prop · FX0340 · 1974-12-31 00:00:00 — Enliglstatskontorets mening bör någon skillnad i nu nämnt avseende inte göras mellande båda typerna av kyrkomusikers fyllnadstjänstgöring. Om möjligheten förpastoralen all kombinera kyrkomusikertjäns-lerna med fyUnadstjänstgöring vidstatliga och statsunderstödda läroanstalter bedömts vara av så stort värde förkyrkoväsendel som helhet all den kan motivera en särskild ersättning frånkyrkofonden, torde detta värde också föreligga om fyllnadstjänstgöringen ägerrum inom den kommunala musikundervisningens ram. Enligt statskontorets uppfattningbör därför sådan ersättning utgå antingen vid bägge slagen av fyllnadstjänstgöringeller vid intetdera av dem. Motiveringen i promemorian för ett totaltavskaffande av ersättningarna från kyrkofonden hgger främst i det förhåUandetatt löneutjämningen meUan kyrkan och skolan på delta område fortskridit sålångt alt de mellanskillnader kyrkofonden haft att erlägga blivit beloppsmässigtså små att hela anordningen förlorat det mesta av sin betydelse. HärtiU kaninvändas alt omkastningar kan komma att ske och alt en utsträcknmg avbestämmelsernas räckvidd tiU den inle statsunderstödda musikundervisningenskulle öka kyrkofondens bidragsvolym. Dessa omständigheter talar närmast föralt behovet av kyrkofondens medverkan kommer alt bli större och altden därför inte borde avskaffas. Emellertid föreligger det enligtstatskontorets mening ett vägande hinder för en utvidgning av kyrkofondensskyldighet att ersätta vederbörande pastoral för den löne-skUlnad som omförmälesi 59 § 2 mom. Kmst. Med den formulering som 5 mom. i nämnda paragraf erhållit skuUedet överhuvudtaget inle bh möjligt att enhgt samma grunder och på samma striktasätt som när det gäller kostnadsuppdelningen enligt 2 mom. fixera den mellanskUlnadi avlöningsbelopp som del skuUe åligga kyrkofonden alt ersätta. Eftersom kostnadsfördelningenmellan vederbörande pastoral och kommun, när det gäller fyllnadstjänstgöringvid icke statsunderstödd läroanstalt, skall baseras på avtal mellan de tvåpartema, finns ingen exakt grundval på vilken kyrkofondens ersällningsbidragskulle kunna beräknas. Med hänsyn härtiU och mot bakgmnden av vad som förövrigt anförts i promemorian har statskontoret intet emot all kyrkofondens bidragsgivningi hithörande avseende får upphöra. Domkapitleti tUlstyrker förslagen men anser möjlighet böra skapas för"självförsörjande" pastorat, där del finns organisttjänsl med fyllnadstjänstgöring,alt efter särskUd framställning få bidrag av kyrkofondsmedel när kommunenbetalar ersättning efter lägre lönegrad än den vari organisten är placerad.Domkapitlet tänker därvid särskilt på tjänstekombinalionen organist kommunalmusiklärare, där skillnaden mellan lönegrader kan vara så stor att den kanpåverka pastoratet all av kostnadsskäl avslå från denna Ijänstekombination därden i andra avseenden är mycket lämplig. Domkapitleti har den erfarenheten all kyrkomusiker-distrikten i stor utsträckningsträvar efter alt skaffa fyllnadstjänstgöring tiU sina organistljänsler för attfå högre timtal vid tjänsterna och därigenom göra dem mera lockande förkvalificerade sökande. Distrikten bör då i motsvarande grad vara beredda alttåla den ev. merbdastning som en meUanskillnad i lön innebär och som demöjligen slutligt måste svara för om avräkningen med kyrkofonden skuUe visa överskoti.Detsamma får enligl anses gälla vid den ev. större mellanskiU-naddet kan bli fråga om vid fyllnadstjänstgöring i musikskola. 1974: 40 23 för högre musikutbUdning erinrar omatt den i sitt belänkande (Ds U 1971: 5) Ny högre utbildning av kyrkomusikerhade lagl fram förslag om att fyllnadstjänstgöring inom organisttjänst skullekunna fullgöras som musikpedagog inom musikundervisning. hade stäUt sig positivt till förslagel. Del fanns såledesanledning räkna med att förbundet var villigt rekommendera sina medlemmar attteckna avtal med pastorat om sådan fyllnadstjänstgöring. Förslaget grundade sigpå ett anlagande om en i princip oförändrad fördelning av kostnaderna meUanpastorat och kommun för organisttjänsl med fyllnadstjänstgöring i det aUmännaskolväsendet eller i musikskola. Kommittén understryker att den idepartementspromemorian påvisade löneutjämningen mellan organister ochmusiklärare inte gäller förhållandel meUan organister och musikpedagoger vidkommunal musikskola. Kommittén kan därför inte finna annat än att kyrkomu-sikeratredningsmotivering för det direkta bidraget ur kyrkofonden fortfarande har betydelsemed tanke på sistnämnda förhållande. Till utveckling härav anför kommitténföljande. Kommittén anser del viktigt att alla möjlighetertillvaratas för att uppmuntra kyrka och kornmun att inrätta organistljänslermed fyllnadstjänstgöring som musikpedagog. Det direkta bidraget ur kyrkofondenfår anses vara en stimulans för att nå detta syfte och bidraget bör därför bibehåUas.Om tjänster inte inrättas i tillräcklig utsträckning kan detta leda till all kyrkomusiksluderandenavid musikhögskolorna väljer en annan påbyggnadsutbildning än denmusikpedagogiska. Kommittén finner en sådan utveckling olycklig. För attbidra till en ökad benägenhet hos pastoral och kommun att inrätta här avseddatjänster med fyUnadstjänstgöring som musikpedagog ifrågasätter kommittén vidareom icke kommunen bör bestrida kostnaden för den musikpedagogiska delen av organisttjänslenbart efter kostnaderna för timläraranställning och ej efter kostnaderna för lönegradsplaceradmusikpedagogtjänst. säger sig ur de synpunkterförbundet har att företräda inte ha någon erinran mot i departementspromemorianframförda förslag. som godtar förslagetatt slopa det särskilda bidraget ur kyrkofonden till täckande av pastoralskostnad för ev. löneskUlnad framhåUer att samma skäl som talar för dettaförslag, nämligen skiUnadsbeloppens ringa storlek, talar för att befriahuvudmannen för fyUnadstjänstgöringen från denna kostnad. Även iLinköping och några kyrkoråd anser att skolan (kommunen) bör svara för denna löneskiUnad. Prop.1974: 40 24 Jaghar i det föregående lämnat en kortfattad redogörelse för den nuvarande kyrkomusikerorganisationen.Som framgår av denna ankommer kostnaderna för organisternas avlöningsförmåneri första hand på pastoraten. I förekommande faU kan pastorat dock få tillskotthärför ur kyrkofonden via samma avräkningsförfarande som gäUer beträffandepastoratens prästiönekoslnader. Vidare har jag berört hur man, för alt kunna tiUskapafulla tjänster för organister, får repliera på fyllnadstjänstgöring sommusiklärare vid vissa statliga eUer statsunderstödda läroanstalter. Pastoratetär därvid berättigat tUl ersättning av skolan för den del av avlöningskoslnadensom belöper på fyUnadstjänstgöringen efter organistens löneklass eller, omlägre lönegrad skulle gäUa för musUclärarljänst vid skolan, efter motsvarandelägre löneklass. För den del av kostnaden för fyllnadstjänstgöringen som inletäcks genom skolans avlöningsbidrag kan pastoratet få gottgörelse direkt avkyrkofonden vid sidan av del nyssnämnda avräkningsförfarandet. Denna bidragsformkallar jag i fortsättningen direktbidrag. Närmare bestämmelser om fördelningenmellan pastoral och skola av kostnaderna för organisternas avlöningsförmånerfinns i kyrkomusikerstadgan (1950: 375, omtryckt 1973: 681). Dessa bestämmelsergår tillbaka på beslut vid riksdag. Somen konsekvens av den nya kyrkomusikemtbUdning som meddelas vidmusikhögskolorna har införts möjlighet att kombinera organisttjänsl medfyllnadstjänstgöring som musikpedagog vid musikundervisning tUl vilkeninle utgår statsbidrag. Bestämmelser om detta altemativ till den äldre fyUnadstjänstgöringenhar meddelats i kyrkomusikerstadgan, och i samband därmed har behörighetsreglernaändrats. FyUnadstjänstgöring enligt del nya alternativet kommer till ståndgenom avtal mellan församlingen och kommunen. Avlöningskostnaderna fördelasmellan pastoratet och kommunen i den ordning de själva bestämmer. Ianslutning till dessa ändringar i stadgan har fråga uppkommit om pastoratetockså bör kunna få direktbidrag ur kyrkofonden för den del av kostnaden för dennya typen av fyllnadstjänstgöring som inle läcks av kommunen. Vidare har idelta sammanhang uppmärksammals att reglerna om fördelning mellan pastorat ochskola av kostnaderna för tjänst med den äldre fyllnadstjänstgöringen är ofuUständigai det hänseendet alt de inle behandlar kostnaderna för arbetsgivaravgifter.Dessa spörsmål har närmare belysts i den departementspromemoria som jag harredogjort för i det föregående. Ipromemorian föreslås all direklbidragel ur kyrkofonden slopas i fråga om denäldre fyllnadstjänstgöringen och all någon motsvarande bidragsform inte införsför den nya. Prop.1974: 40 25 vidden äldre fyUnadstjänstgöringen mellan pastorat och skola föreslås att reglernahärom ändras på så sätt alt pastoratet berättigas till ersättning av skolanför så stor del av arbetsgivaravgifterna som belöper på skolans avlöningsbidragtill pastoratet samt att denna ersättning beräknas efter en schablon som Kungl.Maj:t bestämmer. Promemorieförslagen har i aUmänhetgodtagits vid remissbehandlingen. Beträffande kostnaderna föravlöningsförmåner för tjänst med den äldre fyllnadstjänstgöringen har dockflera remissinstanser uttryckt önskemål om fördelning av SPV-avgifter och vissaandra kostnadsposter för vilka skolan nu inle skall betala ersättning. I frågaom direktbidraget ur kyrkofonden avstyrks förslaget av organisationskonunitténför högre musikutbildning. Ett direklbidrag behövs enligl kommittén med hänsyntill den stimulans som bidraget kan innebära för intresset att inrättaorganisttjänster med fyllnadstjänstgöring som musikpedagog vid kommunalmusikundervisning. Kommittén befarar att avsaknaden av sådant bidrag får tUlföljd att musikstuderande på kyrkomusikerlinjen kommer alt undvika denmusikpedagogiska påbyggnadsul-bildningen, om sådana tjänster inrättas i otUlräckligutsträckning. Några remissinstanser anser att den kostnad som direklbidragel äravsett all täcka bör läggas på skolan. Jag har i min redogörelseför nuvarande ordning angett de arbetsgivaravgifter som f. n. skall erläggasför organisterna. Samtliga dessa avgifter har tillkommit efter riksdagensställningstagande i fråga om kostnadsfördelningen mellan pastorat och skola år1950. I likhet med vad som anges i promemorian finner jag alt det är nödvändigtatt skingra den osäkerhet som f. n. råder om hur man skall förfara med dessakostnader. Jag biträder promemorieförslaget och förordar således attkostnaderna för alla de arbetsgivaravgifter som jag har angett i det föregåendefördelas meUan pastoratet och skolan på det sätt som föreslagits. Del börankomma på Kungl. Maj:l att bestämma en schablon efter vilken storleken avskolans ersättning för ifrågavarande kostnader skall beräknas, på samma sättsom redan sker i fråga om statsbidrag till skolväsendet. Vadangår de längre gående önskemål och förslag rörande fördelning av kostnadersom förts fram i vissa remissyttranden är jag inte nu beredd tillstyrka alt mangår ifrån den ståndpunkt som statsmakterna intog i dessa hänseenden år 1950.Vissa av dessa önskemål och förslag torde få övervägas i andra sammanhang. Beträffandedireklbidragel ur kyrkofonden delar jag den uppfattning som kommit till uttrycki departementspromemorian, nämligen att det med hänsyn tUl bidragels ringabetydelse inle är motiverat all behålla denna bidragsform i fråga om den äldre fyUnadstjänstgöringen.Jag förordar således all bidrag av delta slag inle längre skaU utgå ur kyrkofonden.Jag har därvid också beaktat all pastoral med svagare ekonomi Prop, 1974: 40 26 harmöjlighet all få kostnader som avses med bidraget läckta ur kyrkofonden viadel fömt nämnda avräkningsförfarandet. Medhänsyn till den ställning jag har tagit till frågan om direktbidraget vid denäldre fyllnadstjänstgöringen finner jag inte motiverat att införa någonmotsvarande anordning för den nya fyllnadstjänstgöringen, även omlöneskillnaderna här kan bli relativt stora. Man kan vidare, med hänsyn tillatt kostnadsfördelningen bestäms genom avtal, såsom statskontoret närmareutvecklat, inte beräkna skUlnaden utifrån en enhetlig grundval på samma sättsom när det gäller den äldre fyllnadstjänstgöringen. Även i detta sammanhangkan ekonomiskt sämre lottade pastorat få bidrag från kyrkofonden via detvanliga avräkningsförfarandet. Något direklbidrag ur kyrkofonden bör såledesinte heller utgå för den nya fyllnadstjänstgöringen. för högre musikutbildning vill jag emellertid starktbetona viklen av att avtal om den nya fyllnadstjänstgöringen träffas meUankyrkliga och borgerliga kommuner i sådan omfattning att de kyrkomusikstuderandeinte på grund av brist på tjänster av denna typ avhåller sig från alt välja denmusikpedagogiska påbyggnadskursen. Det är angeläget att uppmärksamt följautvecklingen på detta område. Om förhållandena ger anledning därtiU får fråganom särskilda åtgärder för alt få tiU stånd tjänster med den nyafyllnadstjänstgöringen las upp till förnyat övervägande. Underåberopande av del anförda hemställer jag alt Kungl. 1. bemyndiga Kungl. Maj:l attmeddela bestämmelser om fördelningen mellan pastorat och skola av kostnademaför arbetsgivaravgifter på sätt som jag har angett i detta avsnitt, 2. besluta att kyrkofonden inte längreskall bestrida sådan kostnad för kyrkomusikers fyUnadstjänstgöring sommusiklärare vilken ej skall betalas av skolan. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt 'förordnar Hans Maj:t Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. 1974: 40 27 I.Vissa anslag ur kyrkofonden 3 1 Inredning av domkapitelhuset iHärnösand 3 2 Inrättande av nya stiftsadjunklsljänslerför finskspråkiga personeri , m. m. 3 Avlöningsbidrag liUsjömanspräster 5 4 Bidrag till kyrkomusikerutbildningenvid 6 5 Anslag tiU anlitande av biträdevid handläggningen av 6 Anslagtill kostnader för Kyrkornas världsråds femte 7 Stipendiertill blivande präster för utbildning i finska 8 Anslagför anordnande av leologiska fortbildningskurser förpräster m. m. 9 BidragtiU svenska sektion 9 10 Bidrag till kyrklig verksamheti 10 Kostnadsansvaret föravlöningsförmåner åt organister