretag Auktorisalionskungörelseninnehåller inga föreskrifter om tillsyn över auktoriserade bevakningsföretag.Av 4 § tredje stycket framgår emellertid att varmed tordeavses den länsstyrelse som har meddelat auktorisation får återkalla denna omauktoriserat förelag inle längre uppfyller de villkor som gäller för auktorisation. Dennabestämmelse har av flera auktorisationsmyndigheter ansetts medföra rätt för dematt med jämna mellanrum företa eller låta företa kontroll av auktoriseradeföretag. Med stöd av denna bestämmelse förekommer sålunda på flera håll enkontroll som exempelvis tar sikte på alt se till att de auktoriseradebevakningsföretagens lokaler är ändamålsenliga och alt företagen inte anliterpersonal som inle har varit föremål för föreskriven prövning. Förekommandebrister ger därvid i allmänhet anledning tUl olika påpekanden. Det tordedäremot endast undanlagsvis ha förekommit alt auktorisation har återkallats somföljd av sådana iakttagelser. Arbetsgruppenfinner det uppenbart, all en viss kontroll av de auktoriserade bevakningsförelagenbör företas med inte aUlför långa intervaller. Den osäkerhet som på sina håUnu råder om auktorisalionsmyndig-hetens befogenheter i delta hänseende bördärför undanröjas genom en uttrycklig föreskrift om skyldighet att genomkontroll av företagen pröva huruvida dessa alltjämt uppfyller vUlkoren för auktorisation. Arbetsgruppenanser alt sådan kontroll bör ske med en intervall på ungefär elt år. I denaktuella bestämmelsen bör därför lämpligen anges att kontrollen skall skefortlöpande.