prop · FX0328 · 1974-12-31 00:00:00 — Lika orealistiskt anser man det vara att lägga husgerådskammarenpå under en rent museal förvaltning, då husgerådskammaren förutom sinakulturvårdande uppgifter också har andra åligganden. Nationalmuseetpåpekar att MUS 65, som enligt museet annars i regel slagit vakt om de olikamuseala institutionernas självständighet, i just detta fall på ett markant sättfrångått denna huvudprincip. Även anser att MUS 65:s förslagrörande , livrustkammaren och står imotsättning till utredningens synsätt i andra sammanhang inom museisektorn.Museet tillstyrker att och anknyts tiUnågot centralmuseum, men kan inte finna att livrustkammaren är en förHaliwylska museet lämplig partner där framstår fortfarande nationalmuseet.Nordiska museet eller som alternativ. SACOoch anser utredningens förslag beträffandeSkoklosters slott, och vara mindreändamålsenliga. Om man vUl underlätta samordningen av befintliga resurser samtundvika onödig splittring bör man enligt i första hand eftersträva enorganisatorisk samordning mellan dessa museer och och/ellernationalmuseet. 1974: 28 159 FöreningenHeimbygda anser att både och bör förastill . FöreningenSveriges landsantikvarier finner utredningens motivering för en sammanslagningav, som man anser, tre institutioner med vitt skilda verksamhetsområdenegenartad och hänvisar till sitt principiella resonemang i dessa frågor.Föreningen anser att en anknytning till eller nationalmuseetvore att förorda. Kammarkollegiet,som framhåller att förslaget om Haliwylska museets ändrade ställning innebären permutation av gåvobrevets förvaltningsbestämmelser, anser det finnasbärande skäl för en sådan. förslag rörande ställer sig de flestainstanser som berört ämnet, däribland statskontoret, övervägande positiva. Statskontoretansluter sig tiU de sakkunnigas uppfattning att musei-uppgifterna vid Sverigesgeologiska undersökning (SGU) bör samordnas med den mineralogiska verksamhetenvid och att hithörande frågor bör utredas i särskild ordning.Naturhistoriska framhåller att den planerade nära samverkan med SGUersatts av ett nära samarbete med de geovetenskapliga ämnena vid Stockholmsuniversitet. Museet ansluter sig till förslaget om en utredning i frågan. Sverigesgeologiska undersökning upplyser att verkets organisation f. n. är föremål förutredning. I stor utsträckning behövs enligt verket samlingarna för arbetet.Verket finner det angeläget att får personal för att presentera detgeologiska materialet. Vadbeträffar samarbetet mellan och framhåUerriaturhistoriska behovet av odlingsmöjligheter för forskarna vidmuseet och att de nödvändiga resurserna för ett samarbete därvidlag borde kunnautvecklas inom ram. En förutsättning för samarbete inomden publika verksamheten är att en pedagogisk befattning inrättas vidträdgården. Utredningensförslag att inrätta en chefsbefattning, vars innehavare dessutom är ordförandei museistyrelsen, möter instämmande från den enda instans som kommenteratförslaget, . När det gäller de av utredningenföreslagna personalförstärkningarna har naturlustoriska ingainvändningar för forskningsavdelningens vidkommande, men anser de föreslagnaförbättringarna i musei-avdelningens personalbesättning vara otillräckliga. Allmäntframhålls betydelse och behov av resursförstärkningav , som särskilt understryker museets roll förinformationen i mUjöfrågor. TUlde mest positiva dragen i svenskt museiväsen hör enligtFöreningen utåtriktade verksamhet. Föreningentillstyrker den föreslagna verksamheten vid de regionalamuseerna och en förstärkning av organisationför detta ändamål. samordnande funktion för dennaturhistoriska verksamheten vid landets museer är enligt en direktförutsättning för att verksamheten skaU kunna utvecklas vid regionmuseerna. Statenssjöhistoriska museum omtalar att arbetet med nu är så långt drivet attmuseet kan framlägga ett förslag till nödvändig justering av den nuvarandeorganisationen av statens . Organisationen bör bestå avföljande avdelningar: administrativa avdelningen, konserveringstekniskaavdelningen, informations- och undervisningsavdelningen,fältundersökningsavdelningen, dokumentationsavdelningen samt ochutställningsavdelningen. Organisationen ansluter sig nära till den tidigare.Den väsentligaste förändringen ligger i den striktare funktionsuppdelning somgjorts mellan de olika avdelningarna. Sjöhistoriskamuseet anser det orealistiskt att ett överförande av viss personal frånunderhållsanslaget till förvaltningskostnadsanslaget skulle kunna medföra attutgiftssidan på underhållsanslaget skulle kunna minskas i motsvarande grad.Sjöhistoriska museet vänder sig mot utredningens förslag om endast begränsaderesursförstärkningar för museet. Den konserveringstekniska avdelningen böromfatta en väsentligt större personalstyrka än , trots att konserveringen avWasa slutförs . Utredningensförslag tUl upprustning av museet hälsas med glädje avetnografiska museet, som därigenom ser möjligheter att göra museet till och utåtriktad verksamhet som motsvarar ettväxande intresse för främmande kulturer och u-landsfrågor. Enligt museetsmening bör det finnas minst två konservatorer för vård av materialet i museetoch en med modern data- och informationsteknik förtrogen intendent. Av storvikt är slutligen enligt museet att både på forskningssidan och inom denutåtriktade verksamheten anställs biträdande personal. Humanistiskafakulteten vid i föreslår att museet tiU deuniversitetsstäder som inte har egna museer deponerar material istudiesamlingar. TUlMUS 65:s förslag om att etablera som en helt självständiginstitution ställer sig statskontoret kritiskt och förordar i stället attmedelhavsmuseet inordnas i på samma sätt somstatskontoret föreslagit i fråga om historiska museet. Till ämbetet bör knytasen särskild rådgivande . En likartad inställning harriksantikvarieämbetet och statens historiska museum och Vitterhetsakademien.Akademin godtar att dess roll som huvudman för upphör. Medelhavsmuseetfinner MUS 65:s förslag om museets ställning som fristående myndighet som denmest lämpade lösningen för att museet Prop.1974: 28 161 skall få möjlighet att utveckla sin egen profil ianslutning tiU samlingarnas särart. instämmer helt i MUS 65:sförslag att förlägga de administrativa och kamerala funktionerna för museet tUlriksantikvarieämbetet. vid statens historiska museum ansluter sig i sitt säryttrande i huvudsaktill utredningens förslag. Förslagetatt överföra antiksamlingar, med undantag för på , till bemöts positivt av de instansersom uttalat sig i frågan, nämligen och statenshistoriska museum, museidirektören m. fl. vid statens historiska museum isäryttrande, samt . Mot desakkunnigas förslag att slopa uppdelningen på två olika avdelningar inommedelhavsmuseet vänder sig självt och . Desakkunnigas förslag till höjning av museets anslag betecknas avriksantikvarieämbetet och statens historiska museum som synnerligen knappt.Medelhavsmuseet yrkar på att museets resurser utreds vidare i samband medlokalproblemens lösning. Statskontorethar inte något att erinra mot att en omprövning av huvudmannaskapet för kommer till stånd. I det sammanhanget bör enligt statskontoret erfarenheternaav museets nuvarande organisation följas upp och värderas. a.riksantikvarieämbetet och statens historiska museum samt tillstyrker utredningens förslag om en omvandling av Nordiska museetfrån stiftelse till statlig institution. Nordiskamuseet anser att för- resp. nackdelarna med ställningen som statlig institutioninte klarlagts av de sakkunniga. Museet ser utredningens förslag omförstatligande av central- och specialmuseer utan denna status som uttryck fören positiv inställning och är berett att överväga utredningens förslag omstatligt huvudmannaskap samt ingå i direkta förhandlingar med statsmakterna ifrågan. Kulturrådetkänner en viss tvekan inför tanken att i nuvarande läge ombilda Nordiska ochTekniska museerna till statsinstitutioner. Den vanliga organisationsformen förde statliga museerna är emellertid myndighetsformen. Myndighetsformen är bl. a.ett uttryck för att staten tar hela det ekonomiska ansvaret. Det avgörande förvalet av företagsform för de båda museerna bör vara att nå fram till enlösning som ger museerna en god ekonomisk ställning med stor rörelsefrihet. MUS 65:såsikt att måste få arbeta med i stortsett oförändrade ekonomiska ramar betecknas av sommotsägelsefull, eftersom man framhåller att museernas utåtriktadeverksamhet skall ökas. Utredningens tanke att de ökade resurser som föreslåskomma de regionala museerna till del skulle möjliggöra för att bedriva enökad del av sitt arbete i samverkan med dessa anses av museet vara orealistisk. ,som betonar behovet av ett samarbete mellan och berördalänsmuseer när det gäller insatserna för den samiska kulturen, framhåller atten ökad aktivitet på detta område och ett fullföljande av planerna på eninventering av forskningsprojekt rörande samekulturen kräver en förstärkning avNordiska museets ekonomiska resurser. Beträffandemuseets organisation delar inte utredningens uppfattning atten översyn av den inre uppbyggnaden inte skulle behövas. har iannat sammanhang ansökt om medel för en översyn av museets inre organisation,vilket tillstyrkts av statskontoret och MUS 65. Frågan om museets gårdar börlösas i samband med avgörandet om museets ställning som självständig stiftelseeUer statlig myndighet. Museet framhåUer att det i sitt dokumentationsarbeteav svensk äldre byggnadstradition behöver kulturhistoriska fastigheter somåskådningsmaterial och grund för fortsatt utprövning av restaurerings- ochkonserveringsmetoder. Utredningens uppfattning att bör förstatligasdelas av bl. a. och statens historiska museum samtStatsanställdas förbund. vid tekniska högskolan i måste hänsyn tas till detstora intresse som näringslivet och enskilda stiftelser visat museet,så att detta inte bortfaller eller minskas om en ändring sker av museetsställning. anser att näringslivets benägenhet att ge anslag förseparatutställningar och andra arrangemang bör vara stor om staten övertaransvaret för den kontinuerhga driften av museet. Kulturrådetkänner tvekan inför tanken på ett förstatligande av Tekniska museet.Myndighetsformen är dock enligt ett uttryck för att staten tar heladet ekonomiska ansvaret, vilket inte skett beträffande . Att ettcentralmuseum som för sin löpande verksamhet är beroende avbidrag från näringslivet finner djupt otillfredsställande. Uttalatnegativa till ett förstatligande av ställer sig Tekniskamuseet. , och Svenskateknologförenlngen. Tekniskamuseet betonar att det är beroende av en nära anknytning till industrin för attfå tUlgång tiU teknologiskt tänkande, för insamlingen av föremål ochdokumentation och slutligen mera allmänt i sin roll som kulturinstitution pådet teknisk-industriella området. Museet anser det otänkbart att museet ävensom statsinstitution skulle till en del finansieras med bidrag frånnäringslivet och museets vän- Prop.1974: 28 163 Ett förstatiigande skulle således enligt museetsmening innebära att även ett bibehållande av verksamhetens nuvarandeomfattning skulle medföra ökade kostnader för staten. Museet framhåller detangelägna i att avlägsna de olägenheter som de konjunkturberoendeindustribidragens inräknande i den löpande budgeten medför och föreslår därvidatt staten svarar för en grundbudget och näringshvet för bidrag som utgår tillsärskilda projekt. anser att den förankring museethaft genom stiftarorganisationerna skulle bli svår att upprätthålla om museetförstatligas. De medel som industrin och enskilda personer ställt tillförfogande för museet skulle också troligen bortfalla vid ett eventuelltombildande tUl statsinstitution, anser akademin. Enligt är intresset för attbevara museet som enskild institution betydande inom industrin.Industriförbundet hyser uppfattningen att det , när museetsfinansieringsfråga blivit akut, skall bli möjligt med en ökning av de privatabidragen till driftkostnaderna. Storleken av denna ökning måste dock närmareundersökas, men torde enligt förbundets mening inte bli oväsentlig medalternativet förstatligande i sikte. Den nedgång i de privata bidragen somskett torde enligt uppfattning bero på attstaten inträtt som medfinansiär och de enskilda bidragen skulle troligen heltupphöra om museet förstatligades. Svenska teknologförenlngen finnerutredningens antagande att bidragen från det privata näringslivet även kommeratt utgå till ett helt statligt museum orea-hstiskt en uppfattning som mananser sig ha fått bekräftad vid kontakter med industrin. En upprustning av Tekniska museets resurser bedöms såsomangelägen av alla remissinstanser som kommenterat utredningens förslag,däribland och statens historiska museum. Nordiskamuseet, rektorsämbetet vid Tekniska högskolan i och . ser med tillfredsställelse att det nuföreslås en sådan ökning av museets resurser att åtminstone de mest elementärabehoven tillgodoses. Att en av de angelägnare prioriteringar som kan göras förmuseernas del är ett ökat stöd åt understryks avIngenjörsvetenskapsakademien. Även anser sig habibragts uppfattningen att en viss upprustning av museet är motiverad. Enväsentlig resursökning förespråkas också av , somuttrycker allmänt instämmande i Tekniska museets synpunkter. I fråga om understryker Stiftelsen behovetav mer personal till den kulturhistoriska avdelningen. anser att museets möjligheter att bedrivaforskning och folklig undervisning i enlighet med sina stadgar äventyras om Prop.1974: 28 164 ansvar att dokumentera utvecklingen framåt itiden . Även i fortsättningen bör på förenas både dekulturhistoriska och målsättningarna anser ,som hävdar att attraktionskraft just ligger i att den varit Stockholmsmotsvarighet till andra huvudstäders zoologiska trädgårdar. Naturhistoriskariksmuseet hävdar att det är svårt att finna någon institution med bättreresurser än för den typ av naturhistorisk forskning som baseras pådjur, vilka endast kan studeras i fångenskap. Museet anser att en upprustningav den avdelningen borde genomföras. Stiftelsen kan inte dela de sakkunnigasinställning till nyinvesteringar i djuranläggningar utan avser att fullföljamoderniseringen och utbyggnaden enligt upprättad generalplan. Vad beträffar ekonomi anser statskontoret attstaten bör svara för det kulturhistoriska området och den zoologiska verksamhetsom gäller utrotningshotade djur, medan kommunen ansvarar för den övrigazoologiska verksamheten och underhåUning, försäljning m. m. Statskontoretbiträder förslaget om överläggningar mellan staten och kommunen rörandeSkansens framtida ställning. Nordiskamuseet betonar vikten av att de inarbetade medlen i större utsträckning fåranvändas som rörelsemedel. vänder sig mot tanken att minskaeUer slopa inträdesavgifterna. EnUgt kommunen bör det faktum att de aktivitetersom nu bedrivs på är efterfrågade av en stor publik vara motiv nog föratt verksamheten även i fortsättningen bör bedrivas i nuvarande form. Liknandesynpunkter förs fram av Stiftelsen som anser den nuvarandefinansieringsformen ändamålsenhg. Armémuseettillstyrker att de miUtärhistoriska museerna bibehålls underförsvarsdepartementet. anser också att utredningens förslagatt låta armémuseet ligga kvar under försvarsdepartementet i princip ärriktigt, men framhåller att principen borde lett till att aUa krigshistoriskasamlingar där så är organisatoriskt möjligt sammanförs till ett block.Utredningens förslag om en utvidgning av armémuseets uppgifter till socialaförhållanden m. m. inom armén finner riktigt. Deföreslagna resursförstärkningarna till armémuseet tiUstyrks av armémuseet. FörutomSveriges och är det endasthumanistiska fakulteten vid i och historisk-filosofiskasektionen vid i som ställer sig positiva tillutredningens förslag rörande , medan övriga instansersom yttrat sig ställer sig tveksamma eller uttalat negativa. 1974: 28 165 Sverigesarkitekturmuseum konstaterar med tillfredsställelse att MUS 65 accepterat detav museet och utarbetade förslaget till nyttcentralmuseum och att utredningen föreslår resurser för att utöka museetsverksamhet och dessutom vidga dess verksamhetsområde till att omfatta ävennärmiljöfrågor. Svenska slöjdföreningenser med tillfredsställelse att får ökade resurser för attgenomföra det program som museet i samarbete med anser att man åtminstone inledningsvis bör undersöka möjligheternaatt knyta museet till annan institution. Föreningen anser inte att ett utbyggtarkitekturmuseum kommer att inkräkta på föreningens nuvarande verksamhet utanser i stället museet som en intressant samarbetspartner. Historisk-filosofiskasektionen vid i anser att kompetensgränserna mellanNordiska museet och närmare bör utredas. Viss tveksamhetbeträffande den föreslagna verksamheten för det utvidgade museet redovisas avriksantikvarieämbetet och statens historiska museum, som hävdar att detföreslagna samlings- och utställningsprogrammet skulle gripa långt in i redanetablerade centralmuseers områden. betonar att utvidgningen avarkitekturmuseets uppgifter berör långt fler museer än utredningen nämnt. Museetavstyrker, liksom också , utredningens förslag. Nordiskamuseet anser att bör inordnas i något av de centrala konst-eller kulturhistoriska museerna, eventuellt . förslag innebär en dubblering av andra museers verksamhetframhålls också av bl. Föreningen , FöreningenSveriges landsantikvarier och arkitektursektionen vid . anser att bör förbli ettspecialmuseum och inom denna ram få nödvändiga medel, medan FöreningenHeimbygda och Föreningen anser att museet börinförlivas som en avdelning inom . SACOförordar en organisatorisk samordning mellan och Nordiskamuseet och/eller . Beträffandeförslagen till ökningar av specialmuseernas driftkostnader under perioden1974/751978/79 anför att dessa förefaller knappt tillmätta.Riksantikvarieämbetet och statens historiska museum menar att samtligaanslagsbehov tycks vara ytligt bedömda och mindre väl ägnade att ligga tiUgrund för statsmakternas politik. Prop.1974: 28 166 Samtliga instanser som uppehåller sig vid frågan om ensammanslagning av , och Musikhistoriskamuseet är ense med de sakkunniga om att någon fusion dem emellan f. n. inte börkomma till stånd. Helt avvisande inför tanken på en framtida fusion mellande tre museerna är Dansmuseifonden, som menar att en närmare granskning avmuseernas verksamheter inte alls leder till att man kan konstatera någon närasamhörighet dem emellan. Inte heller och statenshistoriska museum, teater- och musikrådet, och Drottningholmsteatermuseum kan instämma i utredningens synpunkter på en eventuell framtidafusion mellan de tre museerna. ser däremot gärna att ett samarbeteutvecklas meUan berörda museer. Mot förslaget att öka anslaget till teatermuseumför personalförstärkningar och en intensifierad utställningsverksamhet harDrottningholms teatermuseum inte något att erinra. Riksmarskalksämbetetinstämmer i yttrande. Också teater- och musikrådet finner detangeläget att Drottningholmsmuseet får ökade resurser för att motsvara växandeanspråk på information m. m., men anser att de sakkunnigas analyser av museetsuppgifter och de därmed förenade anslagsbehoven varit alltför ytliga. Enliknande uppfattning redovisar Dansmuseifonden. Dansmuseifonden beklagar att de sakkunniga inte föreslåren ökad medelstilldelning för . Enligt fonden är det ett dåligtutnyttjande av resurser att inte med relativt blygsamma tillskott av medelmöjliggöra en verksamliet av större omfattning. Teater- och musikrådetkonstaterar endast att utredningen förefaller ha gjort en något ytlig analys avDansmuseets behov av anslag. Utredningens förslag beträffande Musik historiska museetkommenteras av några instanser. anser det väsentligt attmuseet tilldelas sådana resurser att det på ett tillfredsställande sätt kanuppfyUa sitt ansvar och de riksomfattande funktionerna. Vikten av attMusikhistoriska museet tiUförs förstärkta resurser för bl. a.vandringsutstäUningar och decentrahserad undervisningsverksamhet betonas ocksåav museichefskollegiet i , och Musikaliska akademien.Teater- och musikrådet och delar uppfattningen attmuseet bör få en förstärkt personalorganisation. och statens historiska museum,teater- och musikrådet och tillstyrker förslaget om förhandlingarmed om ett förstatligande. kan inte finna att övertygande skälanförts för en ändring av den nuvarande styrelseformen och museets anknytning 1974: 28 167 Akademin är dock beredd att ta uppförhandlingar om museets framtida organisation. anser stiftelseformen vara enlämplig organisationsform. Museet har inget att invända mot att statligarepresentanter utses i stiftelsens styrelse. I en särskild skrivelse föreslår personalen vidMusikhistoriska museet mot bakgrund av museets kraftiga expansion ochutvecklingen av framför allt den utåtriktade verksamheten att Musikhistoriskamuseet frigörs från akademins huvudmannaskap och förstatligas. Ett fåtalremissinstanser uppehåller sig vid synpunkter på M i 11 e s -gårdens, Thielskagalleriets. och museets nuvarande och framtidaverksamheter. Endast invänder mot att de sakkunnigaavvisar tanken på en samordning med ett större statligt museum. Museet anseratt ett konstmusealt block kring ter sig rationellt. framhåller att har ettomedelbart behov av stöd för att bättre kunna tjäna publiken. Beträffande framhåller Stock/iolms kommunatt det bör övervägas om inte staten eventuellt i samverkan med bör ta över finansieringsansvaret. Statenssjöhistoriska museum instämmer i att och modellkammaren iKarlskrona och tills vidare med bibehållen organisatoriskställning bör inleda ett samarbete beträffande gemensamt utnyttjande av t. ex.information och fotoservice. menar att de sakkunnigasmotivering mot en sammanslagning av och är svag.Utredningens tanke på en samverkan mellan nämnda museer inom ramen för engemensam stiftelse med representation för olika intressen finner Nordiskamuseet väl underbyggd. Tanken på en eventuell sammanslagning av marinmuseetoch avvisas däremot av armémuseet, ochlänsstyrelsen i . Armémuseet tillbakavisar också tanken på attupprätta ett partiellt samarbete mellan berörda museer i avvaktan på eneventuell framtida sammanslagning. Också avstyrker att ettpartiellt samgående sker för gemensamt utnyttjande av tekniska och andraresurser. Vikten av att får personella ochdärmed sammanhängande ekonomiska förstärkningar betonas av armémuseet ochmarinmuseet. I fråga om järnvägsmuseet understryker statens järnvägaratt museiverksamhet inte bör bekostas med trafikmedel och betonar att desakkunnigas förslag till anslag bör korrigeras så att det innefattar hela drift-och kapitalkostnaden. kan inte dela uppfattningen attjärnvägsmuseet även i fortsättningen skall tillhöra . Statensjärnvägar menar att järnvägsmuseet bör inordnas i det allmänna museiväsendet. Nordiskamuseet menar att det är motiverat att järnvägsmuseet är knutet till SJ och attanslagen till museet belastar sjätte huvudtiteln. delar de sakkunnigas uppfattning att museets nuvarandeorganisatoriska ställning är lämplig. Förbundet anser dock att det föreslagnaanslaget bör ökas. Beträffandeden flyghistoriska museiverksamheten tUlstyrker chefen för flygvapnet desakkunnigas förslag. Han anser det mest lämpligt att ha ett museum för dencivila luftfarten och ett för flygförsvaret, även om han inte är någonprincipiell motståndare tUl ett gemensamt museum. Flygvapenchefen ansluter sigockså helt till att ett militärt flygmuseum lokaliseras till . Luftfartsverketunderstryker att även framgent kommer att sakna resurser för enmer fullständig dokumentation av den flygtekniska utvecklingen, varför verketförordar en i förhållande till fristående verksamhet sombelyser flygtekniken och dess utveckling. Verket ansluter sig likaså tilltankegångarna pä en funktionsuppdelning av museiverksamheten mellan civilluftfart och flygförsvar. Länsstyrelseni ävensom och stads museum stöderde sakkunnigas uppfattning att ett flyghistoriskt museum bör förläggas tillLinköping. Länsstyrelseni finner det adekvat att förlägga ett flyghistoriskt museum tillSkaraborgs län. Allmännasynpunkter på de sakkunnigas förslag rörande universitetsmuseerna lämnas avnågra remissinstanser.