prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — Anslagettill vattenfallsverket beräknas bibehållas på en hög nivå. Ettintensivt utrednings- och planeringsarbete pågår f. n, på energiområdet i syfteatt ta fram underlag för utformningen av ett långsiktigt energipolitiskthandlingsprogram. I avvaktan på resultaten av detta arbete har liksom tidigareantagits en efterfrågeökning på elektrisk kraft med under1970-talet. Produktionen har i huvudsak varit baserad påvattenkraftstillgångar. Den väntade starka ökningen av efterfrågan på elkraftkommer emellertid i ökad utsträckning att täckas genom de beslutadeutbyggnaderna av framför allt kärnkraftverk. (Milj,kr., fasta priser) -3,7 -1,1 säkerhet m,m. -6,1 -3,3 -2,0 /79 skall enligtriksdagens beslut tre aggregat vid sättas i drift. har ävenbeslutat om ett fjärde aggregat i som beräknas tas i bruk 1979/80. Avde två beslutade aggregaten i Forsmark beräknas det första komma att tas idrift under /79. Endast en del av vattenfallsverkets investeringsutgifterför det senare projektet har inräknats eftersom huvuddelen avinvesteringsutgiften beräknas kunna finansieras via upplåning. Utgifterna under denna ändamålsgrapp avserhuvudsakligen inkomstöverföringar till hushållen i form av allmänna bambidrag,föräldrapenning och bostadstillägg för barnfamiljer. Statsbidrag tillkommunernas barnomsorg utgör en växande del av ändamålsgrappen. Vidare ingårstatens utgifter för bidragsförskott (utgifterna för underhållsbidrag till barnför vilka ersättning inte kan tas ut av den underhållsskyldige) och den del avstatens bidrag till social hemhjälp som avser hjälp till barnfamiljer. Utgiftsutvecklingen för barnbidragen bestäms avbidragsnivån och befolkningsutvecklingen. Barnbidragsbeloppet höjdes den 1januari 1974 från . per bam och år. n. till omkring 1 miljon bamfamiljer med ca 1,8 miljoner bam. Antalet barn ibidragsberättigad ålder beräknas komma att stiga under hela den aktuellaperioden. Den tidigare moderskapsförsäkringen omvandlades fr.o. m, till en föräldraförsäkring. Genom införandet av enföräldrapenning med en garantinivå på /dag i anslutningtill barns födelse har de grapper som haft det svagaste försäkringsskyddet idetta avseende fått en kraftig förbättring. Stöd till barnfamiljer m. m. (Milj, kr., fasta priser) 1975/ 1976/ 1977/ Totalautgifter +8,7 5 195 +197 +138 +118 +113 +3,8 +2,6 allmännabarn bidrag +4,1 2 720 +10 +15 +15 +10 +0,4 +0,5 utgårtill den av föräldrarna modern eller fadern som stannar hemma och vårdarbarnet. För den som har sjukpenning över garantinivån detta gäller de flesta utgår föräldrapenning med samma belopp som sjukpenningen. Fr. o. m. den 1januari 1975 förlängs föräldraförsäkringens ersättningstid från sex till sjumånader. De statliga och statskommunala bostadstilläggentill barnfamiljer utgår till ca en halv miljon familjer med omkring en miljonbarn. De statskommunala bostadstilläggen omfattar fr. o, m. den 1 januari 1974även låginkomsttagare utan barn. De utgifter som denna reform medför har ilångtidsbudgeten förts till ändamålsgruppen bostäder. De barn vars föräldrar lever åtskilda är genombidragsförskotten garanterade ett särskilt ekonomiskt grundskydd.Bidragsförskottens års-belopp höjdes från avbasbeloppet, som den övre åldersgränsen höjdes från 16 till 18 år.Kommunerna erhåller statsbidrag av nettokostnaderna för varjekalenderår i efterskott. Barnomsorgen blir av allt större betydelse när detgäller samhällets service till barnfamiljema. Under en följd av år har statensbidrag till anordnande och drift av barnstugor höjts kraftigt. Som en följdhärav har antalet platser i daghem och fritidshem ökat och uppgick till70 000. Anordningsbidraget utgår temporärt för tiden 15 oktober 197331december 1974 med fördubblat belopp, eller med . per plats.Driftbidraget till daghem och frhidshem höjs fr. o. m. till 6 500kr. per plats och år. Mot bakgrund av kommunernas uppgifter omden planerade utbyggnaden och med hänsyn till den ökade statligabidragsgivningen kan ca 25 000 nya platser i daghem och fritidshem beräknas blipåbörjade under innevarande och nästa budgetår. Allmän förskola för 6-åringar införs under år 1975.Statsbidragen till denna verksamhet beräknas till ca 50 milj. kr. infördes statsbidrag tillkommunala familjedaghem. beräknas antalet platser uppgå tilldrygt 50 000. Statsbidragentill kommunala familjedaghem höjdes för temporärt från till 50 %.Frågor rörande statsbidragets konstruktion fr. o. m. har avregeringen hänskjutits till den kommunalekonomiska utrednmgen. Resultatet avutredningens överväganden skall redovisas i sådan tid att regeringens förslag ifrågan kan föreläggas riksdag. Eventuella effekter av utredningensförslag har här inte beaktats. har utgifterna förarbetsmarknads- och regionalpolitiken ökat mycket kraftigt. Under de senastefem budgetåren har utgifterna i fasta priser inom denna ändamålsgrapp stigitmed i genomsnitt . De snabbt växande anslagen är ett uttryck fören höjning av ambitionsnivån, men hänför sig också till ökade insatser tillföljd av den höga takten i näringslivets strukturomvandling. Det kan i dettasammanhang nämnas att arbetsmarknadsverket tillförtssammanlagt 470 tjänster för handläggande personal. Till detta kommerytterligare 250 tjänster som tillförts verket för /75efter beslut av riksdag. Detär sannolikt att en ökad ambitionsnivå beträffande arbetsmarknadspolitikenkommer att innebära att denna politik liksom alltmerkommer att inriktas direkt på de grupper av arbetstagare som har de störstaproblemen. För att uppfylla målet om en jämnare fördelning avsysselsättningsmöjligheterna mellan olika regioner och branscher krävs även iframtiden betydande insatser såväl i fråga om åtgärder som syftar till ökadyrkesmässig och geografisk rörlighet som i fråga om regionalpolitiskt stöd i dedelar av landet som har svårt att uppnå en tillfredsställandesysselsättningsnivå. Långtidsbedömningarna för denna ändamålsgrupp inkluderarinte kostnader för eventuella stabiliseringspolitiskt motiverade insatser. Vadangår de rörlighetsfrämjande åtgärderna förutsätts en fortsatt utbyggnad.Antalet personer i utbildning antas öka med ca 5 000 . m. höjs utbildningsbidragen med . De syssels'åttningsskapande åtg'ärderna i form avberedskapsarbeten har beräknats få en i huvudsak oförändrad omfattning jämförtmed riksstatsförslaget för /75. Omfattningen avbidragsgivningen till halvskyddad sysselsättning beräknas öka . Från1973/74 till 1974/75 sker en kraftig uppräkning av anslagen till kontant stödvid arbetslöshet. Detta beror främst på att ett nytt kontant arbetsmarknadsstödinfördes från för personer som inte ärarbetslöshetsförsäkrade samt att statsbidragen till de erkända arbetslöshetskassornaökar till följd av generösare ersättningsregler och av (Milj. kr,, fasta attdagpenningen gjorts skattepliktig. Under de nästföljande budgetåren beräknasdessa anslag fortsätta att öka till följd av ett växande antal medlemmar i deerkända arbetslöshetskassorna. I fråga om regional utveckling beslutade om en fem-årig ram på 2 500 milj. kr. för regionalpolitiskt stöd. Detfemåriga regionalpolitiska programmet upphör /78, men verksamhetenhar i långtidsbudgeten antagits ligga kvar på oförändrad nivå även budgetåret1978/79. I ändamålsgrappen ingår slutligen kostnader förarbetarskydd. och harutgifterna för detta ändamål ökat starkt. De nya lagreglerna om arbetarskyddetsom riksdag beslutat om innebär att skyddsorganisationen på arbetsplatsernafår betydligt ökade befogenheter. Nya regler har fastställts för att breddaskyddsombudens uppgifter och stärka deras ställning och handlingsmöjligheter. Betydande ändringar har genomförts i fråga omarbetarskyddsstyrelsens organisation och dess resurser när det gäller attutarbeta nödvändiga anvisningar. har omorganiserats varvidantalet distrikt ökat från 11 till 19 st. Vidare är en arbetsmedicinsk filial under uppbyggnad i , vilket kommer att kräva personalförstärkningar. I denna ändamålsgrupp ingår skatteutjämningsbidrag,skattebortfallsbidrag i anlednmg av skattereform samt särskilt bidragtill kommunerna i samband med den skatteomläggning som trädde i kraft den 1januari 1973. Skatteutjämningsbidragen, som utgör större delen avbidragen, syftar huvudsakligen till att stödja kommuner, landstingskommuner ochkyrkliga kommuner med svag skattekraft. Enligt de ändrade bidragsbestämmelsersom beslutades vid riksdag och som gäller fr. o. m, utgårbidrag till kommuner och landstingskommuner för att tillförsäkra dessa ettvisst skatteunderlag som relateras till medelskatte- Skattekraftsgarantin varierar med det geografiska läget. De kyrkligakommunerna får samma skatteutjämningsbidrag som med en årligfemprocentig uppräkning av föregående års bidragsbelopp. Till kommunerna utgår i särskilda fall ytterligareskatteutjämnuigsbi-drag bl, a, i form av övergångsbidrag i samband medkommunsammanläggningar. Vidare utgår övergångskompensation till sådanakommuner och landstingskommuner som till följd av de nya bestämmelserna skulleha fått sänkt bidrag jämfört med bidraget för , Sammantaget svarar skatteutjämningsbidragen för enbetydande del av kommunernas samlade inkomster. Skatteutjämningsbidragenbetyder mest för och norrlandslänen. De lägsta bidragen per invånarefår storstadslänen. Anslagsbehovet påverkas främst av skatteunderlagetoch utdebiteringen. Utvecklingen av dessa faktorer har medfört en kraftigökning av statens utgifter för skatteutjämningsbidrag under de senaste åren.Härutöver medförde övergången till de nya bidragsbestämmelserna den 1 januari1974 ett ökat utgiftsbehov om ca 370 milj, kr. Till grund för beräkningen avskatteutjämningsbidragen ligger samma antagandenrörande inkomstutvecklingen som för långtidsbudgeten i övrigt. Skattebortfallsbidragen är avsedda att kompenserakommunerna för det inkomstbortfall som uppstår till följd av 1970 årsskattereform. Detta bortfall har beräknats till 1 250 milj. kr. för ,Bidragsgivningen minskar härefter i takt med att den skattekraft som kommunernaförlorade i anledning av skattereform återvinns genom att skatteunderlagetper inkomsttagare ökar. Till grund för beräkningarna ligger samma antaganden omlönesummeutveckling och medelutdebitering som för skatteutjämningsbidragen. Det särskilda bidraget till kommunerna utgår med122 milj, kr, . Bidraget ger kommuner och landsting kompensation för denskatteomläggning som trädde i kraft , (Milj, kr., fasta priser) Totala utgifter +7,8 Denna ändamålsgrapp domineras av anslaget tilllånefonden för bostadsbyggande, som för /75 föreslagits uppgåtill . Bland övriga anslag märks lånefonden för kommunalamarkförvärv samt bostadstillägg för låginkomsttagare. kommer det långsiktigabostadsbyggnadsprogram på en miljon färdigställda lägenheter perioden 19651974som uttalat sig för att fidlföljas. Bostadsbyggandets omfattning ochinriktning för tiden därefter ingår som en del av de frågor som tills helt nyligenvarit föremål för utredning. I avvaktan på den samlade översyn avbostadspolitiken som kommer att ske på grundval av boendeutred-ningens,bostadsfinansieringsutredningens och bostadsskattekommitténs förslag har härräknats med samma omfattning, inriktning och finansieringsformer förbostadsbyggandet som i den reviderade finansplanen. Huvuddelen av det statiiga kreditstödet tillbostads'ändamål från bostadslånefonden är f. n. uppbyggd på det s. k.paritetslånesystemet. Systemet omfattar hus som påbörjats efter den 1 januari1968 och innebär att betalningen av ränta och amortering på det statliga lånetskall omfördelas i tiden enligt särskilda regler. Avsikten är attkapitalkostnaderna och därmed hyreskostnaderna i hus av äldre årgång skall ståi paritet med kapitalkostnadema för nybyggda hus. Denna omfördelning sker medhjälp av en av fastställd basannuitet och paritetstal som årligenfastställs av regeringen. Lånesystemets framtida utformning ingår bland defrågor som utretts av bostadsfinansieringsutredningen. De senare årens mycket höga bostadsbyggande har iförening med en dämpning av efterfrågan lett till en ökning av antalet outhyrdalägenheter på flera orter i landet. Det är bl, a. mot denna bakgrund svårt attpå bedöma utvecklingen av nyproduktionen av bostäder. Antaletnyproducerade, statsbelänade lägenheter som ryms inom de av statsmakternaangivna ramarna för bostadsbyggandet uppgår till 75 000 såväl för innevarandeår som , I långtidsbudgeten har samma antagande omnyproduktionens omfattning fått gälla även för de återstående åren . Nedgången i nyproduktionen frigör resurser sommöjliggör en ökad ombyggnads- och förbättringsverksamhet, riksdagantog förslag om ökat kreditstöd till saneringsverksamheten och en utvidgningav beslutsramen för detta ändamål, I statsverkspropositionen 1974 föreslåsökat stöd till upprustning av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse. (Milj, kr., fasta priser) Genomsnittlig procentuell förändring 1968/69- Anslag 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1974/75-1975/76 Genomsnittlig procentuell förändring 1974/75 -1978/79 -11,9 -1,6 Vidare antas beräkningsmässigt attden nuvarande räntenivån består och att paritetstals- och låneunderlagsnivån ienlighet med antagandet om fasta priser inte påverkas av byggnadskostnadernasutveckling . I långtidsbudgeten beräknas viddessa antaganden anslagsbehovet öka med i genomsnitt underperioden /751978/79. En inte oväsentlig del av anslagsbehovet beror på denskuldökning på paritetslånen som följer av de här gjorda förutsättningarna omfasta priser och därmed oförändradebyggnadskostnader och paritetstal och av att systemet förutsatts i oförändradform tillämpas . Förändringssiffran för /76har i tablån angivits till 55 milj, kr. Härutöver förutses enreservationsmedelsförbrukning detta budgetår om 115 milj, kr. 3.9 Hälso-, sjuk- och socialvård Denna ändamålsgrupp omfattarutgifter för statliga och statsunderstödda vårdområden. Den största postenutgörs av statsbidrag till den psykiatriska sjukvården. Överenskommelser om ändradebidragsregler för den psykiatriska sjuJivården och regler för finansieringen avvissa provinsialläkares pensionering godkändes av år 1972.Driftbidragen är emellertid fastställda endast . Eftersomparterna ännu inte träffat slutlig överenskommelse om driftbidragen för tidenfr. o, m, har driftbidragen i fasta priser schablonmässigt tagits uppmed samma belopp som för /74. Kostnaderna för avlösning avstatens pensionsåligganden beträffande provinsialläkare och läkare inommentalsjukvården kan däremot överblickas för alla de nu aktuella budgetåren. De statliga utgifterna förkroppssjukvård och allntän hälsovård avser en rad myndigheter på detta område,statliga sjukhus, statsbidrag till olika former av hälso- och sjukvård samt enviss del av kostnaderna för de kommunala undervisningssjukhusen. Beräkningarnaav statens utgifter för sjukhus har skett med utgångspunkt i nuvarande grunderför samarbetet med övriga finansiärer. Vidareutbildningen av läkare beräknasbli ytterligare utbyggd . Hälso-,sjuk- och socialvård (Milj, kr,, fasta priser) vård m,m. -0,3 -0,3 Nykterhetsvårdens utveckling kännetecknas av att defrivilliga och öppna vårdformema ökat kraftigt medan antalettvångsintagningar minskat. En fortsatt jourverksamhet och vård i enskilt unga narkotikamissbrukare i de kommunala nyktérhetsnämndernas regiförutsätts . Anslagen till ungdomsvården avser främst destatliga ungdomsvårdsskolorna. har kommunernas egnavårdresurser byggts ut så att de i större utsträckning än tidigare erbjuder ettalternativ till vård i ungdomsvårdsskola. har förstärkningen av ungdomsvårdsskolornasresurser alltmera inriktats på en utbyggnad av den öppna vården utanförskolorna. förutses inte någon expansion av deninstitutionella vården vid ungdomsvårdsskolorna. Den öppna åldringsvården har fått allt störrebetydelse. Bl, a. har den sociala hemhjälpen, som främst är inriktad pååldringar, handikappade och bamfamiljer, expanderat mycket kraftigt. Ungefär340 000 åldringar och handikappade beräknas få social hemhjälp . Under dettaår utgår ett förhöjt statsbidrag till social hemhjälp av kostnaderna.I tilläggsdirektiv har kommunalekonomiska utredningen fått i uppdrag att medförtur behandla frågorna om storlek och utformning av detta statsbidrag förtiden . Några eventuella effekter av utredningens förslag har härinte beaktats. Vid beräkningen av utgifterna för budgetåren 1975/761978/79har antagits att antalet ålderspensionärer forts"ätter att öka. Samhällets åtgärder för handikappade spänner överen rad områden. Den större delen av utgifterna t, ex, förtidspensioner ochinvaliditetsersättningar inom folkpensioneringen redovisas under andra'ända-målsgrupper. Här redovisas utgifterna för bidrag till särskolor, till tekniskahjälpmedel, m, m. Organisationen av hjälpmedelsverksamheten har settsöver och nya regler tillämpas fr, o, m, , Till ändamålsgruppen hör polisväsendet,åklagarväsendet, domstolarna, kriminalvården samt exekutionsväsendet. Över hälften av utgifterna för rättsväsendet hänförsig till polisväsendet som också svarar för av personalen. Antaletanställda inom polisen har /711973/74 ökat med i genomsnittca 470 personer . Enligt de bedömningar av kriminalitetens utvecklingsom gjorts av den s. k. kriminalitetsprognosgruppen väntas antalet tillpolisens kännedom komna brottsbalksbrott för flertalet brottstyper komma attöka . lämfört med tidigare beräkningar har dock denförutsedda ökningstakten dämpats. Den förväntade ökningen av biltrafiken medförvidare i viss utsträckning ett ökat övervakningsarbete för polisens del. a. denna bakgrund förutses vissa resursökningar . Den ökadearbetsbelastningen bör dock liksom i huvudsak mötas av rationaliseringar.I beräkningen har hänsyn tagits till beslut med anledning avbrottskommissionens förslag avseende /76. Investeringar i nya polishus har beräknats minskaunder perioden medan statens inlösen av i regi uppförda polishusväntas fortgå i oförändrad takt. Det nya polishuset i kvarteret iStockholm färdigställs , vilket innebär att medelsbehovetminskar kraftigt under /76. Domstolsväsendet svarar för av antaletsysselsatta inom sektorn. För långtidsbudgetperioden har resurser beräknatsför tillkomsten av ett domstolsverk fr. o. m. /76. Vissa smärrepersonalökningar för verksamheten i övrigt förutses. Kriminalvården svarar för av antaletsysselsatta inom rättsväsendet. Resiusberäkningen för långtidsbudgetperiodenhar skett i enlighet med den plan för reformering av kriminalvårdensorganisation och verksamhet som redovisades statsverksproposition,Pla- (Milj,kr,, fasta priser) -1,3 -0,3 -2,7 -0,7 domstolar m, m. -3,0 -0,7 nen innebär bl, a, en ny regional indelning, ett nyttanstaltssystem och en väsentligt ökad satsning på frivård. Den del avprogrammet som belastar driftbudgeten skall genomföras under en femårsperiodmed början medan erforderliga investeringar sprids . 3.11 Internationellt utvecklingsbistånd m. m. Denna utgiftsgrupp innefattar anslagen tillinternationellt utvecklingssamarbete, bidrag till internationellaorganisationer och anslag till andra internationella ändamål. Anslagsgruppendomineras av utgifterna för utvecklingssamarbetet. Utvecklingen av anslagen för utvecklingsbistånd /751978/79 i löpandepriser (Milj. Utvecklingsbistånd Förändring från föregående budgetår Enligt den proposition som låg tillgrand för beslut om den fortsatta utbyggnaden avutvecklingsbiståndet skulle enprocentmålet kunna uppnås under budgetåret1974/75 om anslagen för detta ändamål uppräknades . Det har emellertidvisat sig att de 25-procentiga anslagsuppräkningar som tillämpats sedan 1968års beslut inte räcker till för att föra upp anslagen till en nivå motsvarande1 % av brattonationalprodukten under /75. Istatsverkspropositionen 1974 föreslås en ökning av biståndsanslagen /75. I årets långtidsbudget föruts'ättsatt enprocentmålet uppnås /76. Härefter beräknasbiståndsanslagen öka i samma takt som den förväntade ökningen ibruttonationalprodukten, dvs. med i löpande priser, I tabell 3 presenteras utvecklingenav biståndsanslagen i löpande priser. Utvecklingsbistånd m. m. (Milj. kr,, fasta priser) Enligt beslut om utvecklingssamarbetetskall anslagen räknas netto med avdrag för ett eventuellt återflöde frånu-ländema i form av räntor och amorteringar. Hänsyn härtill har emellertid intetagits i beräkningarna då de aktuella beloppen är förhållandevis små ochytterst osäkra. De kan till en del även komma att efterskänkas i samband medskuldkonsolideringar på det internationella planet. Under denna rabrik har sammanförts utgifter sominte kunnat hänföras till någon av de tidigare behandlade ändamålsgrappema.Här återfinns bl, a. anslag för att främja utvecklingen inom näringslivet,miljövård, kyrkliga och kulturella ändamål, idrotts- och fritidsverksamhet,central och regional förvaltning samt statsskuldräntor. Vidare har här beaktatsförändringar i reservationsmedelsbehållningar och utnyttjande av rörligakrediter. Inom grappen näringars främjande utgör stödet tilljordbraksnäringen den tillsammans med industristödet största utgiftsposten.Anslaget prisreglerande åtgärder på jordbrukets område har antagits ligga kvarpå den i den reviderade finansplanen upptagna nivån. Den beräknade utgiftsminskningenunder långtidsbudgetperioden förklaras bl, a, av att stödprogrammen för vissaindustribranscher löper ut. Regeringen har föreslagit att ettnytt stålverk 80 byggs i . Finansieringen härav kommer delvisatt ske över budgeten i form av aktieteckning och lån motsvarande lokaliseringslån.De antaganden om den tidsmässiga förläggningen av dessa senare betalningar somhär gjorts förklarar en väsentlig del av utgiftsutvecklingen för helaändamålsgruppen under loppet av långtidsbudgetperioden. Anslagen till miljövård domineras av bidragen tillkommuner och industri för investeringar i reningsanläggningar. I takt med attprojekten färdigställs v'äntas dock utbetalningarna till kommunerna minskakraftigt . För industrins del beräknas det nuvarande stödet upphöravid utgången av /75, Stödet till idrotten som ingår i denna ändamålsgrupp väntas däremot uppvisa en viss ökning. Utgiftsgruppen central förvaltning omfattar anslagtill bl. a. statsdepartementen utom försvarsdepartementet, och dessverk samt vissa centrala ämbetsverk. Den beräknade utgiftsökningen vid periodensmitt förklaras bl. a. av anslag för kostnader i anledning av allmänna val. Posten statsskuldräntor bestäms av förändringarna istatsskulden samt av räntenivån för den statiiga upplåningen. För periodenantas en i stort sett oförändrad räntenivå. Det upplåningsbehov som följer avde i långtidsbudgeten gjorda beräkningarna av statens inkomster och ut- (Milj,kr,, fasta priser) -0,5 -12,8 -4,9 giftermedför en markant ökning av de statliga ränteutgifterna. Till gruppen förs även utgifter för byggandet avstatiiga förvaltningsbyggnader. beräknas utgifterna härförligga på en hög nivå, bl, a. för att finansiera lokaler vid omlokalisering avmyndigheter. I tabell 4 sammanfattas utgiftsutvecklingen församtliga utgiftsgrapper som behandlats i det föregående. Enligt de redovisadeberäknmgama skulle utgifterna i fasta priser öka med i genomsnitt att jämföra med en ökning på4,/691972/73. Den lägre ökningstakten årenframöver förklaras framför allt av att beräkningarna har beaktat endast sådanautgiftskrav som följer av redan gjorda åtaganden. Ökningstalen under den gångnaperioden avser däremot faktiskt verkställda utgifter. Eftersom bedömningen avutgiftsutvecklingen blir allt mer osäker under långtidsbudgetperiodens lopp ärdet av särskilt intresse att jämföra den beräknade förändringen /76 med den genomsnittiiga årliga ökningen 1968/691972/73. Viden sådan jämförelse framgår att utgiftsökningen till /76 tillföljd av redan fattade beslut beräknas till , dvs. lägre än den genomsnittligaökningen , men ca en procentenhet mer än förlångtidsbudgetperioden som helhet. Tillväxten av statsutgifterna visar tillföljd av beräkningsmetodiken i allmänhet en fallande tendens. Under budgetåret1977/78 bryts dock denna trend på grand av kraftigt ökade utgifter förberedskapslagring av råolja. I absoluta tal förutses en speciellt kraftig /76 för ändamålsgruppen folkpensioner m. m,, vilket bl.