prop · FX0323 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1974 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående arbetsvetenskaplig utbildning och forskning vid högskolani ; given . Kungl.Maj:t viU härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden, föreslå att bifalla de förslag om vUkasavlåtande till föredragande departementschefen hemstäUt. Ipropositionen föreslås att högre teknisk utbildning och forskning inom detarbetsvetenskapliga området skall komma tUl stånd vid högskolan i . Ianslutning till förslag av organisationskommittén för högre teknisk utbildningoch forskning i övre förordas att studerande vid högskolan fr. o. /77 får möjlighet att under den avslutande årskursen välja enspecialisering av utbildningen mot arbetsmiljöområdet. inom det arbetsvetenskapliga området kommer attsuccessivt byggas upp vid högskolan i . Den första av de av kommitténföreslagna forskartjänsterna, en professur i itidustriell ergonomi, föreslåsinrättad vid högskolan den 1 juh 1975. Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, . Chefenför utbildiungsdepartementet, statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om arbetsvetenskaplig utbUdningoch forskning vid högskolan i och anför. lades i prop. 1970: 88 fram förslag angåendeutbyggnaden av högre teknisk utbildning och forskning i övre . Ipropositionen föreslogs bl. a. att en ny teknisk utbildnings- ochforskningsenhet skulle byggas upp i , omfattande en maskinteknisk utbildnings-ochforskningsorganisation. Vid planeringen av enheten skuUe man utgå från att endel av sektionen för bergsvetenskap vid tekniska högskolan i skullekomma att flyttas till . I det fortsatta utrednings- och planeringsarbetetborde vidare prövas om skäl och förutsättningar fanns för att senareytterligare differentiera den högre tekniska utbildningen i . För attbiträda universitetskanslersämbetet (UKÄ) i förberedelsearbetet skulle enorganisationskommitté tillsättas. beslöt i överensstämmelse med deframlagda förslagen (SU 1970: 133, rskr 1970: 296). Med stöd av Kungl. Maj:t bemyndigande tillkalladedåvarande statsrådet en organisationskommitté' (U 1970: 62)med uppgift att under UKÄ planera den högre tekniska utbildningen ochforskningen i övre . har redovisats i1971 års riksdagsberättelse (s. 303). På grundval av organisationskommitténs arbete harstatsmaktema vid 1971 och riksdagar (prop. 1971:59, UbU 1971:17, rskr1971: 174; prop. 1972: 37, UbU 1972: 23, rskr 1972: 173) fattat beslut ominrättande vid högskolan i av en maskinteknisk och en geotekno-logisk UtbUdnings-och forskningsorganisation. Enligt nämnda beslut skall högskolan, som börjadesin verksamhet /72, successivt byggas ut till en utbUdiungskapacitetav sammanlagt 325 nybörjarplatser /76 och erhålla enforskningsorganisation som omfattar bl.a. 13 professurer och fyra tjänster sombiträdande professor. överlämnade organisationskommittén till UKÄsitt tredje delbetänkande. Högre teknisk utbildning och forskning i övreNorrland, Arbetsvetenskap i . Efter remissbehandling av betänkandet har UKÄi kommit in med förslag angående anordnande av arbetsvetenskapligutbUdning och forskning vid högskolan i . UKÄ har vidare i särskilda skrivelserkommit in med förslag rörande tillsättningsförfarande i fråga om de föreslagnatjänsterna inom det arbetsvetenskapliga området vid högskolan. Disponenten , ordförande, professornGotthard , byråchefen , teknologen Lars-Äke ,landshövdingen , kommunalrådet , byråchefen , professorn , professorn , byråchefen ,tf byggnadsrådet , direktören 'Wellenius ochkanslichefen . Prop.1974: 23 4 som remissinstanserna och UKÄ för fram åtskilligaförslag som för sitt genomförande inte kräver medverkan. Föröverblickens och sammanhangets skulle berörs emellertid även vissa av dessaförslag i det följande. Idet följande redovisar jag kortfattat huvuddragen i organisationskommitténsförslag. 1 fråga om närmare motiveringar tillåter jag mig att hänvisa tillbetänkandet, Underdet har allt större uppmärksamhet ägnats åt den mänskligamiljön i olika avseenden. Miljöfrågorna i det globala perspektivet behandladest. ex. i om den mänskliga miljön. Denprimära drivkraften bakom denna internationella kraftsamling är den växandeoron för misshushållning med världens naturresurser och insikten om attskadeverkningar av en felaktig teknisk utveckling, dvs. förstörelsen på skildasätt av mänsklig miljö, måste hejdas. I det internationella perspektivet har paraUelltmed detta stigande intresse för den fysiska miljön intresset för frågor som rörkaraktären och utformningen av närmiljön i första hand boende- och arbetsmiljön vuxit starkt . Detligger i sakens natur att arbetsmiljön är en central del av den mänskligamiljön. Det framstår som alltmer uppenbart att arbetsplatserna och deras mUjöär resultatet av i första hand de tillgänghga tekniska och ekonomiskalösningarna för produktionen, medan människans krav och önskemål beaktas imindre utsträckning. Den mänskliga arbetskraften, som på kort sikt är den mestanpassningsbara faktorn i produktionen, har i många fall i avvaktan på bättretekniska lösningar tvingats acceptera de mindre gynnsamma betingelser förarbetsmiljön, som dikterats av rådande ekonomiska krav och tekniskaförutsättningar. råder det enighetom att mUjön måste utformas med ut-. gårigspunkt i människans behov samtfysiska och psykiska förutsättningar. Riskerna för yrkesskador och för fysiskförslitning och här ser kommittén frågan hkn individens synpunkt måste minimerasi arbetsprocessen liksom tendenser till olika former av psykisk påfrestning.Åtgärder i syfte att motverka dessa förhållanden minskar behovet för denenskilde att vara borta från arbetsplatsen på grund av fysiska och psykiskaskador och sjukdomar. I stället bör en förbättrad 1974: 23 5 arbetsmUjööka stimulansen i arbetet. De direkta resultaten för den enskilde individenbestår således av bättre fysisk och psykisk hälsa samt ökad tUlfredsstäUelse iarbetet. Även de indirektaeffekterna för den enskilde av en krävande arbetsmiljö måste beaktas isammanhanget. Ett i fysiskt och/eller psykiskt avseende betungande arbetebegränsar genom uttröttningseffekterna individernas möjligheter till berikandefritidsaktiviteter. Arbetsmiljön spelar ävenen betydelsefull roll på företags/myndighetsnivå för företags eUermyndigheters möjhgheter att fuUgöra sina resp. arbetsuppgifter. En förbättradarbetsmiljö medför genom dels minskad frånvaro på grund av skador ochsjukdomar, dels minskad omsättning av arbetskraft på grund av ökad trivselbetydande besparingar för företaget/myndigheten i form av lägre kostnader förersättning av arbetskraft och för inskolning samt en högre effektivitet i produktionenav varor och tjänster. Inomvissa sektorer av samhället råder en påtaglig brist på arbetskraft.Åtskilliga industrigrenar karakteriseras av denna situation. Verksamheternainom dessa områden har svårigheter att hävda sig i konkurrensen omarbetskraften. Inte minst den arbetsmiljö som dessa arbetsplatser kan erbjudaär otillräckligt attraktiv i jämförelse med arbetsplatser inom andra delar avsamhället. Genom den ökade uppmärksamhet som framför allt den yngregenerationen ägnar de kvalitativa dimensionerna av livsmiljön tyder allatecken på att en attraktiv arbetsmiljö kommer att bli en alltmer betydelsefullfaktor när det gäller rekryteringen av arbetskraft. De tidigare nämndaeffekterna av en förbättrad arbetsmUjö kommer för samhället att medföraminskade kostnader för skador och sjukdomar förorsakade av arbetet. Samtidigtmotverkas de nuvarande tendenserna till utslagning av arbetskraft från denöppna arbetsmarknaden och överföringen av denna till en skyddad sektor. Enförbättrad arbetsmiljö bör enhgt kommitténs mening motverka denna utveckhngmot en uppspaltning av arbetsmarknaden. Kommitténär medveten om att lösningen av en rad av de problem som antytts ligger i attredan befintiig kunskap brukas i skilda former av samverkan meUanarbetsmarknadens parter och i lagstiftning. Det står emellertid klart att envidgad satsning just på arbetsvetenskapUg utbildning och forskning är ett av deinstrument som behövs för att underbygga fortsatta åtgärder. I detta sammanhangspelar teknikerna en nyckelroll. Dessa måste få kunskaper om människan sombiologisk och social varelse och om hur tekniken skall anpassas eftermänniskans förutsättningar och behov. Kommittén anser att arbetsmiljöproblemenblir en mycket stor fråga under det närmaste decenniet. Naturligtvis kommerproblemen inbördes att vara av olika art och också i prioriteringssituationer tUlmätasolika vikt. Kommittén vUl emellertid slå fast Prop.1974: 23 6 atttvä branscher som har särskilt svåra problem är dels gruvindustrin, dels dentunga maskinindustrin. Båda dessa grenar av tekniken utgör huvudverksamhetenvid högskolan i . Det finns därför enligt kommitténs mening särskildaskäl och förutsättningar för att differentiera utbildning och forskiung i Luleåmot arbetsvetenskap. 2.2Definition av det arbetsvetenskapliga ämnesområdet Arbetsvetenskapenkan beskrivas som ett nytt tvärvetenskapligt område mellanproduktionsvetenskap och humanvetenskap. I generella termer kanarbetsvetenskapens problemområde formuleras som att detta rör relationernamellan människor och arbetsförhållanden. För att kunna förstå och bidra tlUlösandet av arbetsplatsens problem är arbetsvetenskapen beroende av attutnyttja vetande och metoder som är ett resultat från andra vetenskapers ellervetenskapsgrenars arbete. Humanvetenskapenbehandlar människan och hennes byggnad, funktionssätt, förutsättningar ochbehov. Produktionsvetenskapen behandlar produktionen och dess förutsättningaroch innefattar därmed naturvetenskap, teknologi och industriell ekonomi ochorganisation. Arbetsvetenskapen studerar de ömsesidiga relationerna mellanmänniskan och arbetsförhållandena. 2.3Befintlig arbetsvetenskaplig utbildning och forskning m. m. Denarbetsvetenskapliga utbildning som ges vid de tekniska fakulteterna ärsvåröverskådlig och delvis infogad i andra ämnesområden. Dessutom förekommerden ofta endast som frivilliga kurser och till olika längd för olika sektioner.I huvudsak är denna utbildning koncentrerad till institutioner för industriellekonomi och organisation. Det är emellertid mycket svårt att ange timantaletför arbetsvetenskapliga ämnen vid de tekniska högskolorna bl. a. beroende pådefinitionsproblem. Vidtekniska högskolan i är verksamheten förlagd dels tUl institutionenför industriell ekonomi och organisation vid sektionen för maskinteknik, delstill ett antal institutioner för tillämpade ämnen inom samma och andrasektioner: maskinkonstruktion, uppvärmning och ventilation, mineralberedning,ytbehandlingskemi, flygteknik, teknisk akustUc, teknisk psykologi m. fl.Examensarbetena vid dessa institutioner är i vissa fall av arbetsvetenskapligkaraktär. bedrivs arbetsvetenskaplig utbildning . ingårarbetsvetenskapliga moment i ämnet industriell organisation, men 1974: 23 7 nästkommandeår införs ämnet industrieU psykologi och ergonomi. En större kurs läses vid enav de två studieinriktningarna inom utbildningslinjen för maskinteknik. Ettsamarbete bedrivs med psykologiska institutionen vid i annat anordnas gemensamt för de båda institutionerna seminarium i arbetspsykologi. vid i ges arbetsvetenskaplig utbildningi huvudsak vid . Ämnet ergonomi ärvalfritt inom utbildningshnjen för maskinteknik. vid högskolan i ges också arbetsvetenskapligundervisning vid organisation. Här finns kurser iarbetsvetenskap inom utbildningshnjerna för resp. industriell ekonomi ochmaskinteknik. Maximalt omfattar undervisningen . Beträffandeantalet högre tjänster inom det arbetsvetenskapliga området vid de tekniskahögskolorna kan inte några exakta siffror anges. Det är nämligen enavvägningsfråga vilka högre tjänster som skall bedömas avse arbetsvetenskap,eftersom även andra moment än arbetsvetenskapliga ingår i en tjänst. Etttiotal tjänster kan sägas tillhöra det arbetsvetenskapliga fältet. Ettcentrum för humanteknologi inrättades vid tekniska högskolan iStockholm. Med humanteknologi avses den teknik som används för att utformamänniskans miljö, t. ex. arbets- eller boendemU-jö, efter hennesförutsättningar och behov. Centrets uppgift är att främja utbildning ochmålforskning inom detta område. Centret skall ej bedriva forskning i egen regiutan verka genom att stimulera och biträda forskare vid olika institutionerinom högskolan. Ettfåtal personer på professors- eller docentnivå vid universitetens institutionerför psykologi, pedagogik och sociologi ägnar sig mer kontinuerligt åtarbetsvetenskapliga forskningsuppgifter. Dessutom finns ett antal personer vidarbetsvetenskapliga institut som upprätthåller viss undervisning och forskarhandledningvid universiteten. Utanför denna krets av forskare finns det vid universitetenandra som punktvis i sitt forskningsarbete berör arbetsvetenskapliga frågor.Vissa kursmoment med speciell arbetsvetenskaplig inriktning förekommer dock iden undervisning som ges inom sociologiämnet. Underde har professurer i tillämpad psykologi inrättats viduniversiteten i och samt en tjänst som bi-, trädande professori samma ämne i . Begreppet tillämpad psykologi innefattar normaltsåväl det i sig stora tillämpningsområdet arbetspsykologi som kliniskpsykologi, skolpsykologi, rättspsykologi och ekonomisk psykologi. 1974: 23 8 2.3.3Arbetsmedicinska avdelningen inom arbetarskyddsstyrelsen År1966 inrättades arbetsmedicinska institutet. Institutet har t. o. m. budgetåret1971/72 varit organiserat som en självständig organisation undersocialdepartementet och haft en styrelse med representanter för bl. a.arbetsmarknadsstyrelsen, arbetarskyddsstyrelsen, sjukhuset, , statens personalvårdsnämnd samt för parterna påarbetsmarknaden. Den1 juh 1972 inordnades institutet som den arbetsmedicinska avdelningen inomarbetarskyddsstyrelsen. är avdelningen uppbyggd av fem eiUieter,en för vart och ett av områdena medicin, fysiologi, psykologi och sociologi,som främst sysslar med människan i arbete, samt kemi och teknisk hygien, somfrämst sysslar med arbete och arbetsmiljö. Avdelningen finansieras till aUrastörsta delen med statsmedel. Avdelningen ger viss serviceverksamhet på begäranav myndigheter, orgaiusationer och företag, vilken utförs tUlsjälvkostnadspris. är inkomsterna av denna verksamhet ca femprocent av budgeten. Arbetsuppgifternaför avdelningen kan uppdelas i tre områden: forskning, service ochundervisning. Forskningenvid fysiologiska enheten gäller tre huvudområden nämligen grundläggandestudier av människans arbetsförmåga och därmed sammanhängande fysiologiska mekanismer kartläggandestudier av fysiska belastningsfaktorer i arbetslivet experimentella Studiersyftande till defiiution av ergonomiskt lämpliga arbetsförhållanden Denpsykologiska enheten befinner sig under uppbyggnad. Det dominerande projektethar varit en undersökning rörande arbetsmarknadsutbildningen. Denkemiska enheten ägnar sig åt metodforskning och serviceverksamhet. Denmedicinska enhetens verksamhet är i stor utsträckning inriktad på att studeraverkningsmekanismen för olika yrkesgifter och metoder för att få fram tidigdiagnos av påverkan eller sjukdom. Dentekniska enheten inriktar sin verksamhet främst på metodutveckling och påpraktiska teknisk-hygieniska kartläggningar av arbetsmiljön med hänsyn tUl t.ex. klimat, ventilation, belysning, fysikaliska och kemiska yrkesrisker. Ävenom forskningsverksamheten inom speciella områden är synnerligen viktig för deolika enheterna torde tvärvetenskapliga undersökningar, där flera enheterengageras i ett gemensamt projekt, vara av speciellt värde, då avdelningen ärden enda organisation i landet som Prop.1974: 23 9 har möjlighet att sätta in experter från så många olikaområden i samma projekt. Avdelningen inriktar sin utbildning på depersonalkategorier som har sin huvudsysselsättning inom institutets olikaverksamhetsområden, främst personal inom företagshälsovården såsomföretagsläkare, företagssköterskor och skyddsingenjörer. Dessutom ges högreutbildning i ergonomi för tekniska planerare (produktionstekniker, designers,arkitekter, konstruktörer etc). 2.4 Förslag till arbetsvetenskaplig utbildning och formningvid högskolan i Utgångspunkterna för en arbetsvetenskaplig specialiseringav civilingenjörsutbildningen i bör enligt kommittén vara: den tekniska verksamheten skall anpassas efter människansbehov samt människans psykiska och fysiska förutsättningar behov av tekniker som kan utveckla och anpassa teknikenefter människans psykiska och fysiska förutsättningar finns och kommer i ökandegrad att finnas i samhället tekniker kan komma att verka i företag ochandra institutioner som organiseras annorlunda än dagens på grund av företagsdemokratinsutveckling, nya samarbetsformer m. m. Utbildningen av arbetsvetenskapligt spedahserade teknikerbör ha som mål att göra dessa förtrogna med arbetsmedicinens och arbetsbe-teendevetenskapensdefinitioner, förutsättningar och arbetssätt och i en begränsad bemärkelse geett grundläggande kunskapsinnehåll i dessa ämnen. Utbildningen skall vidaregöra den studerande förtrogen med metoder för att tillämpa arbetsmedicinska ochbeteendevetenskaphga rön i teknisk verksamhet samt ge en skolning som tränarden studerande i att utveckla och anpassa tekniska komponenter och system medutgångspunkt i en humanvetenskaplig grundsyn. UtbUdningen skall slutiigen geden studerande erfarenhet av praktiskt arbete i industrin. Syftet är alltså inte att ge den studerande fakta ochfärdigheter för en i något avseende komplett tvärvetenskaplig referensram utani stället förbereda den studerande för ett framtida samarbete med arbetsvetenskapligaspecialister från andra disciphner än den tekniska samt samarbete med övrigaanställda på en arbetsplats. Undervisningen vid en teknisk fakultet måste omfatta deflesta ämnen inom det arbetsvetenskaphga fältet. Dessa måste dock ges oUkavikt vissa bör vara av mer djupgående karaktär, andra mer orienterande. Tillde förstnämnda ämnena hänför kommittén industriell ergonomi (industriellhumanteknologi) arbetslivets socialpsykologi teknisk psykologi arbetsfysiologiteknisk arbetshygien Tillämnen av mindre djupgående karaktär hänför kommittén yrkesmedicin differentieUpsykologi Kommitténanser att de ovan nämnda delarna av arbetsvetenskap måste kompletteras meddjupgående utbUdning i bergmaskinteknik (människamaskinsystem i underjordsmUjö)för geoteknologer som specialinriktar sig mot det arbetsvetenskapliga området.Skälen för detta är att de dominerande arbetsmiljöproblemen inom gruvor buller och avgaser är direkt beroende på maskinsystemen under jord. En aldrigså god arbetsvetenskapUg utbildning för gruvingenjörer kan ej leda tilltillräckliga framsteg vad avser tekniska lösningar om maskinsystem lämnas åtsidan. För maskintekniker ingår däremot redan nu en omfattande utbildning ommaskinsystem i för dessa studerande aktuella industrigrenar, t. ex. verkstadsindustri. Denmaskintekniska utbildningslinjen vid högskolan i omfattarstudieinriktningarna maskinkonstruktion samt material- och bearbetningsteknik.Den geoteknologiska utbUdningslinjen vid högskolan omfattarstudieinriktningarna mineral- och prospekteringsteknik samt berg- ochanläggningsteknik. De studerande på resp. utbildningslinje skaU inför denförsta terminen i tredje årskursen välja en av linjens studieinriktningar. Bådepå den maskintekniska och på den geoteknologiska utbildningslinjen bör UtbUdningensuppläggning göras på ett sådant sätt att huvuddelen av den arbetsvetenskapligaspecialiseringen sker under det fjärde studieåret. Dock skall grunderna förspecialiseringen läggas under de tre första årskurserna. Underden första årskursen i utbUdningen bör intresset för arbetsvetenskapligastudier väckas i en kurs där arbetsvetenskapliga problem och tankegångar främstbehandlas inom kursdelens teknikområden som består av gruv- ochbearbetningsteknik, cellulosa- och/eller petro-kemi, anläggningsteknik, energi-och elkraftteknik samt elektronik. Underden andra årskursen bör undervisning ges inom en kurs omfattande industriellpsykologi och industriell sociologi. Det är enligt kommitténs mening mycketviktigt att ge dessa kunskaper under ett tidigt skede av utbildningen dels föratt betona att aspekter från detta område är av grundläggande natur, dels föratt den studerande har stor nytta av dessa moment vid t. ex. sinpraktiktjänstgöring. Underden tredje årskursen föreslås en allmän kurs i ergonomi för samtliga elever. Entillvalskurs som behandlar humanvetenskapens grunder föreslås för de studerandesom väljer en arbetsvetenskaplig specialisering. Ett val av denarbetsvetenskapliga specialiseringen under det fjärde läsåret kan på denmaskintekniska utbildningslinjen ske såväl för dem som under det tredje åretvalt studieinriktningen maskinkonstruktion som för dem som valtstudieinriktningen material- och bearbetningsteknik. På den geoteknologiskautbildningslinjen måste en arbetsvetenskaplig utbildning under det fjärde åretges paralleUt med en specialisering inom ett tekniskt ämne. Enhgt kommitténsmening torde dock en arbetsvetenskaplig spedahsering för prospekteringsteknikertills vidare vara mindre motiverad eftersom denna kategori inte kommer i direktkontakt med speciella arbetsmiljöproblem. Enhgt kommitténs mening ärden nuvarande praktiken för teknologer otillräcklig för en arbetsvetenskapligtspecialiserad civilingenjör. Kommittén föreslår därför att innan de teoretiskastudierna inom den arbetsvetenskapliga specialiseringen påbörjas under fjärdeläsåret, den studerande skall ha arbetat i en industri under två terminermellan det tredje och det fjärde läsåret. Denna yrkesverksamhet bör göra denstuderande bättre lämpad att tUlgodogöra sig den arbetsvetenskapliga utbUdningenunder det fjärde läsåret vid högskolan. Kommittén förutsätter atthögskolan tUlsammans med elevorganisationer och arbetsförmedlingar medverkar tfllatt ge de studerande praktikplatser under två terminer (10 månader). Kommitténförutsätter vidare att lön skall utgå enligt gällande kollektivavtal underyrkesverksamheten. yrkesverksamhetåterkommer de studerande som valt den arbetsvetenskapliga specialiseringen tillhögskolan för den avslutande fjärde årskursen. De genomgår under detta läsåren rad studiekurser inom de arbetsvetenskapliga huvudområdena såsomindustriell ergonomi, arbetshygien, arbetslivets socialpsykologi, tekniskpsykologi, kemisk resp. fysikalisk arbetsmiljö m. m. För de studerande somföljt den geoteknologiska utbUdningslinjen ges vidare en huvudkurs i berg-och gruvmaskinteknik.Under huvuddelen av vårterminen utför de studerande slutiigen sittexamensarbete. I fråga omdimensioneringen av civilingenjörsutbUdningen i anser kommittén att någonytterligare intagning utöver den redan beslutade 200 nybörjarplatser påmaskinteknisk och 125 platser på geoteknologisk utbildningslinje inte nu börske. Däremot bör elever från andra tekniska högskolor ges möjlighet att avslutasina studier i så länge någon motsvarande utbildning inte finns på andraorter. Kommittén beräknar att totalt ca 60 elever ärligen skaU antas till denarbetsvetenskapliga speciahseringen det fjärde läsåret i . 1974: 23 12 Detär enligt kommitténs uppfattning av stor vUct att resultaten från en arbetsvetenskapligverksamhet i tillförs samhäUet också på annan väg än genom utbUdning avnya civilingenjörer och genom forskning m. m. Därför bör möjligheter ges tiUen återkommande utbildning för redan yrkesverksamma tekniker. Denna utbildningslängd kan omfatta hela fjärde året eller delar därav. En återkommande utbUdningkan också ge goda förutsättningar för ett intimare samarbete mellan högskolaoch samhälle. Kommittén föreslär att 20 platser kvoteras för dessa elever.Totalt innebär alltså dimensioneringsförslaget att 80 elever bereds plats underdet fjärde läsåret.