prop · FX0350 · 1974-12-31 00:00:00 — Inomförsvarsdepartementet har som ett led i föhdarbetel liU den nya RF utarbetatsytterligare tre författningsförslag, nämligen dels förslag tiU lag omhandläggningen av vissa regeringsärenden, som anknyter tiU regler som finns i 7kap. 3 § andra punkten den nya RF, dels förslag tUl lag om beredskapsslyrka,som innehåller föreskrifter om användningen av svensk mUilär styrka i FN-tjänstm. m., dels förslag till lag om beteckningen försvarsmakten. Jag viU isammanhanget erinra om alt grundlagberedningen i betänkandet (SOU 1972rl6) medförslag tiU följdförfaUningar tiU den nya RF och den antagna nyariksdagsordningen har lagl fram författningsförslag i bl. a. de två förstnämndahänseendena. Förslagen har remissbehandlats gemensamt med beredningens huvudförslagi betänkandet (SOU 1972rl5) Ny regeringsform. Förslag till lag om handläggningen av vissaregeringsärenden Enligt 7 kap. 3 § första punkten den nya RF skallregeringsärenden avgöras av regeringen vid regeringssammanträde. 1 andrapunkten har undantag gjorts för ärenden som gäller verkställighet inomförsvarsmakten av författningar eller särskilda regeringsbeslut. Sådanaärenden kan, i den omfattning som anges i lag, under statsministernsöverinseende avgöras av chefen för det departement tUl vilket ärendena hör. Det nuangivna undantaget har sin motsvarighet i 15 § RF. Där föreskrivsatt kommandomål får avgöras av konungen, då han själv för riksstyrelsen, inärvaro av chefen för det departement dit ärendet hör. Med kommandomål förståsenligt 15 § "sådana som Konungen, i egenskap av högste befälhavare överkrigsmakten till lands och sjöss, omedel-barligen besörjer". 1 15 §föreskrivs vidare att i lag skaU bestämmas vilka regeringsärenden som fårhandläggas som kommandomål. Med stöd av den bestämmelsen har lagen (1921 rl 5;ändrad 1937r 161) om kommandomål utfärdats (LKM). Enligl 1 § LKM får som kommandomål handläggasregeringsärenden som avser verkställighet i mihtärt hänseende av vadkrigsmaklen har alt fullgöra på grund av lagar, författningar eller särskildaav konungen i statsrådet fattade beslut. Paragrafens andra stycke innehållerett förbud att i kommandomålsyäg fatta beslut som innebär rubbning eller förklaringav gällande lag eUer författning eller särskilda av konungen i statsrådetmeddelade bestämmelser eller berör svenska medborgare annorledes än medavseende på dem åliggande tjänstgöring vid krigsmakten eller är avbeskaffenhet att för statsverket medföra utgifl, för vars bestridande medel inlehar blivit anvisade av eller eljest är tillgängliga för konungen. 1 2 § LKM uppräknas de regeringsärenden som mediakttagande av 1 § huvudsakligen får handläggas och avgöras som kommandomål. Bestämmelseni 3 § LKM om att cheferna för lantförsvarets, sjöförsvarels och flygvapnetskommandoexpeditioner skall biträda departementschefen vid kommandomålensberedning och föredragning inför konungen är föråldrad. De olikakommandoexpeditionerna slogs samman till en för försvarsgrenarnagemensam kommandoexpedition (prop. 1945rl70, SU 1945rl78, rskr 1945r353). Efter1965 års deparle-mentsreform (prop. 3, SU 1965rll3, rskr 1965r302)utgör kommandoexpeditionen en enhet i försvarsdepartementet. Handläggningen avkommando mål sker efter de regler som finns i departemenlsin-struktionen (1965r386)och med stöd av denna meddelade föreskrifter. Enligt 4 § LKM får konungen i den ordning som föreskrivsför handläggning av kommandomål uppdra åt en särskUd militär tjänsteman ellermyndighet att avgöra ärenden som enligt LKM får behandlas som kommando mål ochsom är av enklare beskaffenhet. Som framgår av vad jag förut har anfört, skall i särskildlag anges vUka regeringsärenden som får handläggas i den enklare ordning somföreskrivs i 7 kap. 3 § andra punkten den nya RF. När chefen för anmälde förslagettill den nya RF i statsrådet anförde han att nuvarande avgränsning av ärendensom behandlas som kommandomål borde ses över (prop. En sädanöversyn har ägt rum inom försvarsdepartementet och har resulterat i det häraktuella lagförslaget. Enligt dennya RF sorterar försvarsmakten såväl reellt som formellt under regeringen. Mankan dock inte säga att regeringen utövar något "befäl över"försvarsmakten i den mening detta uttryck används i mUitära sammanhang. Medhänsyn härtill har uttrycken kommandomål eller kommandoärenden som beteckningför de regeringsärenden som här avses inte ansetts böra komma tUl användning,trots alt dessa uttryck har gammal hävd. Enligt förslaget skall i den nyalagens rubrik endast anges att den avser "vissa regeringsärenden".Delta bör vara tUlräckligt med hänsyn till att den nya RF inte medgersärbehandling av någon annan ärendetyp än den som anges i 7 kap. 3 § andrapunkten den nya RF. När i den föreslagna lagen föreskrivs att ettregeringsärende får handläggas i den ordning som anges i 7 kap. 3 § andrapunkten den nya RF innebär detta all regeringsärendet för att fåhandläggas i den särskilda ordningen skall gäUa verkstäUighet av författningeller särskUl regeringsbeslut. Härav följer alt beslut i ärendet inte fårstrida mol författningen eller regeringsbeslutet. Något uttryckligt förbud sommotsvarar föreskriften i 1 § andra stycket LKM behövs därför inte. 1973r90 (s. 184) framhölls att del främst varkravet på snabbhet som påkaUade att regeringsärende rörande försvarsmaktenborde kunna avgöras i enklare former än andra regeringsärenden. Faslän kravelpå skyndsamhel inle har ansetts böra komma lUl uttryck i lagtexten, bör denenklare handläggningsordning som här avses ske endast när särskUda skälpåkallar det. Huvudregeln bör vara att regeringsärende som berörförsvarsmakten avgörs i samma former som andra regeringsärenden även om ärendettiUhör den ärendetyp som enligt vad som sägs i det följande får avgöras i den särskUdaordningen. För att ett regeringsärende skaU få behandlas i den särskUdaordningen krävs all ärendet finns upptaget i den förteckning som har tagits ini lagförslaget. Ärendeförteckningen är uttömmande. Detta torde bäst stämmaöverens med föreskriften i 7 kap. 3 § andra punkten den nya RF att i lag skallanges i vilken omfattning här avsedda regeringsärenden får avgöras i densärskilda ordning som tidigare nämnts. 1 anslutning till ärendeförleckningenvill jag framhålla att beslut om försvarsmaktens mobilisering måsle fattas vidregeringssammanträde. De regeringsbeslut som krävs för att verkställa beslutadmobilisering får däremot avgöras i den ordning som föreskrivs i 7 kap. 3 §andra punkten den nya RF. Motsvarande ordning gäller inkaUelse av värnpliktigaenligt 28 § värnpliktslagen (1941 r967). 1 övrigt torde ärendeförleckningeninte kräva några kommentarer. Lagförslaget innehåller inte någon motsvarighet till 3 § LKM.Skälet härför framgår av vad jag har anfört vid redogörelsen för den paragrafeni det föregående. Inte heller till 4 § LKM finns någon motsvarighet i förslagel.Förklaringen härtill är, att i den män regeringen anser att det behövsföreskrifter för tillämpningen av en författning eller ett särskUtregeringsbeslut och att dessa föreskrifter skaU meddelas av myndighet, dettabör komma till uttryck i författningen eller det särskilda regeringsbeslutet. 1 den förkommandomål bestämda ordningen har fastställts vissa reglementen och instruktionerför krigsmaktens verksamhet, nämligen tiänslereglemente för krigsmakten (TjRK),instruktion för krigsmakten vid hävdande av rikets oberoende under allmänlfredstillstånd samt under krig mellan främmande makter varunder ärneutralt (IKFN), sjöljänstreglemente för marinen (SRM) och bestämmelser förvaktpersonal vid krigsmaklen (VaklB). Innehållet i dessa reglementen ochinstruktioner är inte sådant att det kan hänföras till ärende enligl den nyalagen. Arbetet med att inordna dessa föreskrifter i den nya RFrs terminologioch systematik får i enlighet med vad som har anförts i prop. 1974r35 (s. 65)ske successivt. Av punkten 6 i övergångsbestämmelserna till den nya RF framgåremellertid att äldre författning och föreskrift äger fortsatt giltighet utan hinder av alt den inte har kommit tiU i denordning som skulle ha iakttagits vid tUlämpning av den nya RF. Frågan omutformning av och underskrift på expedition i ärende som här avses får las upp liUövervägande vid utarbetandet av tUlämpningsföreskrifter som ansluter tUl 7kap. 7 § den nya RF. Förslag tiU lagom beredskapsstyrka Genom beslut av riksdag (prop. 1964r81, SU 1964r65,rskr 1964rl77) godkände riktlinjer för uppsättande och användande aven svensk beredskapsslyrka för FN-tjänst. 1 propositionen (s. 3) anförde minföreträdare bl. a. att en svensk mUilär beredskapsstyrka borde sällas upp förall kunna läcka förstahandsbehovet för en insats av FN var som helsl i världeni syfte att upprätthålla lugn och ordning. Styrkan borde också kunna biträdavid hjälpverksamhet i samband med naturkatastrofer, olyckor e. d. Vidare angavsatt styrkan borde omfatta sammanlagt ca 1 600 man och organiseras i tvåbataljoner och en teknikerkonlingenl. Bataljonerna borde utrustas för vaktyänstoch för all upprätthålla ordning. TeknUcerkonlingentens uppgift skulle vara attkunna driva och hålla i gång tekniskt betonade samhäUsanordningar och utövatransportledning. 1 leknikerkonlingenlen borde därför bl. a. ingå en tekniskkader och en Iransportledningskader. Teknikerkonlingenten borde också omfattaen flygtransportenhet samt en stabs- och observatörsgrupp. 1 propositionenbetonades också all styrkan skulle rekryteras helt på frivillig grund. Med stödav beslut har utfärdats kungörelsen (1967rl8) om svenskberedskapsstyrka för FN-tjänst (FN-kungörelsen). a. att svensk beredskapsstyrka efter särskilt beslut av Kungl. MajrtskaU ställas liU FNrs förfogande för att delta i fredsbevarande operation (1 §).1 1 § anges också att beredskapsstyrkan kan biträda vid hjälpverksamhetutomlands i samband med naturkatastrof eller liknande händelse. FN-kungörelseninnehåller vidare bestämmelser om att beredskapsstyrkan skall bestå av anställdpersonal, att den enligt bestämmande av Kungl. Majrt skall organiseras på högsttre kontingenter, nämhgen två bataljoner och en teknikerkontingent (2 §) samtatt den utgör en avdelning av krigsmakten (3 §). I FN-kungörelsen finns ocksåbestämmelser om anställning, utbUdning, tjänstgöring m. m. Den nya RFupptar i 10 kap. 9 § en bestämmelse som säger att, om det inte är fråga om attmöta väpnat angrepp mot riket, svensk väpnad styrka får sällas in i strid ellersändas till annat land endast om medger det eller det är medgivet ilag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldighet att vidtaåtgärden följer av internationell överenskommelse eller förpliktelse som hargodkänts av . En följdav den nu återgivna bestämmelsen blir alt föreskrifter om användningen av mUitärpersonal i FN-tiänst e. d. i fortsättningen måste finnas i lag (jfr prop. Det förslag tiU lag om beredskapsslyrka som har utarbetats inom försvarsdepartementet innehåller de föreskrifter som sålunda enligl den nya RF måste finnas ilag. 1 1 § första punkten lagförslaget anges att regeringen eflerframställning av FNrs generalsekreterare får ställa en mUilär beredskapsstyrkatiU FNrs förfogande för att delta i fredsbevarande verksamhet. 1 andra punktenbemyndigas regeringen all sätta in beredskapsstyrkan i hjälparbete utomlands isamband med naturkatastrofer eller liknande händelser. När det i paragrafentalas om alt beredskapsstyrkan skaU vara militär ligger i detta att styrkanspersonal vid behov får vara beväpnad. Fredsbevarande verksamhet kan innefatta såvälmUitära operationer som stabs- och observatörstjänsl. Liksom hittUls måstevarje insats av personal ur beredskapsstyrkan också i fortsättningen föregås aven prövning av regeringen i varje särskUd situation. Enligt 2 § första stycket lagförslaget utgörberedskapsstyrkan en del av försvarsmakten. Föreskriften i 2 § andra stycket omalt beredskapsstyrkan får omfatta högst två bataljoner samt specialenheter om tUlsammanshögst en bataljons styrka innebär att storleken av den styrka som regeringen enligtförslaget får sända utomlands begränsas tUl tre bataljoner eller ca 3 000 man. Av bestämmelsen i 3 § lagförslaget alt beredskapsstyrkanskall bestå av anställd personal följer att anställningen skall avsetjänstgöring i beredskapsstyrkan. Härigenom markeras att styrkan skaUrekryteras helt på frivillig grund. Det är aUtså inte möjligt att kommenderavare sig fast anställd personal eller värnpliktiga att ingå iberedskapsstyrkan. Förslag till lag om beteckningen försvarsmakten 1 den nya RF ersätts beteckningen "krigsmakten"av "försvarsmakten". Ordet krigsmakten förekommer i ett stort antallagar och andra författningar. Det har inte ansetts möjligt att i ettsammanhang byta ut ordet krigsmakten mot försvarsmakten utan detta får skesuccessivt. Det är därför nödvändigt att genom ett generellt stadgande anpassaterminologin i de äldre författningarna liU den nya benämningen. Under åberopande av det anförda hemställer jag alt Kungl. Majrtföreslår all antaga förslagen lUl 1. lag omhandläggningen av vissa regeringsärenden, 2. lag omberedskapsstyrka, 3. lag ombeteckningen försvarsmakten. Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemstäUt förordnar Hans Majrt Konungen att tillriksdagen skall avlålas proposition av den lydelse bilaga tiU delta protokollutvisar. o .a G c +j ra r, C/l t/J I-, -3 +j .o het enh ihet nhe c «J S o Teknisk Intende Kamera Sjukvåri 00 -T! (,-1 väder - och lui Flygen Basenh Stridsli Robot !r "rö* C > "-.r ra t« --SS ' o "o > '> "> > "rt -o o 73 -o C C C t- -; .vj tu tuUJ w O tu .-I r< m "J »n U3 Krigsmaktens organisation i lägre regional instans m. m. Inledning .................................................................. ...... 4 Flygvapnets nottUjorganisation m. m........................... ...... 5 Departementschefen ................................................. .... 10 Lokaliseringenav signalregemenle m. m.......... .... 12 Inledning .................................................................. .... 12 Televerkels utredning ................................................ .... 12 Överbefälhavarens utredning ................................... .... 13 Departementschefen.................................................... .... 13 Vissamarkförvärv för armén ........................................ .... 16 Utvidgning av 1 11 rs övningsfält ............................ 16 Nytt skjulfäh för 1 17 ................................................. .... 18 Eftergiftav lån lUl Stiftelsen bostäder.................... 28 FöljdlagstiftningliU den nya regeringsformen ............... 30 Motivering tUl förfatlningsförslagen.............................. 30 Nuvarande principorganisation för flygflottilj ................ 35 Departementschefens förslag tUl prindporganisalion för flygflottUj 36