prop · FX0357 · 1974-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1974 Prop. Majrts proposition med förslag tUl mrättande av ettorgan för främjande av import från u4änderna; given . Majrt vUl härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över handelsärenden, föreslå , attbifalla det förslag om vars avlålande till föredragande departementschefenhemställt. 1 propositionen föreslås, alt ett organ inrättas för attfrämja import till från och därigenom bidra till dessaländers utveckling. Verksamheten föreslås bli finansierad med biståndsmedel. 1 saml Nr 57 Utdrag av protokollet över handelsärenden, hållet införHans Kungl. Höghet Regenten, Hertigen av , i statsrådet den 8 mars1974. Närvarande: statsministern , ministern för utrikes ärendenaANDERSSON, statsråden , , , , , ,, , , , , , . Chefen för , statsrådet , anmälerefter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om inrättandeav ett organ för främjande av import från och anför. En ökad utrikeshandel är av vital betydelse för u-ländernasekonomiska och sociala utveckling. Om deras växande behov av utländsk valutaför import, skuldbetalningar m. m. skall kunna tUlgodoses måste exportintäkternaexpandera kraftigt. En positiv utveckling av export hämmasallvarligt av brister i marknadsföringen. Exportfrämjande bistånd syftar tillatt stödja deras egna strävanden att bygga upp sin marknadsföringskapacitet.' Trots att olika internationella organ och enskilda staterlämnar ett icke obetydligt exportfrämjande bistånd bedöms detta av u-ländernasjälva inte vara tillräckligt. Man har bl. a. i FNrs konferens för handel ochutveckling () föreslagit, att industriländerna skulle upprätta nationellaorgan med uppgift att underlätta import från . Med anledning av en rekommendation av harde nordiska regeringarna gemensamt utrett frågan om information till u-ländernaom den nordiska marknaden (Nordisk utredningsserie 6/71). Utredningen kom efteren genomgång av det exportfrämjande biståndet, internationellt och nordiskt,fram till att detta främst omfattat olika former av stödåtgärder i u-ländernaoch att starka skäl talar för en komplettering avseende praktisk kommersiellvägledning på den nordiska marknaden. Utredningen fann att nationella organskulle vara mest ändamålsenliga för en sådan vägledning. Frågan har därefter för svensk del utretts inomhandelsdepartementet. Utredningen har presenterats i en promemoria (Ds H1973:5) angående inrättande av ett organ för främjande av importen tUl Sverigefrån . Yttrande över promemorian har efter remiss avgetts avstyrelsen för internationell utveckling (SIDA), statskontoret, generaltuU-slyrelsen,, statens jordbruksnämnd, kommerskollegium. (), i (LO), ,och indu- striförbund, , , handelsagenters förbund och (). Behovet av ett organ för att stödja u-ländernasexportansträngningar på den svenska marknaden. Promemorian återger inledningsvis den förut nämndanordiska utredningens beskrivning av bristerna i u-ländemasexportmarknadsföring. Man har inom näringslivet funnit att u-landsexportörerofta har svårigheter att uppfylla de krav som en utvecklad marknad stäUer påkvalitet, utförande, standard etc. har inte till fullo kunnatanpassa sina produkter till köpares oeh konsumenters behov. DärtUl har kommitbrister i förmågan att fullgöra leveransåtaganden. saknar dessutomofta kännedom om förefintliga exportmöjligheter. Allmän information omutvecklingsmöjligheterna på olika varuområden har inte trängt igenom hos tUlverkarnai . Många förfogar inte över handels-represenlationssystem.Bristen på kvalificerad exportpersonal och export-institutioner är ett hinderför en uppbyggnad av exporten. Svårigheterna ökas genom de alltmersofistikerade marknadsföringsmetoderna på industrUandsmarknaderna.Marknadsundersökningar som är nödvändiga för att stödja den mer allmännainformation som finns är kostnadskrävande och komplicerade att genomföra. U-ländernahar ofta problem med att etablera marknadsföringskanaler på nya exportmarknader.1 allmänhet bemästrar inte de rent marknadsfrämjande instrumenten iform av annonsering och ett rationellt uppträdande på handelsmässor ochutställningar. Promemorianger därefter en översikt av hittUls vidtagna åtgärder för att bistå u-ländernai deras exportansträngningar. /() iGeneve är det viktigaste organet för praktiska åtgärder för att främjaavsättningen av u-landsvaror. Dess verksamhet har främst omfattat informationom avsättningsmöjligheterna för olika u-landsprodukter och ommarknadsföringsteknik. För detta ändamål har ITC företagitmarknadsundersökningar, publicerat handböcker och bistått med experthjälp ochrådgivning i konkreta exportproblem. ITC har vidare lämnat teknisk hjälp viduppbyggnad av institutioner för exportfrämjande ändamål och utbildat personal iexportteknik och för exportfrämjande uppgifter. Som ettnaturligt led i FAOrs biståndsverksamhet på jordbruks- och skogsområdet ingårexperthjälp för att förbättra marknadsföringen och man har då särskilt inriktatsig på att biträda vid genomförandet av standardiserade normerbeträffande kvalitet och förpackning. I UNlDOrs verksamhet har ävenuppmärksammats vikten av att främja uppbyggnad av sådana industrier vilkasprodukter lämpar sig för export. Standardisering och kvalitetskontroll liksomupprättande av institutioner för detta ändamål ingår i UNIDO:s tekniska bistånd. Även FN:sregionala ekonomiska kommissioner har exportfrämjande bistånd på sina program. Av olika industrUänders åtgärder på det nationella planettar promemorian först upp vad som genomförts av . för att främja importen från är där iverksamhet. Institutet, som sorterar under ministern för utvecklingssamarbete,svarar för de officiella kontakterna med ITC och är exekutivt organ för de ITC-projeklsom stödjer. De kommersiella förfrågningarna som kommer in tillinstitutet från u-landsexporlörer har vuxit i antal mycket snabbt och närmarsig 5 000 . Administrationskostnaderna för institutet ingår iutrikesdepartementets allmänna budget, men man har också ett särskUt anslag förprojekt som uppgår tUl ca 2,5 miljoner holländska floriner. Dessa projektmedelanvänds främst för att finansiera olika ITC-projekl. 1 tUlsalle regeringen en kommitté för attutreda frågan om att etablera ett organ för praktisk kommersiell vägledning tUlu-länderna vid export till . Utredningen har ännu ej avslutat sill arbete. 1Västtyskland deltar både statliga myndigheter och näringslivsorganisationer iarbetet på att främja importen från u-ländernar tyska grossistförhundet, detstatliga Bundesstelle fiir Aussenhandelsinformation samt näringslivets organDeutsche Industri- und Handelstag. Mellan organen förekommer ingen formellarbetsfördelning. Utöver sedvanlig förmedlingsverksamhet lämnargrossistförbundet bistånd till mässdeltagande och arrangerarproduktkonferenser. Kostnaden för publicering av inkommande förfrågningarbestrids huvudsakligen genom anslag från statliga bislåndsmedel. Bundesstelle fiirAussenhandelsinformation har egen utlandsrepresentation i ca 100 länder. Genomdenna lämnas råd och upplysningar om den västtyska marknaden och analyserutarbetas av leveransmöjligheter. Deutsche Industri- und Handelstagstödjer sig på den omfattande organisationen av tyska handelskamrar i utlandet.Anbud förmedlas tUl industri- och handelskamrarnas medlemmar. 1 avser man inom en liten enhet som skall besvara handelsförfrägningar och verka ihandelsfrämjande syfte. Enheten kommer främst att ha till uppgift att hjälpa ,framför allt i , till rätta i deras försäljningsansträngningar iAustralien. 1promemorian påpekas att de svenska insatserna i fråga om exportfrämjandebistånd har ökat kraftigt, från /68 liU ca13 mUjoner kronor /74. Huvudparten av detta bistånd har av SIDAkanaliserats via ITC. De pågående insatserna avser huvudsakligen s. k.paketprogram i , , , , Sri Länka och Cuba.Programmen innebär att flera exportfrämjande insatser sätts in föratt främja u-landets export: målinriktad utbildning, marknadsstudier, produktutveckling,experthjälp med exportplanering och rådgivning i olika marknadsföringsfrågor,uppbyggnad av institutionella expertorgan, deltagande i utländska varumassor m. m. För alt få information om marknadsförhållanden, säljmöjligheler,imporltuUsatser, affärsförbindelser osv. i vänder sig f. n. ett stortantal direkt till privata organisationer och affärsbanker. Sådanaförfrågningar kommer övervägande från privata u-landsexportörer men även fränmyndigheter och organisationer. Promemorianinnehåller en översikt över förfrågningarnas behandling. Därav framgår, altSveriges grossislförbund besvarar mellan 2 500 och 3 000brevförfrågningar om export från utlandet till . avdessa beräknas komma från . Dessutom har man varit olika u-landsambassaderbehjälplig i olika handelsärenden och med mindre utredningar. Mera omfattandeutredningar om några avsättningsmöjhgheler i har genomförts,exempelvis i samband med vissa biståndsprojekt och på uppdrag av svenskamyndigheter. Till desvenska handelskamrarna kommer elt betydande antal förfrågningar in från u-landsexporlörerom marknadsupplysningar och kontakter med svenska köpare. Stockholmshandelskammare tar t. ex. emot 2 000-3 000 sådana förfrågningar. Dessapubliceras gemensamt av handelskamrarna och når härigenom ca 8 000 svenskaföretag. Kamrarna har inte resurser för någol mer omfattande individuelltarbete på de enskilda förfrågningarna. får omkring 1 500 förfrågningar per post frånutländska företag som önskar agenturförbindelser samt informationer om marknadsförhåUandeni . HärtiU kommer ett inte obetydligt antal förfrågningar vid personligabesök av enskilda resande och delegationer. En väsentlig del av dessaförfrågningar härrör från och avser i dessa fall främst export avkonsumtionsvaror, särskUt teko-produkter. Förbundet har endast resurser attbesvara enklare förfrågningar. Om mer omfattande undersökningar krävs hänvisasvederbörande tUl lämpligt konsultföretag. Frän u-ländernahar i flera sammanhang framförts önskemålet att industrUänderna skulle upprättakontaktpunkter till vilka u-landsexportörer kan vända sig för att få stöd isina försäljningsansträngningar. Promemorian hänvisar till den vid UNCTAD111 antagna resolutionen 75(111), i vilken industriländerna uppmanades"vidta åtgärder för att främja export genom tekniskt ochfinansiellt bistånd" samt "överväga åtgärder för att underlättaexporten från med lämpliga medel såsom, där det är lämpligt,upprättande av nationella centra i i-länderna för främjande av import från u-ländernaeller andra imporlunderlätlande åtgärder". Promemorian fäster vidare uppmärksamheten på ITCrsuttalade avsikt att i största möjliga utsträckning lägga över behandlingen avförfrågningar om enskilda i-länders marknader på kontaktorgan i dessa länder.Man anser inom ITC att nationella importfrämjande organ i industriländernautgör naturliga komplement till den egna verksamheten och värdefullareplipunkter för ITCrs kontakter med i-landsmarknaderna. 1 promemorian konstateras att när det gäller konkretakommersiella exportfrämjande åtgärder, såsom marknadsinformation, stödi fråga om- marknadsföring och skapande av kontakter med köpare av u-landsprodukter,föreligger ett starkt tryck från om större insatser av i-länderna,som ITC strävar efter att i möjlig mån lägga över dessa ärenden i vadgäller enskUda marknader på nationella institutioner. Tiden synes sålundaenligt promemorian mogen för att inrätta ett organ för främjande avimporten frän . Promemorian formulerar det allmänna målet för elt svenskt u-lands-importfrämjandeorgan på följande sätt: "1 syfte alt öka exportintäkter och bidralUl deras utveckhng skall organet aktivt främja exporten från dessa länder tillSverige genom alt bistå dem med informationer och handledning om dekommersiella avsättningsmöjligheterna och marknadsförhållandena i samtmed förmedling av kontakter med den svenska marknaden och med svenskaföretag." Till denna aUmänna målformulering fogas i promemorianföljande kommentarer. Målet att bidra till utveckling avser attframhålla att organet, som finansieras av biståndsmedel, skall vara ettserviceorgan för att tUlmötesgå behov. Även om ett nära och förtroendefuUtsamarbete med importhandeln och dess organisationer är en viktig förutsättningför elt framgångsrikt arbete har organet inte till uppgift alt betjäna svenskakommersiella intressen. 1 målet ingår att man bl.a. skaU ägna särskild uppmärksamhetåt produkter, som främjar den industriella utvecklingen och diversifieringen avproduktionen i . Målet att aktivt främ/a exporten från avser attorganet självt skall kunna ta initiativ till marknadsundersökningar för produktereller produktgrupper som bör kunna importeras från ett u-land. Vidare innebärdetta delmål att organet skall aktivt medverka och biträda i derasallmänna marknadsföring på den svenska marknaden. Organet bör håUa nära kontaktmed myndigheter och näringslivsorganisationer och verka för att intresset förimport från stimuleras. Målet att bistå dem med information och handledningmarkerar att enbart information kan vara otillräckligt. För attbli praktiskt utnyttjad måste den anpassas efter mottagarens ekonomiskaresurser och kunskaper och kompletteras med aktiv handledning. Genom denna aktivitet kan organet även bli involverat ienskilda affärsförhandlingar. Härvid måste dock för båda parter klargöras altorganet endast fungerar som förmedlare och rådgivare och inte tar pä sig någotjuridiskt ansvar för de avtal eller avslut som kan komma till stånd.Reklamationer och tvister måste lösas av parterna själva utan organetsmedverkan. Informationen om de kommersiella avsättningsmö/ligheternaför en produkt gäller köpares och konsumenters önskemål och krav i fråga om kvalitet och prestanda, utförande, smak, standard etc.,liksom marknadens storlek och konkurrensförhållandena. Organet torde endastundantagsvis kunna företa fullständiga analyser av dessa frågor. 1 regel tordeinformationerna få inskränka sig tUl enkla och mera översiktliga data ellerdeluppgifter. Uppgiftenatt bistå med informationer om marknadsförhållandena avser främst problem somsedan avsättningsmöjligheterna klarlagts sammanhänger med själva importen ochförsäljningsstrategin. Uppgiftenatt förmedla kontakter med den svenska marknaden omfattar bl. a. att göra uppprogram och ta hand om besöksdelegationer från ITC, att hjälpa besökandeenskilda affärsmän tUl rätta och lämna bistånd vid genomförandet av störremarknadsföringsaktioner, t. ex. i samband med mässor och utställningar. När detgäller målet att förmedla kontakter med svenska företag betonar promemorian attdetta bör ske i nära samarbete med de enskilda näringslivsorganisationerna,främst , handelskamrarna och handelsagenters förbundsamt affärsbankerna. Del kan inte vara en uppgift för det nya organet att ta överden kontaktverksamhet som sedan gammalt utövas av dessa organisationer. Redanden stora mängden av förfrågningar lägger hinder i vägen. Ett viktigare skäl ärdock att näringslivsorganisationerna och bankerna har inarbetade rutiner föratt la hand om dessa förfrågningar samt att de har ett sedan gammalt etableratsamarbete såväl sinsemellan som med de enskilda imporlföreta-gen oeh agenterna,vUket ofta går utöver den egna medlemskretsen. Detta gör att en medverkan frånderas sida i kontaktförmedlingen även är ofrånkomlig och önskvärd.Det nya organet bör därför nära samarbeta med organisationerna och bankerna ochutnyttja deras sakkunskap och service. Det nya organet bör emellertid dessutomöverväga hur och i vilken utsträckning den stora mängden förfrågningar från u-länderskall kunna ägnas en mera ingående individuell behandling än som iregel varit möjlig. Organetbör vid kontaktförmedlingen vara oförhindrat att utnyttja alla möjliga kanaler.Med näringslivsorganisationerna synes överenskommelse böra träffas att ägnavissa av organet utvalda förfrågningar särskild uppmärksamhet. En sådanöverenskommelse kan också innebära, att organisationerna förbinder sig attdelge organet alla förfrågningar som emanerar från för att ge organettillfälle vidta de kompletterande åtgärder som kan befinnas lämpliga. Förhållande till SIDA, näringslivsorganisationer m. fl. Gränsdragningen mellan de nya organels verksamhet och SlDArsexportfrämjande bistånd bör inte bereda några svårigheter. Det nya organetskall, framhåller promemorian, ägna sig åt att stödja i fråga omderas ansträngningar alt finna avsättning för sina exportprodukter på densvenska marknaden. SlDArs uppgift på det exportfrämjande området blir att iövrigt bistå med det stöd som kan bli aktuellt att lämna från svensk sida. Detta torde framförallt komma att inrikta sig pä att genom insatser ute på fältet höjaprogramländernas allmänna exportlekniska kunnande och förutsättningar atttillverka och avsätta produkter på export. Beträffandeförhållandet lUl de näringslivsorganisationer som ger informationerom den svenska marknaden och förmedlar affärsförbindelser understrykerpromemorian, alt det nya organet inle skaU överta den verksamheten utan istället komplettera och fördjupa den. Genom de statliga medel, som på dettaområde ställs tUl förfogande för alt stödja , bör det bli möjligt altnär det är motiverat göra mera ingående undersökningar för att kunna lämnainformation om avsättningsmöjligheter och marknadsförhållanden, som kvalitativtoch kvantitativt är särskUt anpassad tUl behov. När del gällerkontaktförmedlingen bör de ökade resurserna medge att större ansträngningar änhittills kan läggas ned på att hjälpa u-landsexportörer att få bra agenter ochgoda kunder. Det är viktigt all något dubbelarbete inte uppstår, utan att ettfruktbärande och förtroendefullt samarbete etableras mellan det nya organetoch näringslivsorganisationerna till båtnad för u-ländernasexportansträngningar. Det nya organet föreslås i promemorian tjäna somkontaktpunkt till ITC. Dessa kontakter skall avse konkreta frågor rörandeavsättningen av u-landsprodukter på den svenska marknaden. När det gällerprojekt som inte direkt berör den svenska marknaden kommer även ifortsättningen SIDA att samarbeta direkt med ITC. Frågor som angår ITCrsverksamhet i övrigt måsle liksom handhas av de departement och myndighelersom svarar för utformningen av den svenska handels- och biståndspolitiken. Det tordevara lämpligt att organet träffar en samarbetsöverenskom-melse med ITC. Medhänsyn till att ITC är den centrala operativa organisationen för FNrs exportfrämjandeverksamhet bör organets kontakter med andra internationella organisationer bliav begränsad omfattning. Det finns flera olika klassificeringar över vUka ländersom skall räknas som . Utvecklingsnivån är också högst varierande. Mankunde av resursskäl tänka sig en begränsning av den länderkrets som bör komma iåtnjutande av det nya organets tjänster till programländerna för det svenskautvecklingssamarbetet eller till de minst utvecklade , vUka enligt FNrsdefinition omfattar 25 länder. 1 promemorian konstateras emellertid, att dettaskulle ge en alltför snäv ram för organets verksamhet. Flertalet avprogramländerna torde i första hand ha behov av det mera vidsträcktaexportfrämjande bistånd som lämnas genom SlDA:s pakelprogram inom ramen för desvenska länderprogrammen. De minst utvecklade länderna saknar i de flesta fallelementära kunskaper om exportteknik och marknadsföring och har ett mycketbegränsat produkt- sortiment för export. De behöver därför främst utbildningoch hjälp med industrialisering och produktutveckling, frågor som primärtligger utanför det nya organets verksamhetsområde. För att belysa det ringabehov som de minst utvecklade länderna på kortare sikt kan bedömas ha av detnya organels tjänster nämner promemorian att av de inemot 800 förfrågningarsom ITC 1972 mottog inom ramen för sin "" komendast 25 från de minst utvecklade länderna. Även om någon form av prioritering av resursskäl skullevisa sig behövlig är således enligl promemorian dock en begränsning tUl enbartprogramländerna eller de minst utvecklade länderna ej lämplig. Går man utöverdessa båda grupper av länder torde det bli svårt att göra en uppspaltning utanalt det uppfattas som en handelspohtiskt diskriminerande åtgärd. 1promemorian föreslås därför all de utomeuropeiska som ingår i den s.k. 77-gruppen i bör komma i åtnjutande av det nya organets tjänster.Tjänsterna bör vidare stå öppna för , , och ,som alla ingår i den grupp i som ej tillhör 77-gruppen, samtför oeh Demokratiska Republiken bör även gälla vissa utomeuropeiska områden som står under vissai-länders överhöghet eller för vUkas utrikesförbindelser dessa svarar. Dennadefinition ansluter sig mycket nära till den som använder försina statistiska redovisningar i vad avser . Om del skulle visa sig att de mest utvecklade u-ländernakommer att ta organets tjänster i anspråk i sådan utsträckning att det är tiUförfång för de mindre utvecklade torde man få överväga någon form avprioritering. Promemorian nämner möjligheten tiU avgiftsbeläggning av vissatjänster. Det kunde ligga nära tUl hands att tänka sig att det nyaorganet skulle inskränka sig till att endast främja import av sådana varor somär preferensberättigade eller tullfria pä annan grund. Promemorian konstateraremellertid att detta knappast skulle vara helt realistiskt ellerändamålsenligt. Inomtulltaxans kapitel , som omfattar animaliska oeh vegetabiliska produkter, fetteroch oljor, samt produkter av livsmedelsindustri o. d., finns flera varor somäven om de inte är preferensberättigade eller tullfria kan vara av intresse föru-landsexportörer. Givetvis måste - innan arbete läggs ned på alt utreda dekommersiella avsättningsmöjligheterna etc. för icke preferensberättigadeprodukter klarläggas om gällande import-, tull- och skaltebestämmelser överhuvud möjliggör import. Om dessa bestämmelser inte bedöms utgöra ettoöverkomligt hinder synes skäl knappast kunna anföras särskilt om importförekommer från andra länder för att förmena stöd av det nyaorganet. Vad gäller de varor inom kapitlen 2599 av tulltaxan sominte är 1* 1974. 1 saml Nr 57 preferensberättigade har särskUt beträffande endel teko-produkter visat sig fullt konkurrenskraftiga medi-landsproducenterna, i vissa fall t. o. m. i så hög grad att-särskUdabegränsningsåtgärder måst vidtas för att skydda inhemska producenter. 1 frågaom sådana konkurrenskraftiga produkter kan det ifrågasättas om statligt stödför att kommersiellt främja importen är behövligt eller rimligt. Ä andra sidanmåste man hålla i minnet att just teko-produkterna är en för många u-länderbetydelsefull exportvara. Del skuUe därför framstå som en väsentliginskränkning i den hjälp som organet är avsett att lämna om man från börjanskulle helt utesluta dessa produkter och andra s. k. begränsningsvaror. 1 promemorian föreslås därför, att organet bör varaoförhindrat alt stå till tjänst med marknadsinformationer om alla varor utanundantag för någon sektor. Upplysningar om de särskilda problem som råder förde s. k. begränsningsvarorna eller i andra avseenden skaU naturligtvis ävenlämnas. Om några särskUda aktiviteter skulle aktualiseras för att främjaimporten av begränsningsvaror eller andra varor med särskUda problem, synes detemellertid ändamålsenligt att frågan om och i vilken omfattning sådant stödskall lämnas får avgöras med hänsyn tUl omständigheterna i varje särskilt fall.Enligt promemorian bör organet fortlöpande hålla sig orienterat om vilka varorsom förorsakar handelspolitiska problem och i förekommande fall samråda med dehandelspolitiska instanserna innan beslut fattas om särskilda aktiviteter föratt främja exporten till av sådana varor. 1 promemorian framhåUs även att det nya organet bör ägna särskUduppmärksamhet åt sådana produkter som främjar den industriella utvecklingen ochdiversifieringen av produktionen i . 1 promemorian konstateras, att organets arbetsuppgifteromfattar ett nytt fäll för statlig verksamhet och att det är svårt att uttalasig om omfattningen av de anspråk på bistånd som framför allt i början kan kommaatt ställas. Det synes därför välbetänkt att inleda verksamheten i blygsamskala, men efter hand som organet blivit inarbetat ha möjlighet tUl expansion.Detta förutsätter en flexibel organisation.