prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Vidareförordar jag att ytterligare medel anvisas under anslagsposten Automatiskdatabehandling för de maskinella driftkostnaderna för ADB-systemet samt förvissa modifieringar av detta. inrättades har medel anvisats under anslagetAnpassningsåtgärder för invandrare (p. D 3) för översättningskostnader avseendeanpassningsverksamheten. Kostnaderna för invandrarverkets övriga byråer harbestritts från förevarande anslag. För översättningar som utförts åt andramyndigheter m. fl. har ersättning tagits ut och tillgodoförtsanpassningsanslaget. I likhet med vadinvandramtredningen har anfört i betänkandet (SOU 1972: 73) Tolkservice,Nordisk språkkonvention (p. D 3), anser jag att 11 1974.1 saml Nr 1. invandrarverket också ifortsättningen bör mot ersättning kunna bistå myndigheter och organisationer m.fl. med översättningar till och från invandrarspråken. Verkets språksektion böri fortsättningen organisatoriskt knytas tUl den administrativa byrån. Underförevarande anslag bör medel anvisas för att bestrida invandrarverketssamtiiga kostnader för översättningsarbete. Jag beräknar medelsbehovet till600 . För fortsatt rationaliserings-och utvecklingsarbete beräknar jag ytterligare medel. Med hänvisningi övrigt till sammanställningen i det föregående beräknar jag anslaget förnästa budgetår tiU . Jag hemstäUer att Kungl. att tillStatens invandrarverk för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73 Utgift 15 171 733 1973/74Anslag 20 670 000 1974/75Förslag 18 210 000 Från anslagetbestrids utgiftema för det i programbudgeten för arbetsmarknadsverket upptagnaprogrammet Åtgärder för flyktingar. Programmet består av delprogrammenÖverföring av flyktingar och Omhändertagande av flyktingar. Överföring av flyktingar Omhändertagande av flyktingar Förvaltningskostnader 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag 1974/75 Beräknar 1 985 000 15 171 733 4170 000 20 670 000 1 800 000 18 300 000 Överföring av flyktingar. Den kollektiva överföringen av flyktingar och med dem jämställda personer /73 omfattade omkring 450 personer. Under budgetåretöverfördes vidare ett antal vuxna socialt handikappare zigenare jämte deras bam.Kostnaderna för verksamheten uppgick tiU . 1974:1 Bilaga 13 i63 Styrelsen räknarmed att verksamheten under /75 kommeratt omfatta överföring av ett 1 OOO-tal personer. Omhändertagande av flyktingar. Under sistlidna budgetår omhändertogs 475 kollektivt överförda flyktingar och med demjämställda personer samt 764 enskUt inresta utläimingar som jämstäUts medflyktingar. Rese- och starthjälp vid arbetsplacering lämnades med sammanlagt . Vidare betalades kostnader för återresa tiU hemlandet försådana medellösa personer från utomnordiska länder som önskade återvända tillhemlandet sedan det hade visat sig att de inte kunde få arbeta i . Medelsbehovet för /75 beräknas tiU16 milj. kr., varav . för omhändertagande av omkring 1 000kollektivt överförda flyktingar och lika många med flyktingar jämställdaenskUt inresta utlänningar. För bidrag till hemresor beräknas . Inom ramen förden kollektiva överföruigen av flyktingar tUl för varaktig vistelse härhar ca 650 flyktingar eller med flyktingar jämställda personerförts över hit. Merparten av dessa eller ca600 personer har kommit som en följd av omvälvningen i under hösteni fjol. De extraordinära förhållandena i och det stora behovet avomgående insatser för att rädda människor undan förföljelse har gjort attuttagningen av flyktingarna därifrån inte har skett på sedvanligt sätt genomen uttagningsdelegation, sammansatt av representanter för berörda myndigheter.Information till flyktingarna om och svenska förhållanden har därförinte kunnat lämnas före ankomsten hit. Anledning finns därför att särskiltuppmärksamma dessa flyktingars behov av stöd i skilda avseenden. Under hösten 1973har beslut vidare fattats om överföring under innevarande budgetår avflyktingar främst från läger i . Beslutet innefattar medgivande att ta utytterligare ett antal socialt handikappade zigenare inom ramen för denförsöksverksamhet härmed som inleddes . I enlighet med sitt uppdragkommer expertgruppen för vissa zigenarfrågor så snart som fömtsättningarhärför föreligger att redovisa erfarenheterna av och lägga fram förslag omformerna för den fortsatta verksamheten. Det är f. n. inte möjligt att bedöma i vUkenomfattning kollektiv överföring av flyktingar till kan behövaske i fortsättningen eller i vad mån åtgärder i övrigt som bekostas frånanslaget behöver vidtas. Jag räknar emellertid med att verksamhetens omfattningkommer att ligga i nivå med vad som har gällt och förordardärför att anslaget förs upp med . för /75. Därvidförutsätter jag att Kungl. Maj:t i enlighet med hktUls tUlämpade 1974:1 Bilaga 13 i64 principer också i fortsättningen kanbesluta om kollektiva överföringar samt om de överfördas omhändertagande och omandra åtgärder som bedöms erforderliga. Vidare utgår jag från att anslagetliksom hittUls skall kunna tas i anspråk för bidrag till hemresa för medellösaickenordbor, som inte har fått tUlstånd att vistas och arbeta i . Vidberäkningen av anslaget har 2 mUj. tagits upp under delprogrammetOmhändertagande av flyktingar för att täcka kostnaderna för permanentaförläggningsbyggnader. Med hänvisningtill sammanställningen i det föregående hemställer jag att Kungl. att tillÅtgärder för flyktingar för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73 Utgift 4 705 458 Reservation 1075249 1973/74 Anslag 4680 000 1974/75 Förslag 4195 000 Från anslagetutgår bidrag för att täcka underskott hos den stiftelse som ger utInvandrartidningen. Vidare bekostas från anslaget sådana anpassningsåtgärder iövrigt för invandrare för vilka medel inte står tUl förfogande i annan ordning. och statens invandrarverk har inkommit med framställningarrörande anslag för dessa ändamål under /75. ,som tillkallades med stöd av bemyndigande för att utredainvandrares anpassningsproblem m. m., avlämnade delbetänkandet(SOU 1972: 83) Tolkservice, Nordisk språkkonvention, med förslag om bl. a.utbildning av tolkar, auktorisation av tolkar och översättare samt om utökadöversättningsservice åt myndigheter m. fl. Chefen förutbildningsdepartementet har redovisat de remissinstanser, somhar avgivit yttrande över betänkandet, och sina ställningstaganden tUlförslagen om tolkutbUdning. Förslag om tystnadsplikt för tolk och frågan omnordisk språkkonvention prövas inom . I det följanderedovisas anslagsframställningarna samt förslagen om auktorisation av tolkaroch översättare samt om översättningsservice jämte remissyttranden i anslutninghärtUl. Beräknad ändring 1974/75 b) Bidrag tUl orga- nisationer m. fl. c) Informations- och 1För anslagsposten 1 av Stiftelsen Invandrartidnuigen. Pris- och löneomräkning , varav . ges ut på f. n. fem språk, nämligen finska,grekiska, italienska, serbokroatiska och tyska. Tidningen utkommer med 46nummer , varav 20 nummer av de finska och serbokroatiska editionernaomfattar 8 sidor medan resterande nummer och övriga editioner omfattar 4 sidor.En mindre prenumerationsavgift tas ut. Under /73 har antaletprenumerationer minskat från 31 400 till 26 300, en följd av bl. a. minskadinvandring och stor utvandring . Vid någratUlfällen ges speciella temanummer ut i samverkan med någon centralmyndighet, som därvid själv svarar för de merkostnader som uppstår vidutgivningen. Temanumren distribueras till i princip samtliga invandrare frånberörda språkområden. Som komplementtill ger stiftelsen som försöksverksamhet ut enmånadsbulletin på högst sex språk som mte täcks av den övrigatidningsverksamheten. Bulletinen ges ut gratis inom ramen för tillgängligamedel. Stiftelsenföreslår att utvidgas med två språkversioner. Dessutom börmedel ställas direkt tUl stiftelsens förfogande för 1974:1 Bilaga 13 i66 bestridande av merkostnaderna förtemanumren. Vidare begärs medel för fortsatt utgivning av månadsbulletinen. Stiftelsensförslag beräknas medföra att underskottet i tidningsverksamheten blir drygt1,8 mUj. tUlstyrker stiftelsens förslag. Pris- och löneomräkning , varav . avser höjt lönekostnadspålägg. för information om invandrarfrågortill svenskar, innefattande bl. för fortsatt utgivning avfacktidskriften i med fem nummer utan uttagande avprenumerationsavgift. Vidare beräknas för information till invandrare 525 000kr., varav . för fortsättning av ett projekt för samordning avinformation från olika fackområden. Medel begärs för utökad försöksverksamhet medkurser för rättstolkar och tolkar inom övriga fackområden, examination avrättstolkar, informationsdagar för lärare och verksamma tolkar, pedagogisktutvecklingsarbete m. m. Bidrag till organisationer m.fl. för anpassningsåtgärder. Invandrarnas organisationer och religiösasamfund har ett stort behov av fortsatt och ökat ekonomiskt stöd för sinverksamhet. Resurser behövs också för att stimulera svenska organisationer attägna sig åt invandrarfrågor. Mot denna bakgrund föreslås en uppräkning av anslagsposten. Informations- och kontaktverksamhet. Under anslagsposten beräknas350 . för seminarier och konferenser för olika grupper i samhället, vUkakommer i kontakt med invandrarproblem. För annan informations- ochkontaktverksamhet såsom ökad produktion av fUmer, AV-material och utstäUningarför den svenska allmänheten beräknas . Från anslagspostenhar bidrag lämnats via föruppsökande verksamhet och barnpassning isamband med en begränsad försöksverksamhet med s. k. kontakt-kurser förinvandrarkvinnor. bör ges resurser att ta över verksamheten.Invandrarverkets medverkan bör därmed upphöra. Om så inte sker bör medel för enutökad bidragsgivning anvisas för ändamålet. Medels behovet under anslagsposten är beroende av den övriga anpassnings- 1974:1 Bilaga 13 i67 verksamheten vars omfattning kanförutses öka. Ytterligare medel erfordras därför för översättningsarbete. Kurativverksamhet för särskilda grupper. Särskilda medel bör ställas till förfogandeför kurativa insatser för vissa grupper av invandrare med speciellasvårigheter att anpassa sig i samhället. Auktorisation av tolkar och översättarem.m. Auktorisation av översättare (translatorer) sker f. n. genom handelskamrarnai , och , medan sedan november1971 har upphört härmed. Auktorisationen har tUl syfte att tUlgodosenäringslivets behov av kvalificerade översättare. VUlkoren för auktorisationåterfinns i resp. handelskammares stadga angående auktoriserade translatorer.Stadgarna är i huvudsak likalydande. Inom handelskammaren finns entranslatornämnd. Beslut om auktorisation grundas på ett sakkuimigutlåtande omden sökandes kompetens sedan denne genomgått skriftligt prov som är gemensamtför handelskamrarna. Kan den sökandes kompetens styrkas i annan ordning krävsmte sådant utlåtande. Den som antagits som auktoriserad translator skall tillhandelskammaren avge en försäkran, varigenom han förbinder sig att iaktta vissaetiska regler och tystnadsplikt. Därefter utfärdar handelskammaren ettcertifikat som förnyas . I ochGöteborg har dessutom förekommit förordnanden som translator publicus (allmän översättare). Beslut om antagande tUl translatorpublicus gmndas i princip på en allmän bedömning om den, sökandes lämplighet.Den som antagits skall inför avlägga ed att han efter bästaförstånd och samvete skall fullgöra de uppdrag som lämnas honom. Någon auktorisation av tolkarförekommer inte i . Inom ramen för denförsöksverksamhet med tolkutbildningi, som statens invandrarverk ()bedriver, pågår emeUertid /71 även försök med examinationav tolkar som är verksamma inom rätts- och polisväsendet. En bedömningsgruppvari ingår språkexperter, juridiskaexperter m. fl. avgör om examinationsbevis skall utfärdas i det enskUdafallet. För att få examinatibnsbevis bör tolken ha mycket goda kunskaper isvenska och det främmande språket, i synnerhet i den särskilda terminologi somär aktuell vid tolkning inför polis ' Se härom under anslagen E 5. Humanistiskafakulteterna m. m.: Avlöningar tilllärarpersonal och E 6. Humanistiska fakulteterna m. m.: Driftkostnader under Vni:ehuvudtiteln. 1974:1 Bilaga 13 168 Vidare görs enbedömning av bl. a. tolkens aUmänna kunskaper om rättsväsendet. Tolk- och översättningsservice. Invandramtredningenföretog en kartläggning av nuvarande tolk-ochöversättningsservice. Kartläggningen begränsades till främst sådana områdendär behov av sådan service förekommer mera regelbundet. Av utredningenskartläggning framgår bl. a. att det finns stora skillnader både regionalt ochlokalt i fråga om tillgång på tolkar. Åtskilliga kommuner och statliga organhar rekryterat personer med kunskaper i invandrarspråk till tjänster därkontakter med invandrare ofta förekommer. I vissa fall har såväl på detprimär- som sekundärkommunala planet inrättats särskUda tjänster som tolk t.ex. vid invandrarbyråer och sjukhus. Detta gäller också vissa statliga organ.På grund av den stora andelen finsktalande i finns sålunda s. k.allmän tolk för finska språket vid tingsrätterna i och . Iett mycket stort antal kontakter mellan invandrare och samhällsorgan skeremellertid tolkning med hjälp av släktingar och bekanta tUl invandraren. Organiseradtolkförmedling saknas på många orter i . När sådan förmedling förekommerväxlar utformningen av verksamheten från ort tUl ort och från område tUlområde. Hos många offentiiga organ förmedlas tolkuppdrag genom särskUdatolkförteckningar som upprättats av viss myndighet för att tUlgodose dess egettolkbehov eller eventuellt det behov som finns hos en större krets av samhällsorgan.I kommuner där invandrarbyråer finns svarar dessa i stor utsträckning förtolkförmedlingsverksamheten på orten. I fråga omöversättningsservice framgår av utredningens kartläggning bl. a. att vissacentrala ämbetsverk har anställt särskUda översättare för översättning avskrivelser och av informationsmaterial till utlänningar. Så har skett hos t.ex. AMS, , och . Inom finns ensärskild språksektion som består av åtta översättare, varav en ärföreståndare. De anställda utför f. n. översättningar tUl eller från engelska, tyska, holländska, franska, italienska,spanska, portugisiska, finska, ryska, tjeckiska, bulgariska,serbokroatiska, make-doniska, slovenska, polska och grekiska. Språksektionensarbete omfattar bl. a. översättning och språklig granskning av skUda organspublikationer främst informationsmaterial, översättning av skrivelser sominkommit tUl eller till vissa departement. Vidare förmedlar sektionenöversättningsuppdrag mellan utomstående översättare och organ som har behov avöversättningsservice. Inomutrikesdepartementet finns en translatorsektion med fem tjänstemän. Sektionenombesörjer översättningar tUl och från franska. 1974:1 Bilaga 13 169 engelska och tyska. Den utför ivissa fall även översättningar åt andra myndigheter. I vissa kommunerutför invandrarbyråerna översättningar eller förmedlar översättningsuppdrag.Denna service kan erbjudas invandrare, företag, andra kommuner, organisationerm. Verksamheten har totalt sett en relativt blygsam omfattning. Av utredningenskartläggning framgår vidare att vid ett stort antal myndigheter har blanketteröversatts tUl de vanligaste invandrarspråken. Auktorisation av tolkar och översättarem.m. Utredningen konstaterar att såvälenskUda som samhällsorgan, organisationer och företag har behov av attfå veta vem de anförtror sina angelägenheter och om vederbörande är kompetentatt utföra det aktuella uppdraget. Utredningen framhåUer vikten av att enverifiering av tolkens eller översättarens kompetens kommer till stånd och förordaratt ett system för auktorisation av tolkar och översättare införs. Utredningenföreslår att en statlig av kvalificerade tolkar ochöversättare inrättas. I nämnden bör ingå företrädare för rättsväsendet,näringslivet, arbetsmarknaden, invandrarområdet och språkvårdsorgan. Nämndenbör arbeta i nära anslutning till den av utredningen föreslagna tolkskolan. Detbör åligga nämnden att regelbundet ordna auktorisationsprov för kvalificeradetolkar och översättare. Utredningen bedömer att nämndens kansli bör bestå avtvå handläggare och ett biträde. Därutöver bör i relativt stor omfattninganlitas utomstående expertis. Berättigade attdelta i proven bör enligt utredningen vara personer som har minst treårs väl vitsordad erfarenhet av tolkning/översättning avser att efterauktorisationen utöva sui tolk/översättarverksamhet enligt för auktoriseradetolkar och/eller översättare fastställda stadgar. Utredningen har dock inte lämnatnågot förslag tUl sådana stadgar. Vid sidan avauktorisationsförfarandet bör finnas en examination av tolkar på lägre nivå.Den föreslagna nämnden bör svara även för denna verksamhet. Berättigade attdelta i examhiationerna bör vara personer, som kan styrka erforderligaspråkkunskaper och som har väl vitsordad tolkerfarenhet. Den statliga nämnden bör vidare ha tiU uppgiftatt föra register över auktoriserade tolkar och översättare samt överexaminerade tolkar. Utredningenanser det inte nödvändigt att tolk eller översättare skall ha viss behörighetför att få anlitas av myndigheter. Det bör i princip kunna överlämnas åtmyndigheterna att avgöra vilka kvalifikationer 1974:1 Bilaga 13 170 som tolken eller översättaren börha i det enskilda fallet, t. ex. om denne bör vara auktoriserad eller inte.Utredningen finner därför inte anledning att gå in på frågan om beteckningen"auktoriserad tolk" (översättare) bör få särskUt skydd i lag för attförhindra missbruk av denna yrkesbenämnmg. Tolk- och översättningsservice. Frågan om tolkförmedlingbör eiJigt utredningen lösas genom samverkan mellan olika offentliga organ.Hos myndigheter med ofta återkommande tolkbehov kan det vara rationellt attupprätta en egen tolkförteckning. Närmast till hands ligger dock att offentiigaorgan på olika orter och nivåer samarbetar med varandra i syfte att göra detmöjligt att gemensamt lösa frågan om anskaffande av tolk. Invandrarbyråernaerbjuder numera i allt större utsträckning sina tjänster även tUllandstingskommunala och statliga organ. För vissa byråer utgör sålundaförmedling av tolkuppdrag för sjukvården mer än hälften av helatolkförmedlingsverksam-héten. Utredningen anser det mycket angeläget attkommunerna i större utsträckning än bygger ut särskildainvandrarfunktioner och att dessa organ ges tUlräckliga resurser. Det ärsåledes mest ändamålsenligt att söka sig fram till lösningar avtolkförmedlingsproblemen som är anpassade efter de lokala fömtsättningama ochbehoven. Utredningen anförvidare att frågan om tolkförmedlingen sammanhänger med övriga problem somberör lokal och regional handläggning av invandrarfrågor, vUka kommer attbehandlas i det kommande huvudbetänkandet. Utredningen vill därför inteföregripa sina kommande överväganden genom mera preciserade förslag i fråga omlokal eller regional tolkförmedling. I samband medsina överväganden angående nordisk språkkonvention anför utredningen att om ensådan konvention införs kan den få en utformningsom nödvändiggör särskilda åtgärder i syfte att garantera tillgången påtolkar och översättare i hela landet. En sådan åtgärd är att införa ett systemför registrering av tolkar genom det allmännas försorg. Enligt utredningensmening bör ett sådant register föras länsvis avlänsstyrelsen. Härigenom sker en lämplig avgränsning av registrets omfattningoch skapas förutsättningar för att det skall fylla sin uppgift på ettändamålsenligt sätt. Huruvida en länsvisregistrering är en lämplig anordning när det gäller tolkförmedling över huvudtaget är det enligt utredningen emellertid för tidigt att mera bestämt uttalasig om. Utredningen anföratt man vid kartläggningen av nuvarande översättningsservice inomstatsförvaltningen kunde konstatera att behov av sådan service föreliggerbeträffande invandrarspråk, dvs. finska, serbokroatiska, grekiska m.fl. Pågrund härav förordar utredningen att den språksektion som finnsinrättad hos får en dimensionering som svarar mot de aktuella behoven. i fortsättningen mot ersättningkunna tillhandagå myndigheter, företag och organisationer med översättningartiU och från invandrarspråk och språklig granskning av sådana översättningar.Däremot anser inte utredningen att något behov f. n. föreligger av en centralstatlig organisation för att utföra och förmedla översättartjänster till språksom engelska, tyska och franska. Utredningenförordar vidare att den pågående utvecklingen med flerspråkiga blanketter ochbroschyrer på invandrarspråk påskyndas. För att blankettmaterialet skall få enså enhetiig språklig utformning som möjligt bör samråd ske med . Auktorisationav tolkar och översättarem. Det övervägande antalet av deremissinstanser som yttrat sig om auktorisation av kvalificerade tolkar ochöversättare tillstyrker förslaget. Dessa instanser finner det sålunda angelägetatt ett system med auktorisation införs för att därigenom skapa vissa garantierför att en anlitad tolk är kompetent försitt uppdrag. () framhåller attdet är förenat med stora svårigheter att finna en lämplig tolk idet särskUda fallet. Det är en allvarlig brist att myndighet eftersomauktoriserade tolkar saknas inte har någon garanti för att den som kommer ifråga som tolk uppfyller åtminstone vissa grundläggande krav. () avstyrker heltförslaget eftersom varje form av auktorisation utgör enkonkurrensbegränsning som medför risk för skadeverkningar i den praktiskatillämpningen. NO anför vidare bl.a. att statsmakterna har ställt sig negativatill krav på offentlig auktorisation och att undantag har gjorts endast dåsärskilda skäl ansetts motivera detta. Statliga regleringar har sålunda ivissa fall betingats av säkerhetssynpunkter t. ex. i fråga om elektriskinstallationsverksamhet samt handeln med vapen och ammunition. I andra fallhar skälen varit sanitära eller polisiära. Berättigade krav på yrkesskicklighetkan ställas på en rad yrkesutövare, vilkas yrkesverksamhet i minst lika höggrad som tolkens har stor vikt och betydelse från samhällelig synpunkt, utanatt för den skull någon form av auktorisation ifrågasätts. I fråga omförslaget öm en statlig nämnd som bl. a. skall anordna auktorisationsprov ansernågra remissinstanser, bl.a. statskontoret, att nämnden kanslunässigt bör knytastill statens invandrarverk som är ansvarigförvaltningsmyndighet i invandrarfrågor. och kammarrätteni anser det inte vara nödvändigt att inrätta en särskild nämnd förauktorisation. Kammarrätten finner att denna uppgift bör ankomma påutbildningsrådet vid universitetskanslersämbetet 1974:1 Bilaga 13 172 (UKÄ) medan anseratt tolkskolan bör ha hand om uppgiften. Nästan samtiigaav de remissinstanser som yttrat sig över förslaget om en examination av tolkarpå lägre nivå tillstyrker detta. Endast LO och kammarrätten i Göteborgifrågasätter om en särskild examination av dessa tolkar behövs och menar attbevis om genomgången utbUdning torde vara tiUäckligt. Beträffande förslagetom upprättande av ett centralt register över auktoriserade tolkar ochöversättare samt över examinerade tolkar har de fåtaliga remissinstanser somuttalat sig i denna fråga varit positiva. Kammarrätten iGöteborg anser att utbildningsrådet vid UKÄ bör föra ett centralt register överauktoriserade tolkar och översättare. Vidare bör varje länsstyrelse ha enaktuell förteckning över auktoriserade tolkar och översättare. anvisar 'som ett tänkbart alternativ till ett centralt register hos den statiiganämnden ett regionalt system med registerhos varje länsstyrelse. finner det mera rationellt atttolkregister förs endast genom länsstyrelsernas försorg. Härigenom torde ävenlandstingens och kommunernas tolkservice underlättas. förordar någon form av länsvis registrering avtolkar och översättare. AMS förordar att iregistret anges om vederbörande besitter specialkunskaper inom visstämnesområde samt att de översättare som tidigare auktoriserats av handelskammaretas in under särskild rubrik i registret. Tolk- och översättningsservice. Endast ett fåtal remissinstanser haryttrat sig över frågan om tolkförmedling. De har företrädesvis uppehållit sig vid frågan om vilken myndighet som skall tillhandahållatolkförteckning (register). Remissinstansernas yttranden i denna del har nyssredovisats.