prop · FX03188 · 1974-12-31 00:00:00 — Efiersom ett handelsbolag är ensjälvständig juridisk person med egen förmögenhet uppkommer frågan om bolagetkvarstår som ett enmansbolag om bara en delägare finns kvar eller ombolagsförmögenheten då övergår på denne delägare. Härvid torde anses att etthandelsbolag inte kan bestå som en självständig enhet än somnormall går åt för att finna ytteriigare en delägare. Ett handelsbolag kanupphöra genom likvidation, som kan inträda i flera situationer, 1. ex. viduppsägning av bolagsavtalet eller vid delägares död eller konkurs. Likvidulionavslutas med ett skifte vid vilket varje delägare äger rätt alt få ul vad sombelöper på hans insats. När skifte skett anses bolaget upplöst. Ilagen om handelsbolag och enkla bolag finns särskilda bestämmelser omhandelsbolag med begränsad ansvarighet för en eller flera delägare. Bolag medsådan delägarstruktur kallas kommanditbolag och de delägare som har begränsatansvar kommanditdelägare. Det är emellertid inte fråga om en särskild bolagstypvid sidan om handelsbolag och enkla bolag utan endast en särskild form avhandelsbolag. Åtminstone en av delägarna i kommanditbolaget måste ansvara förbolagets förbindelser med hela sin förmögenhet. Denne delägare kallaskomplementär. Rättspraxis har godtagit alt kommanditbolag bildas med aktiebolagsom enda komplementär. Regelsystemeti nuvarande aktiebolagslag, lagen (1944:705) om aktiebolag, , är I huvudsakföljande. När ell aktiebolag bildas måste delägarna i bolaget tillskjuta medel.Detta sker genom att de tecknar aktier i bolaget mot betalning i pengar ellerannan egendom som eriäggs till bolagel. Annan egendom än pengar brukar kallasapportegendom. Aktiekapitalet måste uppgå till minst 50 000 kr.Aktiekapitalet, reservfonden och skuldregleringsfonden utgör bolagets bundnaegna kapital. Tillgångar som ingår i det bundna kapitalel får i princip intebetalas ut till aktieägarna annat än i Det fria egna kapitalet består av fria fonder, balanseradvinst och nettovinst för räkenskapsåret. Det fria egna kapitalet för i principdelas ut till aktieägarna. Ettaktiebolag kan upplösas genom likvidation, konkurs eller fusion. Likvidationkan ske frivilligt. 1 vissa fall föreskriver dock AL att aktiebolag skall tvångslikvideras.Detta gäller t. ex. då balansräkning inte för något av de tre senasteräkenskapsåren inkommit till patent- och registreringsverket eller dåaktiekapitalet till två tredjedelar eller den mindre del, som kan vara bestämdi bolagsordningen, gått förlorat. Vad gäller bolagets olika organ underlikvidationen kan bolagsstäminan fungera som förut, dock med den skillnaden,alt ordinarie bolagsstämma kan komma i fråga. Styrelse ochverkställande direktör däremot skall genast träda ur funktion, då bolagetförsätts i likvidation, och skall då ersättas av en eller flera lik-vidatorer.Revisorerna slutligen skall också lämna sitt uppdrag, dock inte förrän degranskat den avgående styrelsens förvaltning. I stället skall lik-vidalionsrevisorerväljas med uppgift att granska likvidatorernas förvaltning och bolagetsräkenskaper under likvidationen. Bolagets egendom skall förvandlas tillpenningar, i den mån det erfordras för likvidationen, och skulderna betalas.Bolagets rörelse får inte fortsättas annat än i den utsträckning det ärnödvändigt för en ändamålsenlig avveckling. Sedan den tid, inom vilken okända fordringsägarekallats att anmäla sig, gått till ända och alla kända skulder betalats, skallbolagets tillgångar skiftas mellan aktieiigarna. Vid detta skifte skallaktieägare erhålla vad som belöper på hans aktier i förhållande till helaaktiekapitalet, om inte bolagsordningen stadgar annoriunda. Påinitiativ av registreringsmyndigheten kan ett bolag avregistreras på ettenklare sätt än genom ordinär likvidation. Förutsättning härför är att detunder inte kommit in vare sig någon anmälan till registreteller någon redovisningshandling eller revisionsberättelse och att det finnsanledning anta att bolagets verksamhet upphört. Om registreringsmyndighetengenom efterforskningar hos bolaget får tillföriitlig upplysning om attbolagets verksamhet upphört, kan myndigheten förklara att bolaget skall ansesupplöst samt avföra del ur registret. Skulle de första efterforskningarna inteleda till något bestämt resultat i fråga om bolagets verksamhet, utfärdarmyndigheten en kungörelse med uppmaning till bolaget att låta höra av sig . Erhålls inte inom denna frist upplysning om att bolaget består,skall det anses upplöst och avföras ur registret. Visar del sig efter del attbolaget upplösts genom registreringsmyndighetens agerande att det finns behovav vanliga likvidationsåtgärder, skall rätten förordna likvidatorer på ansökanav den vars rätt berörs därav. Ettförenklat likvidationsförfarande gäller också för de aktiebolag, som kommer atttvångsupplösas till följd av de regler som infördes genom ändringar iAL. Aktiebolag som vid utgången av inte har ett aktiekapital på minst50 . skall avföras ur aktiebolagsregistret. Genomdenna registreringsmyndighetens åtgärd skall bolaget anses upplöst. Dettidigare nämnda kommunikationsförfarandet behövs inte i detta sammanhang,eftersom registrets uppgift om storleken på bolagets aktiekapital är den endagrunden för registreringsmyndighetens handlande. Efter det att bolaget avförtsur registret blir aktieägare, styrelseledamöter och verkställande direktörsolidariskt ansvariga för sådana förpliktelser som uppkommit . En fusion av aktiebolaginnebär att ett bolag upphör i samband med att samtliga dess tillgångar ochskulder överläs av ett annat bolag. Det finns olika former av fusion. Denenklaste är den då helägt dotterbolag uppgår i moderbolaget. Fusionsavtaletinnebär då alt dotterbolagets tillgångar och skulder övertas av moderbolagetoch att dotterbolaget utan likvidation upplöses. Något vederiag föröverlåtelsen kommer således inte i fråga. Även i andra fall av fusion skall ellavtal träffas mellan bolagen med godkännande av bolagsstämma i det upphörandebolaget. 1 sistnämnda bolag krävs kvalificerad majoritet för beslutet omfusion och rätt för dem som överröstats att bli utlösta. Förutom dessaskyddsregler för minoritetsaktieägare finns även bestämmelser som syftar tillatt skydda det upphörande bolagets borgenärer. Reglerna innebär bl. a. atträttens tillstånd måste sökas till fusionen. Rättens beslut om tillstånd skallregistreras. Gäller det fusion mellan moderbolag och helägt dotterbolag krävsinget annat än registreringen. 1 andra fall medför registreringen visserligen,att det upphörande bolagets tillgångar och skulder övergår till det kvarvarandebolaget. Det återstår emellertid att fördela vederlaget mellan aktieägarna idel upphörande bolaget. Därvid tillämpas de för likvidationen gällandereglerna. Sedan slutredovisning härför framlagts på bolagsstämma, är bolagetupplöst. Dåett aktiebolag försätts i konkurs, övertar konkursförvaltaren ansvaret förbolagets förvaltning. Finns inget överskott efter konkursens avslutande ansesbolaget upplöst. Skulle däremot det ovanliga inträffa, att konkursen lämnaröverskott, skall bolaget träda i likvidation för utskiftning av detta överskott. Närdet gäller själva inkomstbegreppet finns det små skillnader mellan olikaföretagsformer. Möjligheterna till vinstreglerande dispositioner genom nedskrivningav varulager, fordringar m. m. samt avskrivning på anläggningstillgångar är likaför alla företagsformer. Konsolidering genom avsättning tillkonjunkturinvesteringsfond samt vinstöverföringar genoms, k. öppnakoncernbidrag kan dock ej ske i enskild firma eller handelsbolag. Företagetsägare beskattas för nettointäkten av verksamheten i förvärvskällan rörelse.Vid taxeringen får avdrag inte ske för lön till make eller barnunder , som utfört arbete i rörelsen. Detta medför att det totaltintjänade rörelseresultatet inte kan delas upp på flera familjemedlemmar. Sammaförhållande gäller vid inkomst av jordbruk. Förvärvsavdrag kan visseriigenerhållas med I . då make arbetat i jordbruket. Det är heller inte möjligtför enskild rörelseidkare att skjuta upp beskattningen av viss del avrörelseinkomsten genom reserveringar för egen del och övriga familjemedlemmart. ex. för pensionering i egen regi eller för kostnads- och skuldföring avandel i årsvinst (tantiem). Försäljningav rörelsen betraktas som den sista affärshändelsen i denna, vilket medför attupplösta reserver, goodwillersättning m. m. i sin helhet utgörskattepliktigintäkt,oavselthur rörelsen bedrivits. Viss lindring i progressiviteten vid denstatliga beskattningen kan erhållas genom rätten till särskild skatteberäkningför s. k. ackumulerad inkomst. Om köpeskillingen erläggs periodiskt under ettantal år, i allmänhet lägst , föreligger enligt praxis möjlighet att upptadelbeloppen till beskattning det år de blivit tillgängliga för lyftning enligtsamma grunder som gäller för livränta. Detenkla bolagel laxeras ej för sin inkomst utan denna beskattas hos delägarna iförhållande till vars och ens andel i inkomsten. Eftersom tillgångarna i ettsådant bolags rörelse inte ägs av bolagel är det i princip delägarna som ärberättigade till värdeminskningsavdrag, nedskrivning m. m. på sina resp.andelar i dessa tillgångar. Om delägare uppburit inkomst i form av lön frånenkelt bolag skall Inkomsten inte hänföras till inkomst av tjänst utan till denförvärvskälla vari inkomsten intjänats i bolaget. Överlåtelseav andel i enkelt bolag innebär att delägaren överiåter sin del i de tillgångaroch skulder av olika slag som ingår i bolaget. Har delägaren överiåtit andel ibolag med rörelsetillgångar, t. ex. varulager och inventarier, beskattas hanför erhållet vederlag såsom för inkomst av rörelse. Vid avyttring av fastighetsom utgjort anläggningstillgång i rörelsen beskattas delägaren för viss andeli vinsten enligt realisationsvinstreglerna. Enligt53 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370), KL, taxeras inte handelsbolag utanden inkomst som uppkommer i handelsbolaget beskattas i stället hos delägarnamed belopp, som för var och en motsvarar hans andel av bolagets inkomst. Varjedelägare beskattas alltså för den del av bolagets vinst som belöper på honom.Det har därvidlag ingen betydelse hur bolagets vinst använts. Beskattningensker också oberoende av vad delägarna lyft av bolagets vinst, förvärvad underbeskattningsåret eller tidigare. Avpunkt 9 av anvisningarna till 32 § KL framgår att bolagets inkomst skall hasamma karaktär hos delägarna som den skulle ha haft hos bolaget om detta varitskattesubjekt. Om delägarna i handelsbolag erhållit inkomst från bolaget i formav avlöning skall således denna inkomst inte hänföras till inkomst av tjänstutan till den förvärvskälla som bolaget haft. Detsamma gäller ränta och förvaltningsarvodesamt andra ersättningar med varierande benämningar, t. ex. tantiem. Omersättningar av del slaget bokförts i handelsbolagets räkenskaper på sådantsätt att den redovisade nettoinkomsten nedbringats, skall tillägg göras medmotsvarande belopp vid bolagets inkomst av skilda lorvärvskällor, innaninkomsten fördelas på delägarna. Redovisar handelsbolaget rörelsevinst, blirvinsten skattepliktig inkomsl av rörelse hos delägaren. Redovisas förlust ibolaget medför detta rätt till avdrag hos delägaren såsom för underskott avrörelse. Beskattningen av försäljning av sådana anläggningstillgångar, .somföljer realisationsvinstreglerna, sker direkt hos delägaren. Handelsbolagetkan avyttras på två olika sätt. Antingen kan andelarna i bolaget överiåtaseller också överiåter bolagel självt sin rörelse med tillgångar och skulder. Skattemä.ssigtblir effektema helt olika. I det första fallet till-lämpas för säljare sammarealisationsvinstregler som gäller vid avyttring av aktier. Eftersomhandelsbolagets räkenskaper inte påverkas av att andelarna i detta överiåtits,kan köparen inte få avdrag för värdeminskning på inventarier, goodwill etc. tillden del köpeskillingen innefattar likvid för dessa tillgångar överstigandederas bokförda värden. Köparen övertar också i samband med förvärvet av andelarnaden skatteskuld som åvilar bl. a. dold reserv i handelsbolagets räkenskaper. Omrörelsen i stället säljs av bolaget framkommer eventuell vinst i bolagetsräkenskaper och beskattas hos delägarna enligt vanliga regler. Köparen får ibeskattningshänseende tillgodoräkna sig det pris som betalas för rörelsensvarulager, inventarier, goodwill etc. De skilda beskattningskon.sekvensersomuppkommer för både köpare och säljare beroende på vilken överiåtdseform somanvänds påverkar givetvis köpeskillingens storlek. Somtidigare redovisats är handelsbolaget civilrättsligt ett rättssubjekt men skattemässigtinte ett skattesubjekt. Därav följer att lön till delägares make och barn, somsjälva inte är delägare i bolaget, är avdragsgill kostnad för bolaget. Dettagäller naturligtvis endast under förutsättning att de arbetat i bolaget och attlönen är skälig i förhållande till deras arbetsinsats. Aktiebolagutgör särskilt skattesubjekt i motsats till tidigare behandlade företagsformer.Beskattningen sker proportionellt och statlig inkomstskatt utgår avden beskattningsbara inkomsten. Vid den statliga taxeringen medges avdrag förkommunalskatt som påförts bolaget näst före taxeringsåret. Somallmän princip gäller att aktiebolags inkomst beskattas två gånger, nämligen engång hos bolagel och en gång hos aktieägarna i den mån inkomsten utdelas tilldem. Utdelningen är inte avdragsgill för bolaget. Från denna princip finns dockundantag i såväl inskränkande som utvidgande riktning. Sålunda medges undervissa omständigheter bolaget avdrag för utdelat belopp enligt förordningen(1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning. Under vissaandra förhållanden beskattas bolagets inkomst mer än två gånger, s. k.kedjebeskattning. Detta gäller exempelvis uideiningsinkomst på aktier innehavdai kapitalplaceringssyfte eller om dessa är lagertillgång i vissa slag avverksamhet, bl. a. byggnadsrörelse. Somhuvudprincip för beskattning av uldelningsinkomster gäller att aktiebolag är frikallatfrån skattskyldighet för utdelning på aktier och andelar i sådant bolag ellerförening, om aktiema inte innehas i kapitalplaceringssyfte. Dessa regler gällerockså för fåmansbolag i allmänhet. Om emellertid ett fåmansbolag inte kan visaatt skälig del av den egna vinsten delats ut begränsas skattefriheten tillutdelning på bolagets innehav av organisations-aktier. Principenom dubbelbeskattning av bolagsvinst har sökt upprätthållas genom olikalagstiftningsåtgärder. a. har man med särskilda bestämmelser om skatt vid utskiftningav aktiebolags tillgångar sökt förhindra att vinstmedel som kvarhållits ibolaget undgår andra ledet i dubbelbeskattningen. Vid transaktioner mellan fåmansbolagoch dess ägare kan den tillämpade prissättningen ibland ge upphov till vissaskattekonsekvenser. Om prissättningen anses oriktig, såsom då en tillgång säljstill bolaget för ett pris som överstiger verkliga värdet eller tillgångar köpsut från bolaget till underpris, anses aktieägaren i regel ha åtnjutit en förmånjämställd med lön eller utdelning för vilken han skall beskattas. Avrättspraxis framgår att det kan röra sig om köp eller försäljning avfastigheter, värdepapper, bilar, varor eller tillhandahållna prestationer. Denskatt som är avsedd att utgå på vinster som utdelas till aktieägarna skullekunna undgås om bolaget i stället för att utdela vinsterna överför dessa isamband med nedsättning av aktiekapitalet eller vid bolagets likvidation. Föratt förhindra att vinstmedel på sådant sätt undgår dubbelbeskattning harsärskilda regler tillskapats. Dessa är utformade så, att vad som vid bolagetsupplösning utskiftas utöver inbetald insats är belagt med en särskild utskiftningsskatt(förordningen (1927:321) om skatt vid utskiftning av aktiebolags tillgångar). Bolagelär skattesubjekt och skatt utgår av beskattningsbart belopp, vilketutgör skillnaden mellan vad som utskiftats till delägarna och vad dessa lillskjutitantingen vid teckning av aktier eller som aktieägartillskott. Om lillaktieägare utskiftats annat än penningar skall som värde på de utskiftadetillgångarna upptas allmänna I samL Nr 188 saluvärdetvid tiden för ulskiftningen. Vidbeskattning av utdelning tas i princip inle hänsyn till vilka tillgångar hosbolaget som använts för utdelningen. Beskattning kan därför komma alt ske ävenav medel som härrör från sådan vinst hos bolaget som inte inkomstbeskaltatsdär. Detta gäller även utskiftningsskatten eftersom den skall träda i ställetför skatt på utdelning. Utskiftningsskatt utgår således även på medel som är hänföriigatill t. ex. ej skattepliktig realisationsvinst eller som uppkommit genomvärdestegring. Föratt göra dubbelbeskattningen effektiv har utskiftningsskatt ansetts böra eriäggasinte enbart vid bolags likvidation utan även i samband med nedsättning avaktiekapitalet. Vidare sker beskattning vid förvärv av egen aktie - antingendirekt eller via dotterbolag - eftersom detla har samma verkan som ennedsättning av aktiekapitalet. Om utskiftning sker genom en nedsättning avaktiekapitalet på något av angivna sätt måste en värdering göras av bolagelstillgångar vid tiden för ulskiftningen. Till grund för denna värdering skallläggas den av bolaget senast före beslutet om utskiftning upprättade balansräkningen.Avvikelse från den i balansräkningen gjorda värdesättningen får ske i den måndetta påkallas av särskilda omständigheter. Sålunda har balansräkning frångåttsi praxis t. ex. när värdet av ett bolags fordringar hos aktieägare upptagits tillbelopp som avsevärt understigit nominella värdet. 1samband med fusion av aktiebolag medges under vissa omständigheter befrielsefrån eller uppskov med eriäggande av utskiftningsskatt. Om moderbolaget ägtmer än nio tiondelar av aktiema i dotterbolaget alltsedan den 1 januari 1940eller - då koncernförhållandet uppstått senare - alltsedan dotterbolagetbörjade bedriva verksamhet medges full befrielse. När dessa förutsättningarinte är för handen kan RSV medge att dotterbolagets utskiftningsskatteskuld övertasav moderbolaget. Detta kan under vissa omständigheter medföra att skulden heltförsvinner eller att den skjuts . Denna lindring vid beskattningenkan därför erhållas endast om vissa villkor är uppfyllda, nämligen att fusionenmedför en mera ändamålsenlig organisation, att utskiftningsskatten är så storatt eriiiggandet av den kan utgöra ett hinder för fusionen samt att fusioneninte ingår som ett led i transaktioner som syftar lill alt erhålla obehörigförmån i beskattningsavseende. Bestämmelserna om skattefrihet och uppskov medatt erlägga utskiftningsskatten är inte tillämpliga om något av de bolag somfusioneras driver penningrörelse eller yrkesmässig handel med fasligheter. Taxeringtill utskiftningsskatt skall äga rum året aktiebolaget upplösts,aktiekapitalet nedsatts eller köp av egen aktie skett. Ett aktiebolag ansesenligt 166 § AL upplöst, då likvjdatorerna slutfört sitt uppdrag och påbolagsstämma framlagt slutredovisning för sin förvaltning. Om likvidationenfördröjts oskäligt till utskiftningsskatt kan taxeringen ske innan bolagetupplösts. Till grund för taxeringen skall avlämnas deklaration. Detta gälleräven i fusionsfallen. 1sammanhanget bör även nämnas den i punkt 1 av anvisningarna till 28 § KLintagna bestämmelsen som syftar till att förhindra kringgående av första ledeti dubbelbeskattningen. Enligt denna skall aktiebolag, som utskiftar tillgång avsådant slag att intäkten vid en försäljning skulle ha upptagits tillbeskattning i inkomstslaget rörelse, anses ha åtnjutit skattepliktig inläktsom om tillgången försålts. Som köpeskilling skall därvid gälla tillgångensverkliga värde vid ulskiftningen. 2.2.6A vdrag för pensionskostnader 1princip kan avdrag för pensionskostnader ske på flera sätt, bl. a. genom avdragför faktiskt utgående pension eller genom att teckna pensionsförsäkring föranställda, varvid försäkringspremien blir avdragsgill. Vidare kan arbetsgivarespensionsutfästelse tryggas antingen genom redovisning av pensionsskuld översärskilt konto i bokföringen eller avsättning av medel till pensionsstiftelseenligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m. m.(tryggandelagen). KL innehåller regler om avdrag för avsättningar enligtkontosystemet och till pensionsstiftelse vilka anpassats till bestämmelserna itryggandelagen. De båda metoderna att antecipera pensionsul-betalningar står iprincip öppna för varje arbetsgivare oavsett under vilken företagsformverksamheten bedrivs. Bestämmelserna har fått den största praktiska betydelsenför aktiebolaget och i viss mån även ekonomiska föreningar och ger för övrigtdessa företagsformer större möjligheter att utnyttja båda de i lagen anvisadeformerna för pensionering. Avsättningtill pensionsskuldkonto får ske med belopp som svarar mot upplupen del(kapitalvärdet) av utfästa pensioner enligt allmän pensionsplan. Med allmän pensionsplanavses sådana allmänna grunder för pensionering som innehåller regler om attarbetsgivarens utfästelse tryggas genom kreditförsäkring, avsättning tillpensionsstiftelse eller annat likvärdigt sätt och som godkänts avhuvudorganisation på arbetstagarsidan. Aktiebolag och ekonomisk förening fårsom pensionsskuld redovisa även sådana utfästelser som ej omfattas av allmän pensionsplan.Därvid får dock inte medräknas pensionsutfästelser till arbetstagare, som harett bestämmande inflytande över bolaget eller föreningen. Till grund förbedömande huruvida en person har ett bestämmande inflytande skall läggas detsammanlagda innehavet av aktier (andelar) som ägs av honom själv, make, far-och morföräldrar, avkomling och avkomlings make. Däremot skall inte syskonsinnehav beaktas i detta sammanhang. Avdrag medges för i räkenskaperna gjordaavsättningar till dess att den redovisade pensionsskulden uppgår till beloppsom motsvarar arbetsgivarens aktuella pensionsreserv beräknad enligt försäkringstekniskagrunder. Beloppet skall i förekommande fall minskas med förmögenhet i sådanpensionsstiftelse som avser att trygga samma utfästelser. Är denna skuldposthögre än arbetsgivarens pensionsreserv vid beskattningsårels utgång utgörskillnaden (disponibla pensionsmedel) skatte- Om arbetsgivaren inte har tillgodofört sig de disponibla pensionsmedlenbegränsas dock intäkten till summan av avsättning till pensionsstiftelse underåret, kostnaden för inköp av pensionsförsäkring mot engångspremiesamt en tiondel av disponibla pensionsmedel vid beskattningsårets ingång. Vidöverlåtelse av verksamhet kan ansvaret för utfästa pensioner överföras på dennye arbetsgivaren. Utfästelserna får härvid samma rättsverkningar som omanställningen hos den nye arbetsgivaren avsett anställningstidpunk-len hosföreträdaren. Om verksamheten upphör utan att gjorda pensionsutfästelseröverförs på någon annan skall upplupen del av dessa tryggas genom köp avpensionsförsäkring. Det eventuella överskott som därefter återstår utgörskattepliktig intäkt. Går arbetsgivaren i likvidation sker beskattningen avdisponibla pensionsmedel fördel år iikvjdationsbeslutet fattats. Närdet gäller skattskyldigheten för pensionsstiftelse är denna i regel begränsad tillinkomst av fastighet vid taxering till inkomstskatt. Pensionsstiftelseavser att trygga arbetsgivarens pensionsåtaganden och får inte själv utfästapensioner. Stiftelsenfår endast utgöras av en realsliftelse vilket innebär att den inte får ta emotrevers på arbetsgivaren för orda avsäiiningar. Arbetsgivaren får dock lånamedel från pensionsstiftelsen under förutsättning att betryggande säkerhetställs för länet. skall stå under tillsyn av länsstyrdsen,som också har att fastställa stiftdsens stadgar. Pensionsstiftelsefår även trygga utfästelser till arbetstagare med bestämmande inflytande iföretaget. Enligt kontosystemel kan utfästelse till sådan person ske endast omden omfattas av allmän pensionsplan. Den inskränkningen gäller dock vidavsättning till stiftelse att utfästa pensionsförmåner inte får bestämmas högreän vad som kan anses sedvanligt för arbetstagare med motsvarande uppgifter iföretaget. Avdragmedges för medel som sätts av till pensionsstiftelse med belopp som svarar motupplupen del av utfästa pensioner.