prop · FX03188 · 1974-12-31 00:00:00 — När del gäller kravet på att samtligavärden skall övertalas anser allmänna ombudet detta ineffektivt, eftersomtillgång efter överlåtelsen kan vidareförsäljas av övertagaren. Riksskatteverketifrågasätter om inte en specialregel bör tillskapas för bolag med blandadverksamhet, i vart fall då tillgångar och skulder hänförtiga till överlåtenrörelse utgör endast en mindre del av balansomslutningen. Särskilt bör detfallet uppmärksammas, alt ett bolag med skattemyndigheternas goda minnetaxerats som rörelsedrivande, t.ex. handel med värdepapper, men övertagarenfinner det fördelaktigare all efter övertagandet deklarera inkomsten iinkomstslaget kapital, vilket vid en rigorös tillämpning avkommunalskattelagens bestämmelser visar sig vara det riktiga. Verket lar även uppfråganominleden fördelaktiga avfattning bestämmelserna fått ger upphov till kringgåenden.Man befarar all även bolag som har möjlighet att höja aktiekapitalet avvecklasi tanke att efter övertåtelseårets utgång tillskjuta verksamheten somapportegendom vid nybildning av ett annat aktiebolag. Eftersom inlefunnit anledning undertälta kapitalhöjning genom siirskilda åtgärder vidbeskattningen bör enligt verkets mening det antydda förfaringssättet hindrasgenom att som krav för skattebefrielse uppställs att verksamheten behålls av detidigare aktieägarna av minsi efter utgången av överlåtelseårel.I syfte att motverka att obehöriga skatteförmåner uppkommer i samband medövergången anser verket vidare det vara nödvändigt att kvalifikationstiden förinnehav av aktierna sätts till och alt det dessutom krävsatt den överlåtna verksamheten då bedrevs av det avvecklade bolaget.Lantbrukarnas skaitedclegaiion däremot har i sitt remissyttrande särskiltunderstrukit att annan tidpunkt än inte är tänkbar. Entidigare tidpunkt skulle innebära att ägareskiften som skett utan vetskap omlagstiftningens utformning skulle diskvalificera från skattebefrielse. Skattebefrielseföreslås gälla endast om ägarcförhållandena är identiska ochvid utgången av det beskattningsår under vilket överlåtelsen verkställs.Undantag har gjorts för ändringar på grund av arv, icstamcnte eller bodelning.Några remissinstan.ser anger exempel på andra förändringar i ägareförhållandenasom enligt deras mening bör godtas. pekar på detfallet att ett kompanjonförhållande under mellantidenupplösts på grund av att den ena kompanjonen avlidit, varpå eftertevande makenavyttrat aktierna till den kvarvarande kompanjonen -oftaenligt kompanjonsavtal.Ett annat fall som bör beaktas är enligt 5ve/;sAa sparbanksföreningen denförsäljning som framtvingas av att bolaget råkar i betalningssvårigheler undermellantiden. handelskammare slutligen nämner en avsuccessionsskäl föranledd gåva av aktier till anhörig som exempel på fall sominte bör utgöra hinder för skattebefrielse. Föreslagenvalfrihet för övertagaren att fritt få väljabeskattningsår för pensionsmedel som disponeras lill följd av överlåtelsen ärenligt mening väl ägnad alt minska olägenheterna frånlikviditetssynpunkt vid övergången. Från andra håll har dock riktats kritik motförslaget att avsättningarna skall återföras till beskattning. Handelskammarenför och t. ex. anser det rimligt att de personer somföre övergången till annan förtagsform enligt gällande rätt kunnat inbegripas itill pensionsskuldkonio avsatt belopp även efter övergången får behålla dennaförmån. Liknande synpunkter framförs av handelskammare som menaralt regler bör kunna utformas som till-låter att befintligt belopp på kontot "Avsatttill pensioner" kan kvarstå även i den nya företagsformen på de föraktiebolaget gällande villkoren, även om ytterligare avsättningar inte kanmedges för övertagaren personligen. Beredningens förslag alt avsättningarna tasfram lill beskattning eller att denna effekt elimineras genom tecknande avpensionsförsäkring innebär både en extra belastning på del nya företagetsrörelsekapital och likviditet. I den mån rörelsekapitalet inte kan kompenserasgenom nya lån måste denna kategori överiagare vanligtvis minska reserver ivarulager, vilket i sin tur leder till inkomstskatt och påverkar likviditeten.Om möjlighet att bibehålla de i aktiebolaget gjorda pensionsavsättningarna intefinns bör i varje fall av angivna skäl återföring till beskattning tillåtasunder av i stället för av beredningen föreslagna fem år.Familjeföretagens förening betonar att man även i detta sammanhang bör sökaupprätthålla kontinuitetsprincipen och alt övergången så långt det är möjligtinte föranleder skärpningar. Genomgående torde gälla att de belopp somkontoförts för pensionsändamål har investerats i rörelsen i form av maskineretc. Föreningen anser därför att det saknas anledning att i förevarande fallfrångå det enligt kommunalskattelagen gällande regelmönstret för återföring tillbeskattning av s. k. disponibla pensionsmedel och förordar en hänvisning itillämpliga delar till 28 § kommunalskattelagen. Tillämpning av de ordinarie åter-föringsreglernaföreslås även av Svenska revisorsamfundet. Handelskammareni och befarar att den av beredningen förutsattaliberala tillståndsgivningen när det gäller att ta investeringsfond förkonjunkturutjämning i anspråk inte kommer till stånd. Fonden bör därför fåföras över till övertagaren och hos denne återföras till beskattning under detbeskattningsår, då överiåtelsen av verksamheten sker och de fyra närmastföljande beskattningsåren. Härigenom nås överensstämmelse med förslaget ombehandling av disponibla pensionsmedel. Anledning saknas enligthandelskammaren att behandla de båda avsättningarna olika. I Ålvsborgslän föreslår att de medel som finns innestående hos spärras och gottskrivsbolaget som avräkning pä skatt. 4.3.3 Fordringar m. m. Riksskatteverkettar upp frågan om behandlingen av aktiebolagets fordringar på aktieägaren isamband med övergången. Dessa fordringar övergår lill överlagaren och blir idennes bokföring en debetpost på privatkontot, dvs. det egna kapitalel minskar.En omföring av fordringen från privatkontoi lill kapitalkontots debetsida skallenligt allmänna bokföringsgrunder och god köpmannased ej göras över vinsl- och föriusikonloioch kan inle föranleda taxering av övertagaren. Fordringarna har ofta uppkommitgenom den tidigare föreliggande möjligheten alt låna från eget aktiebolag istället för all göra löneuttag. Härigenom har låntagaren för sin personliga deluppskjutit skattebetalningar av vanligen dubbla lånebeloppels storlek. Dådelta framsiår som en i vissa fall betydande skatteförmån kan enligt verkets meningförslaget att jämställa aktieägariån med övriga tillgångar accepteras endastför att nå syftet att sä många bolag som möjligt avvecklas. En annan fråga somverket berör är de konsekvenser förslaget får vid avveckling av koncernbolag.Man efteriysereit uttalande hur uppkommande likvidationsvinster eller -föriusterskall behandlas vid taxeringen av det övertagande bolaget för detbeskattningsår varunder överlåtelsen verkställts. Närdet gäller sådana på balansräkningens skuldsida redovisade poster som semesterlöneavsältningför företagsägaren och tantiemskulder bör enligt Svenska revisorsamfundet enfördelning kunna få ske av de belopp som framkommer vid övergången.Del erinras om att poster av det här slaget regelmässigt finns i bolagen ochatt en omedelbar framtagning till beskattning kan medföra onödigalikviditetspåfrestningar. Beredningenföreslår att frågan om skattepliktig realisationsvinst eller avdragsgill realisationsförtuslvid en framtida avyttring skall bedömas som om övertagaren förvärvat tillgångenvid samma tidpunkt som aktiebolaget. Frånett par håll har uttryckts tveksamhet om kontinuiteten förutom innehavsiidenäven gäller förvärvskostnaden. Enligt lantbrukarnas skatiedelegation börövertagaren och bolagel hanleras som en skaltskyldig och följaktligen bolagetsförvärvskoslnad läggas till grund för realisationsvinstberäkningen. Detta börenligt delegationen gälla oavsett om bolaget är rörelsedrivande ellerförvallande. föreslår det tillägget att lag-farlsstämplar ochliknande avgifter som utgått vid övergången för avräknas. Vidare kan del enligtverket ifrågasättas att efter särskilt tillstånd medge övertagaren rätt att istället för aktiebolagels verkliga anskaffningsvärde fö användaanskaffningsvärdet på aktierna i det avvecklade bolaget som anskaffningsvärdetpå den avyttrade egendomen i de fall denna varit aktiebolagets enda tillgångvid övertagarens förvärv av aktierna i det avvecklade bolaget. Någraremissinstanser har kritiserat att övergångsbestämmelserna inte innefattarnågot förslag om hur realisationsvinsten vid en framtida avyttring av andel idet efler övergången uppkomna handelsbolaget skall beräknas. Svenska revisorsamfundetsäger sig ha svårt alt inse, all det, vilket beredningen anfört, skulleföreligga någol materiellt oriktigt i att beräkna innehavstiden för andelarnafrån tidpunkten för aktieförvärvet. Härigenom uppnås kontinuitet även på dettaområde. Tidpunkten för aktieförvärvet som grund för beräkning av innehavstidenförordas även av lantbrukarnas skatiedelegation och Familjeföretagens förening.Sveriges industriförbund anser del angeläget att det klargörs huranskaffningsvärdet för andelen beräknas. Frånfiskalt håll framförs viss kritik mot förslaget att övertagaren skall ha rätt tillde förlustavdrag som skulle ha tillkommit aktiebolaget. iMalmöhus län anser att detta är den mest tveksamma av de bestämmelser sominförts för att upprätthålla kontinuiteten. Enligt meningmöjliggör den fastställda övergångstiden fram t. o. m. för flertaletbolag med outnyttjade föriustavdrag att utnyttja dessa. Definitiva förlusterkan tänkas förekomma i de fall föriuslåren infaller i slutet av övergångsperioden.Länsstyrelsens inställning är dock att det kan vara tveksamt om det allmiinna, avhänsyn till bolag vilka i det längsta dröjer med övergången, skall införa enbestämmelse vars konsekvenser är svåröverskådliga. Den fördröjande effekt påupplösningen av aktiebolag, som förbudet mot överföring av föriustavdrag kanmedföra, kompenseras enligt mening av att skattemyndigheterna intebelastas med svårbemästrade kontrollproblem rörande överförda förlustavdrag.Allmänna ombudet för mcllankommunala mål anser att bestämmelsen möjliggör skalienyktsiransaktioner.Med hänsyn härtill och lill att flertalet aktiebolag - genom möjligheten altinom tämligen vida marginaler själva bestämma vilket resullal som skallredovisas - kan förhindra att underskott inte utnyttjas föreslås att paragrafen utgår.För att förhindra obilliga kon.sekvenser skulle det enligt allmänna ombudetmöjligen kunna erbjudas en dispensmöjlighet. Föreningen /ng.s/vv/sorersiiiWersig också tveksam till förslaget i denna del och menar alt kontrollfrågan blirsärskilt arbetskrävande inte endast vid själva övergången utan även påföljandeår. Risken för missbruk är också påtaglig. Liksom allmänna ombudet anserföreningen alt flertalet bolag torde kunna ordna så att eventuella föriustavdragutnyttjas redan före övergången och att bestämmelsen därför kan utgå. Även riksskatteverketbefarar att lagstiftningen i detta sammanhang kan utnyttjas för transaktioneri skatleundandragande syfte. Av- och nedskrivningar rörelsen drivsi aktiebolagsform eller reparation av fastighet kan dels eliminera vinstmedel iaktiebolaget - och därmed minska utskiftningsskattepiiktigt belopp - och delsge upphov till förlust som kan utnyttjas av övertagaren året efter i sambandmed upplösning av reserverna. Övertagaren kan därefter överlåta verksamheten tillett nytt aktiebolag och erhålla en avskatiad fordran på delta. Förslaget synes alltsåenligt verkels mening innefatta en temporär legalisering av transaktioner somnärmast kan jämföras med vinsthandels-affärerna där den enda kostnaden blir utskiftningsskatteni förekommande tall. Även denna minskar genom förfaringssättet. Med hänsynhärtill bör den föreslagna rätten för övertagaren att utnyttja aktiebolagettillkommande förlustavdrag och uncierskottsavdrag begriinsas lill sådana somförelegal enligt deklarationer avgivna till ledning för resp. bolagstaxeringar års taxering. I konsekvens härmed bör ändring av bokslutså alt däri uppkommer underskott eller förlust för beskattningsår som skalltaxeras vid taxering ej godtas i beskattningshänseende, om orsakenhärtill är ändrade av- eller nedskrivningar eller därmed jämförlig åtgärd. Förslagetatt övertagaren blir betalningsskyldig för aktiebolagets skatter och avgifterhar mottagits positivt eller länmats utan erinran. anför attdetta avsevärt kommer att nedbringa antalet kringgåendeförsök och förenklauppbörden. lagförslaget intagna besuimmcl.sen all lagen inle skall tillämpas om någon isamband med överiåtelse av aktiebolags verksamhet vidtagit åtgärd .som kanantas ha skett i syfte att vinna obehörig förmån vid beskattningen har lått ettblandat mottagande hos remissinstanserna. Från fiskalt håll vitsordasnödvändigheten av en besiämmelse av detta slag som man uuryckerönskemål om eu närmare angivande av när bestämmelsen skall tillämpas.Riksskatteverket uttalar att det är tillfredsställande alt lagförslaget iiveninnefattar en allmän bestämmelse mot skatte- flykisåtgärderi samband med aktiebolagens avveckling. Bestämmelsen ökartaxeringsmyndigheternas möjligheter att ingripa mot vissa icke åsyftade åtgärder,och torde dessutom vara den enda vägen att stoppa dessa då någon fullständiguppräkning av länkbara åtgärder inle är möjlig på förhand. 1 syfte attförekomma vissa förfaranden och minska antalet onödiga processer är det dockenligt verket önskvärt att det i propositionen eller lagtexten intas exempel påicke godtagbara åtgärder. Föreningen menar att deni lagförslaget införda bestämmelsen för att hindra vinnande av obehörigskatteförmån i och för sig kan vara diskutabel eftersom tillämpningen avdensamma kan vålla praktiska svårigheter. Föreningen vill dock understrykanödvändigheten av en bestämmelse av sådant innehåll. Eventuell tveksamhet medhänsyn till de praktiska svårigheterna får därför inte föranleda attbestämmelsen utgår. Enligt föreningens mening är bestämmelsen helt nödvändigför all skattemyndigheterna skall kunna ingripa i uppenbara fall av missbruk avövergångslagstiftningen. i anser att mot bakgrund averfarenheter från tidigare skattelagstiftning stadgandet är motiverat.Länsstyrelsen anser det dock nödvändigt att vissa riktlinjer tas in iförarbetena då risk annars föreligger att stadgandet blir utan effekt.Kammarrätten I föreslår att stadgandet ges en något vidare utformningoch görs tillämpligt inte bara på åtgärder "i samband med överlåtelse avaktiebolagets verksamhet" ulan även "inför bolagets upphörande". Från de organisationersom representerar näringslivet har det uttryckts en enstämmig uppfattning attbestämmelsen bör utgå. Man har vidare kri-li.serat alt bestämmelsen intenärmare berörts i beredningens promemoria och menar att avsaknaden av motivskapar ett läge av rättsosäkerhet. Lantbrukarnas skatiedelegation anför alt enbestämmelse av denna typ ulan vägledande uttalanden ger utrymme för godtyckefrån taxeringsmyndigheternas sida och skapar därmed osäkerhet hos deskattskyldiga. Resultatet blir då långvariga skatteprocesser, vilket inte kanvara till fördel för någon. Delegationen menar att lagstiftningen somförutsättning fördess tillämpning försetts med sådana bestämmelser alt försökatt vinna obehöriga skatteförmåner kan hindras. Rimliga garantier lorenmateriellt riklig tillämpning bör alltså redan föreligga. Att då dessutomtillskapa en allmän skatieflykls-klausul är obefogat. Delegationen anser därföratt den bör utgå. Skulle bestämmelsen likväl kvarstå måste vägledandeuttalanden göras och exempel lämnas så att ramarna för bestämmelsenstillämpning fixeras. in-dusirijörbund anser att vad det i förevarandesammanhang kan gälla är om en åtgärd medvetet eller omedvetet medfört attbestämmelsen om den begränsade friheten från utskiftningsskatt utnyttjas.Detta innebär dock enligt förbundets mening i den påtvingade situationen intenågon skatteeftergift i verklig mening. Om likväl en generalklausul anses böragälla är del ett oeftergivligt krav att dess avsedda användning mycket noggrantklargörs i samband med lagstiftningen. Svenska revisorsamfundet och hantverks- och industriorganisationställer sig också avvisande till att införa en allmän skatte-fiyktsbestämmelse.Den sistnämnda organisationen anser att frågan om en sådan klausul bör lösas iett större sammanhang. Förbefrielse från inkomstskatt erfordras enligt förslaget att aktiebolaget upprättatbokslut före överlåtelsen. För att denna åtgärd skall varameningsfull erfordras emellertid också enligt i länatt bolagel fullgjort sin deklarationsplikt. ifrågasätter därför ominte för befrielse bör föreskrivas all bolagel avlämnat vederbörtig deklarationi vart fall för tiden fr. o. m. . Samma skyldighet bör gällaför övertagaren beträffande det år då övertagen verksamhet första gången skallredovisas. Även framför liknandesynpunkter. Riksskafteverkeianser alt det bör åligga överlagarna att utöver aktiebolagels sistabalansräkning och balanskonto lämna uppgift om de för akliebolagei gällande skattemässigarestvärden som avviker från de bokförda värdena. Vad gäller föreskriften .somsådan är den enligt verket ägnad att underiätta administrationen och detomfattande kontrollarbete som torde bli följden av all ett stort anta!aktiebolag skal) avvecklas, varav flertalet . Med hänsyn till destora skatlevinster som kan göras genom obehöriga åtgärder är det ytterstangeläget att länsstyrelsernas skatteavdelningar tillförs sådana resurser underövergångsåren att kontrollen kan göras effektiv. Särskilt angeläget är det aulänsstyrelsen i , där ett myckel stort antal av de bolag vilkakan förväntas komma att upplösas har sill säte, tillförs extra personal. Verketbetonar dock vikten av att samtliga liinsstyreLser erhåller sådana extraresurser att kontrollen uppfyller högt ställda krav. Enligtberedningens förslag skall lagen träda i kraft den . Sverigeshantverks- och industriorganisation framhåller att det för vissa företag kanfinnas anledning att vidta åtgärder som åsyftas med den föreslagna lagen såsnart ske kan. Organisationen föreslår därför alt de särskilda övergångsbestämmelsernaträder i kraft efter det de antagits av . Även anser alt det finns skäl alt utvidga tillämp-ning.sområdet lillatt gälla även sådana förelag som före inlettlikvidationsförfarande. 5Departementschefen 5.1 Allmänna synpunkter Aktiebolagslagen(1944:705) ändrades så alt gränsen för aktiekapitalets lägsta belopphöjdes från . Denna ändring trädde i kraft den 6 juni1973 och gäller bolag, som bildas fr. o. m. denna dag (prop. 1973:93, LU1973:19, rskr 1973:238, SFS 1973:303). Vidare gäller att alla aktiebolag sombildats före och fortfarande existerade skulle ha höjt sittaktiekapital lill . senast vid utgången av . Aktiebolag, somvid den tidpunkten inte har höjt sitt aktiekapital, skall upplösas genom ettförenklat likvidationsförfarande (prop. 1973:168, LU 1973:41, rskr 1973:393,SFS 1973:1081): I prop.1973:168 (s. 9) anfördes alt avvecklingen av aktiebolag, som inle höjde sittaktiekapital till , aktualiserade vissa skatterättsliga frågor, bl.a.den huruvida utskiftningskatt skall utgå på grund av aktiebolagets upplösning.Det framhölls i propositionen att dessa frågor låg inom ramen för företagsskatleberedningensuppdrag och därför borde behandlas inom beredningen. Det förulskickades dockatt bolag, som övergick till annan företagsform utan att därigenom på grund avolika dispositioner vinna obehöriga skatteförmåner och som inte hartillräckliga vinstmedel för att kunna höja sitt aktiekapital till ,inte skulle komma att drabbas av någon utskiftningsskatt på grund avövergången. Företagsskatteberedningenhar analyserat de skattefrågor som kan uppkomma vid avveckling av aktiebolageller övergång till annan företagsform med anledning av de ändringar iaktiebolagslagen som jag berört och lämnat förslag till åtgärder i syfteatt underlätta sådan övergång. Resultatet av beredningens arbete har redovisatsi en promemoria (Ds Fi 1974:4) Skattefrågor i samband med avveckling avaktiebolag. 1 korthet innebär förslaget särskilda skattelättnader både vid utskiftningsbeskatiningenoch inkomstbeskattningen, om aktiebolag med ett aktiekapital understigande . går i likvidation 31 december 1978 ellertvångsupplöses enligt de civilrättsliga övergångsreglerna. Skattelättnadernapå inkomstbeskattningens område avses dock få åtnjutas endast under förutsättningau kretsen av ägare i aktiebolaget inte ändras fram lill ochmed utgången av det beskattningsår som övergången till annan företagsform ägerrum. Beredningens förslag syftar lill all mindre aktiebolag skall kunna gå övertill annan förelagsform utan skattekonsekvenser. Remissinstansernahar i stort en gynnsam inställning till beredningens förslag. Man ansluter sigallmänt till beredningens uppfattning att avveckling av aktiebolag på grund avde ändrade aktiebolagsreglerna i princip skall kunna ske utanskattekonsekvenser. Några remissinstanser befarar dock att förslaget med hänsyntill det stora antalet bolag och övergångstidens längd kan föranleda missbruk iskatleundandragande syfte. harå andra sidan framhållits att man inle bör gå för hårt fram i skatte hänseende,efiersom aktiebolagsreglerna är tvingande och innebär långtgående ingrepp iföretagens verksamhet. Föregen del vill jag till en början allmänt framhålla följande. Under 1960-taleioch början av 1970-talel ökade nybildningen av aktiebolag på ett markant sätt.Medan del fanns endast 44 000 aktiebolag, hade vid utgången av år 1970antalet stigit lill ca 100 000. fönns det 133 000aktiebolag. Av dessa 133 000 bolag är ca 110000 s.k. enmans- eller fömansbolag.Några motsvarande siffror för handelsbolag och enskilda rörelseidkare finnsinte, men med ledning av uppgifter från mer-värdeskatleregistren kan del antasatt del finns ca 180 000 verksamma enskilda rörelseidkare och ca 20 000verksamma handelsbolag. Densnabba ökningen av antalet bolag kan ha olika orsaker. Den begränsning av detpersonliga ansvaret som aktiebolagsformen erbjuder innebär en stor fördel förförelagarna och är därmed ulan tvivel ell av huvudmotiven föraktiebolagsbildning. Men del finns andra fördelar med aktiebolagsformen som säkeriigeninte har spelat en mindre betydelsefull roll, t, ex. de skattemässiga fördelarsom är förknippade härmed. Dessa skattemässiga fördelar kan kortfallal anges påföljande sätl. Vid beräkning av den taxerade inkomsten föreligger småskillnader mellan rörelser som bedrivs i olika företagsformer. Möjligheterna tillvinstreglerande dispositioner genom nedskrivning av varulager, fordringar m. m.samt avskrivning på anläggningstillgångar är således lika för de olikaföretagsformerna. Konsolidering genom avsättning till konjunklurinvesteringsfondeller vinstöverföringar genom s. k. öppna koncernbidrag kan emellertid inteförekomma i enskild firma eller handelsbolag. Större skillnader ibeskattningshänseende beroende på vilken företagsform som använts uppkommer vidförsäljning av rörelsen. Vinsl vid försäljning av aktier i aktiebolag samtandelar i handelsbolag behandlas enligt realisationsvinstskattereglerna, medanden vinst som framkommer vid försäljning av enskild firma i sin helhet ärskattepliktig intäkt för säljaren. I detta sammanhang måste dock beaktas altskattereglerna självfallet får betydelse för köpeskillingens storlek. Den somköper tillgångarna i en enskild firma erhåller ju genom köpet ett avskrivnings-eller nedskriv-ningsunderiag för framliden och är därför beredd att betala merän en köpare av aktier eller andelar, vilka i regel inte får nedskrivas vidbeskattningen. Vidövervägandel av lagstiftningsåtgärder som rör företag och förelagsformer intarfrågan om de små och medelstora företagen en central plats i diskussionen. Desmå och medelstora företagen svarar för en väsentlig del av produktion ochsysselsättning inom landet. Den frågan uppställer sig emellertid - mot bakgrundav de siffror jag angivit för antalet s. k. enmans- och fåmansbolag -huruvida det finns tillräckligt fog för alt ha skilda regler för olikaföretagsformer.