prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Av dessa gick 13 544 i vinterkursernaoch 33 885 i ämneskurserna. Under desenaste åren har en viss omorientering av folkhögskolans verksamhet kunnatiakttas. Ett uttryck härför är ämneskursernas tillväxt. Ett annat är att mångafolkhögskolor tar emot studerande inom arbetsmarknadsutbildningen.Elever med sociala, fysiska och psykiska handikapp har i växandeutsträckning tagits emot av folkhögskolorna, som även gjort särskilda insatserför dessa elever. För att utredavilken roll folkhögskolan kan och bör spela i kulturliv och utbildningssamhällehar tillkallats en särskUd utredning, folkhögskoleutredningen. a. pröva frågan om avvägningen mellan kortare och längre kurser,göra en bedömning av filialfolkhögskolor och dagfolkhögskolor samt diskuteravilka uppgifter folkhögskolan kan fylla i ett system med återkommandeutbUdning. I innevarande årsriksstät beräknas under detta anslag . för försöksverksamhet med ökadlärartäthet för handikappade elever. Jag anser att denna försöksverksamhet ärangelägen och räknar med att den skall bedrivas i samma omfattning även undernästa budgetår. (3) I riksstaten beräknas också sammanlagt . förförsöksverksamhet med kurser för bL a. psykiskt utvecklingsstörda, svårtrörelse- 1974:1 Bilaga 10 419 hindrade och hörselskadade elever.Även denna försöksverksamhet finner jag angelägen. För att möjhggöra en någotutökad verksamhet beräknar jag för /75 ytterligare . Jag är f. n. inteberedd att tilllstyrka förslaget om att varje folkhögskola ges möjlighet attta i anspråk lärartimmar inom den tUldelning som gäller för skolan församplanering eller konsultverksamhet inom vuxenutbildningen. Jag vill inteföregripa förslagen från folkhögskoleutredningen som har att ta ställning tillfrågan om samverkan mellan folkhögskola och annan studieverksamhet. Jag delardock (SÖ:s) uppfattning att det är av stor betydelse att fåtill stånd en så bra samplanering som möjligt mellan ohkai former av vuxenutbildning.Jag räknar med att folkhögskoleutredningen om den så finner lämpligt medförtur prövar frågan om samverkan och till Kungl. Maj:t kommer in med förslagdärom. (5) Jag är inte beredd att tillstyrka förslaget om inrättande avytterhgare 40 ordinarie ämneslärar-Ijänster. De övningslärare somtjänstgör vid folkhögskolor undervisar företrädesvis i estetiska ämnen. Dessalärares fackkunskaper och erfarenheter av vuxenundervisning kan vara av stortvärde då det gäller att utveckla det kulturellt inriktade folkbildningsarbetet.Jag tillstyrker därför SÖ:s förslag om att övningslärare skaU få möjlighet attinräkna handledning av studiecirkel i sin undervisningsskyldighet. Med hänvisning tillbl. a. utbUdningsutskottets uttalande (UbU 1973: 27) beräknar jag att för nästabudgetår medel för i under anslaget Bidrag tUlengångsanskaffning av utmstning m. m. som är inrymd ifolkskoleseminariets tidigare lokaler i har som huvudmanRiksförbundet i . Skolan startade innevarande läsåroch här ca 40 elever. Det bör vidare för anmälas att Kungl. Maj:t den20 anvisat . från detta anslag tUl kostnader fördriften av folkhögskolan i för /74. /72 gick ca 1 500 elever med fysiska,psykiska och sociala handikapp påfolkhögskola. Enligt SÖ:s bedömning kommer handikappverksamheten vidskolorna att ytterligare öka. Detta förhållande för med sig krav på ytterligarespecialundervisning. Mot nämnda bakgrund och för att bereda nu verksamma lärareen tryggare anställning inom skolformen tillstyrker jag därför SÖ:s förslag ominrättande av ytterligare två speciallärartjänster. Det stöd somstatsmakterna under gett åt verksamheten vid Samernas folkhögskola i har motiverats av de speciella uppgifterskolan har när det gäller att bevara samiska kulturvärden och beredasameungdomar möjligheter att förbättra sin grundutbildning. Skolanskursverksamhet i samiska språk, samiska slöjdarter och andra ämnen medanknytning till samiska traditioner och levnadsför- 1974:1 Bilaga 10 420 håUanden kan spela en viktig roU föratt håUa det samiska kulturarvet levande. Dessutom ger skolan den samiskabefolkningen en viktig möjlighet till aktuell samhällsorientering och studiumav frågor som är av gemensamt intresse för samema. har lagtfram förslag till åtgärder till stöd för i (Ds U1973: 2). Jag delarsameutredningens uppfattning, vilken fått stöd av en enhällig remissopinion,att det är angeläget att Samernas folkhögskola får möjligheter att fortsättaoch vidareutveckla sitt arbete. Sedan läsåret1968/69 har skolan stått öppen även för andra än samer. Härigenom harrekryteringen underlättats och verksamheten har kunnat intensifieras betydligt.Skolan har gjort en insats för kortutbildade i och har i dekortare ämneskurserna samlat deltagare från vitt skilda delar av landet. Att skolan urbidragssynpunkt har en särställning med tanke på insatserna för den samiskabefolkningen bör rimligtvis inte hindra att rekryteringen till skolan breddaspå det sätt som skett . Tvärtom bör det vara en viktig uppgiftför skolan att förmedla kännedom om samernas kultur och levnadsförhållandentill en mycket vid krets, bl. a. genom att söka ytterligare utvidga samarbetetmed föreningsliv, folkbildningsorganisationer, skolmyndigheter ochkulturinstitutioner. Utredningensförslag till utformning av kursverksamheten får stöd av en rad remissinstanser.Vid sidan av gmndkursen skulle enligt utredningen utrymme kunna ges åt enspecialkurs i samisk och nordisk slöjd med konsthantverk försåväl samiska som andra elever, en ämneskurs i ekologi i huvudsakligöverensstämmelse med den vid skolan nu bedrivna försöksverksamheten, en ämneskursavsedd att ge utbildning för turistnäringen samt ämneskurser om ca fyra veckorvardera i samiskt språk på olika nivåer samt kortare ämnes-kurser i samarbetemed studieförbund, andra organisationer, olika myndigheter och . Det ankommer på skolans styrelse att i enlighet medfolkhögskolestadgans bestämmelser utforma innehållet i verksamhetsprogrammet. Utredningen har förtfram förslag om ökad lärartäthet för specialkursen i samisk och nordisk slöjd.Få remissinstanser har kommenterat förslaget. Med hänsyn till att en rad olikatekniker inom slöjd- och hantverksområdet måste tiUgodoses vidslöjdundervisningen är jag beredd att tiUstyrka utredningsförslaget. Jagföreslår således att Samernas folkhögskola fr. o. m. /75 skallfå använda sig av en lärartäthet som motsvarar relationstalet 4,0 förspecialkursen i samisk och nordisk slöjd. Sameutredningenhar utgått ifrån att garantier för folkhögskolans fortbestånd skuUe skapas påbästa sätt genom att skolan dimensionerades för 100 elever och en verksamhetunder , dvs. 1974:1 Bilaga 10 421 beräkningar skulle en ökad volym av verksamheten medföra ettintensivare utnyttjande av resurserna varigenom årliga driftunderskott skullekunna undvikas. Sedan utredningen lade fram sitt betänkande har Norrbottensläns landsting fattat beslut om nya regler för bidrag till folkhögskolorna inomlänet. De nya bidragsreglerna, som jag redovisat i det föregående, trädde ikraft . Ett antalremissinstanser, i första hand SÖ och länsarbetsnämnden i , haruttryckt tveksamhet inför utredningens förslag att dimensionera verksamhetenför 100 elever. En av de viktigaste orsakerna till tveksamheten är attfolkhögskolorna i redan har enhög intagningskapacitet i förhållande tiU riksgenomsnittet. De nya bidragsreglersom infört syftar till att ange ramar för folkhögskolomasverksamhet och förhindra överkapacitet. Enligt min mening börbedömningen av de framtida insatserna för folkhögskolan i göras medutgångspunkt i SÖ:s dimensioneringsförslag, vUket innebär att verksamheten kanberäknas komma att omfatta ca . En radremissinstanser har uttalat sig för att Samernas folkhögskola bör ses som enriksangelägenhet. Av yttrandena framgår bl. a. att kostnaderna för skolan ihuvudsak bör bekostas med statliga medel. Jag vill i detta sammanhang erinra omatt staten för täckande av drift-underskott vid Samernas folkhögskola iJokkmokk under anslagit särskilda medel via statsbudgeten ochdåvarande statens lappfond. Underskottet uppgick /73 tiU , varav . har belastat fonden. Mot bakgrund avutredningens förslag och synpunkter bör det statliga stödet till Samernasfolkhögskola främst utformas som en kompensation för förloratlandstingsbidrag. Det stathga stödet bör utgå från dels SÖ:s dimensioneringsförslag, dels de nya bidragsregler som genom beslutav numera gäller för folkhögskolorna i . Jag föreslår därföratt statsbidrag utgår till elevveckor för vilka landstingsbidrag inte ges ochmed det belopp per elewecka som gäller för landstingsbidraget. För budgetåret1974/75 behöver Samernas folkhögskola ett statligt stöd utöver reguljärtstatsbidrag med ca . Jag beräknar ett medelsbehov av dennastorleksordning under anslaget Bidrag tUl engångsanskaffning av utrustning m.m. Liksom tidigare bördet hämtöver vara möjligt för sameorganisationerna att få täckning för sinandel av eventuellt uppkommande driftunderskott som kan uppstå vid den av migberäknade kursvolymen. Medel härför beräknas också under anslaget Bidrag tillengångsanskaffning av utrustning m. m. framhåller att skolanhar svåra lokalproblem och 1974:1 Bilaga 10 422 föreslår nybyggnad av bl. a. elevhemoch undervisningslokaler. Utredningsförslaget har kommenterats av någraremissinstanser. Jag vUl i detta sammanhang endast erinra om att beslut omstatsbidrag till byggnadsarbeten meddelas av SÖ. Vad beträffarsättet att finansiera byggprojekten har flera remissinstanser anfört att dettai första hand bör ske genom statsmedel. Enligt gällande bestämmelser utgårstatsbidrag till permanenta lokaler med högst av ett bidragsunderlag somberäknas på ohka sätt beroende på lokalernas karaktär. Resterande del skalltäckas av huvudmannen. Jag delar utredningens uppfattning att kommunen ochorganisationerna själva bör pröva olika finansieringsmöjligheter. Jag förordar medhänsyn till belastningen på anslaget att ett oförändrat belopp anvisas. Jag hemställer att Kungl. att tillBidrag till driften av folkhögskolor för /75 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till byggnadsarbetenvid folkhögskolor 1972/73 Utgift 6 335 206 Reservation 7 057 661 1973/74Anslag 6 000 000 1974/75 Förslag 6000 000 Enligt kungörelsen (1958: 480) om statsbidrag tillbyggnadsarbeten vid folkhögskolor (ändrad : 111) kanstatsbidragsberättigad folkhögskola få bidrag tUl kostnaderna för anskaffandeav permanenta skollokaler och bostäder åt lärare och elever genom ny-,till-eller ombyggnad eller genom förvärv och iordningställande av befintligbyggnad. Statsbidrag till permanenta lokaler utgår med högst av ettbidragsunderlag som beräknas på olika sätt beroende på lokalernas karaktär.Till kostnaderna för uppförande av provisoriskalokaler utgår statsbidrag med . per kvadratmeter nettogolvyta.Statsbidrag utgår vidare av den beräknade kostnaden för förstauppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel och med högst avberäknade kostnader för inredning av och inventarier tUl elevbostäder. () har på nytt inventerat skolornas byggnadsplaner. Enligtdenna inventering motsvarar investeringsbehovet ett totalt medelsbehov av ca69 milj. kr., varav medelsbehovet för s. k. rörelseskolor utgör ca 50 milj.kr. En fortsatt prioritering av dessa skolor är enligt SÖ nödvändig. 1974:1 Bilaga 10 423 För budgetåret1974/75 föreslår SÖ oförändrad medelsanvisning för byggnadsarbeten inkl.inredning och inventarier, dvs. 6 milj. kr. Jag tillstyrkerskolöverstyrelsens förslag och hemställer att Kungl. att tillBidrag till byggnadsarbeten vid folkhögskolor för /75 anvisa ettreservationsanslag av . Bidrag till engåisanskaffning av utrustning m. m.till folkhögskolor 1972/73 Utgift 1985049 Reservation 603 566 1973/74Anslag 2 000 000 1974/75Förslag 2 450 000 Av anslaget disponeras 1 milj. kr. till engångsanskaffningav dyrbarare pedagogisk utrustning m. m. Beloppet skall även kunnaanvändas till utgifter för tekniska anordningar vid vissa folkhögskolor för attunderlätta för handikappade att delta i folkhögskolekurser. För sanering av vissafolkhögskolors ekonomi har anvisats 1 milj. kr. För arbetsåret1972/73 redovisade skolorna behov av stadigvarande undervisningsmaterielmotsvarande en sammanlagd kostnad av drygt 2 milj. kr. Skolorna har tilldelatsca . för detta ändamål. () föreslår oförändradmedelsanvisning /75. Under arbetsåret1972/73 har ca 1 500 handikappade elever deltagit i vinterkurser ellerämneskurser inom folkhögskolan. Ett femtontal skolor har tilldelats . för åtgärder och hjälpmedel i sambandmed denna studerandegrupps vistelse vid folkhögskola. De handikappadesantal vid folkhögskolorna ökar. För att säkerställa att utbytet avfolkhögskolestudierna blir det bästa möjliga måste enligt SÖ medel finnastillgängliga för olika underlättande åtgärder även för /75. SÖföreslår oförändrad medelsanvisning för bidrag tUl engångsanskaffning avpedagogisk utrustning och tekniska anordningar för handikappade elever, dvs. 1 milj. kr. Bidrag tUlsanering av folkhögskolornas ekonomi söktes under /73 av 39skolor med en sammanlagd skuld av 47,7 mUj. kr., varav 4,7 milj. kr. utgjordeen icke räntebelastad del. Behovet av bidrag tUl sanering av ekonomin ärsålunda enligt SÖ fortfarande myc- 1974:1 Bilaga 10 424 Med hänvisning till attfolkhögskoleutredningen bl. a. har i uppdrag att utreda den framtidautformningen och storleken av saneringsbidraget föreslår dock SÖ oförändradmedelsanvisning för bidrag tiU sanering av folkhögskolornas ekonomi, dvs. Jag räknar ilikhet med () medel för pedagogisk utrustning med 1 milj.kr. För sanering avfolkhögskolornas ekonomi beviljade riksdag (prop. 1966:42, SU 1966:75,rskr 1966: 186) ett belopp om totalt 10 mUj. att fördelas underfemårsperioden /681971/72. Under budgetåren därefter har anvisats1 milj. kr. Föregående budgetår fördelades dettasaneringsbidrag mellan sex folkhögskolor. Enhgt de rikthnjer som beslöts vidbidragets införande skall bidraget användas för återbetalning av tyngande lånför folkhögskolorna. Härigenom uppnås en betydande ekonomisk lättnad för dessaskolor. Behovet av bidrag tUl sanering av ekonomin är fortfarande mycket stort.I avvaktan på förslag från folkhögskoleutredningen, som har i uppdrag attutreda bl. a. den framtida utformningen av saneringsbidraget, räknar jag ilikhet med SÖ med oförändrat medelsbehov för sanering av folkhögskolornasekonomi, dvs. 1 milj. kr. Med hänvisning tillvad jag anfört under anslaget Bidrag till driften av folkhögskolor bör underförevarande anslag också medel beräknas dels för verksamheten vid denriksrekryterande folkhögskolan i , dels för täckande av förloratlandstingsbidrag m. m. vid Samernas folkhögskola i . Anslaget böruppföras med . Jag hemställer att Kungl. att tUl Bidrag till engångsanskaffning av utrustningm. m. tid folkhögskolor för /75 anvisa ett reservationsanslagav . 1974:1 Bilaga 10 425 Bidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet 1972/73 Utgift 6 724 161 1973/74 Anslag 8000 000 1974/75 Förslag 9650 000 Statsbidragutgår fr. o. m. /71 tUl löntagarorganisationerna för derascentrala kursverksamhet enligt beslut av statsmakterna (prop. 1970: 35, SU 1970: 107, rskr 1970: 273). Enligt bestämmelsernai kungörelsen (1970: 272) om statsbidrag till löntagarorganisationerscentrala kursverksamhet utgår statsbidrag till kostnader för undervisning, resor och inackordering. TUlersättning för undervisningskostnader utgår statsbidrag av defaktiskt utgående ersättningarna, dock högst . Tillkostnader för deltagares resor utgår bidrag med hälften av de faktiskakostnaderna och för inackordering med . Bidragsberättigad kurs skall omfatta minst femkursdagar eller, i fråga om kurs som inom en för kursdeltagarnasammanhållen utbildningsgång uppdelas påflera kurstillfäUen (delkurser), sammanlagt minst . Vidareskall kurs för att vara bidragsberättigad till inte obetydlig del avse utbildning i allmänna ämnen, såsomsamhäUskunskap, nationalekonomi, psykologi, svenska, matematik ellerproduktionsteknik. Bidrag utgårvidare försöksvis under innevarande budgetår till dels centrala kursverksamhet med högst , dels Sverigesfiskares riksförbunds centrala kursverksamhet med högst . () beräknar för /73 utgifterna till ca 7,7 milj. kr. Underinnevarande budgetår har anslaget förts upp med 8 milj. kr. SÖ föreslår attbidraget tUl löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet höjs tUl 10 mUj.kr. under /75. Höjningen av bidraget motiveras dels avverksamhetsökning, dels av förslag om höjning av de fasta bidragen tillinackorderings- och undervisningskostnader. SÖ, som sålundaberäknar att den totala verksamheten kommer att öka under nästa budgetår,beräknar kostnadsökningen som en följd härav till . Med hänsyn tillatt ingen justering av bidragsbeloppen har skett , då bidrageninfördes, föreslår SÖ vidare att bidraget till inackordering ökas frånnuvarande . per elevdygn och till undervisningskostnadernafrån högst . Bidrag till deltagarnasresor bör enligt SÖ utgå oförändrat med hälften av de faktiska kostnaderna. Deföreslagna ändringarna av bidragsbeloppen beräknas medföra en kostnadsökningav närmare 1,5 mUj. 1974:1 Bilaga 10 426 SÖ föreslår också,i avvaktan på att försöksverksamheten utvärderas, att bidrag tiU och får utgå med maximerat beloppäven under /75. Bidrag till bör utgåmed högst , dvs. en ökning med100 . och till med högst ,dvs. en ökning med . Sverigeshantverks- och industriorganisation och har i ensärskUd skrivelse hemställt att organisationerna skall få komma i åtnjutande avbidrag ur detta anslag. StatsbidragettiU löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet infördes genom beslut avstatsmakterna och är i första hand avsett för kortutbildade inom denfackliga rörelsen. Kursverksamhetens omfattning har ökat kraftigt under desenaste åren. Verksamheten blandlöntagarorganisationerna under /73 omfattade 631 kurser, 4 704kursdagar och 18 126 kursdeltagare. Den planerade verksamheten underinnevarande budgetår omfattar ca 667 kurser, ca och ca 21 000kursdeltagare. Jag delarskolöverstyrelsens (SÖ:s) uppfattning att kursverksamheten kommer att öka ävennästa budgetår. Vid beräkningen av medelsbehovet utgår jag från att den totalaverksamhetsökningen kommer att bli något större än vad SÖ antagit. Eftersom ingenändring av bidragsbeloppen har skett /71, när bidragetinfördes, anser jag vidare att en justering av bidragsbeloppen är väl motiverad. Bidragen till inackordering och undervisningskostnaderbör höjas /75. Jag föreslår att bidraget till inackorderinghöjs från . per elevdygn och att bidraget tillundervisningskostnader höjs från högst . I innevarande årsriksstat beräknas under detta anslag också medel för försöksverksamhet. Bidragutgår således försöksvis till och . Jag anser att denna försöksverksamhet bör fortsätta även undernästa budgetår och räknar i avvaktan på utvärdering med att den skall bedrivasi samma omfattning och omfatta samma organisationer som . Mot bakgrund av delsförslaget om ändring av bidragsbeloppen, dels den beräknade expansionen avkursverksamheten förordar jag att anslaget förs upp med . Jag hemställer att Kungl. att tillBidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet för budgetåret1974/75 anvisa ett förslagsanslag av . 1974:1 Bilaga 10 427 Undervisning förinvandrare i svenska språket m. m. 1972/73 Utgifti 38 220 925 1973/74Anslag 45 000 000 1974/75Förslag 48 500 000 'Anslaget Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. under elfte huvudtiteln. Från anslagetbestrids kostnader för bl. a. elementär undervisning i svenska språket medsamhällsorientering för vuxna invandrare, vilka är stadigvarande bosatta iSverige samt kostnader för cirkelledamtbild-ning, pedagogiskt utvecklingsarbeteoch administration. För anslaget gäller Kungl. Maj:ts bestämmelserden om undervisning för invandrare i svenska språket m. m.Bestämmelserna innebär bl. a. att statsbidrag utgår vid undervisning i svenskaspråket med samhällsorientering samt särskild samhällsundervisning med högst 79kr. fördelade på kostnader för ledararvode, studiemateriel,lokaler samt uppsökande verksamhet och lokal administration. Statsbidrag utgårvidare till bl. a. kostnader för medverkan av experter m. fl. Undervisningen,som bedrivs som försöksverksamhet, får innevarande budgetär omfatta högst . Undervisningen bedrivs avskolöverstyrelsen (SÖ) i samråd med och statensinvandrarverk och anordnas av studieförbunden. Omfattningen avspråkundervisningen framgår av följandeuppställning. Kostnader, kr. 33 952 097» ' Cirkelledama ej inräknade.Dessutom bör noteras att slopandet av den maximeringav antalet studietimmar per cirkel () som gällde 1970/71har medfört längre cirklar och därmed ett mindre antal registrerade "Inkl. kostnaderna för deltagare med utbildningsbidrag. För höjning avlönekostnadspålägg beräknas . SÖ upprepar sitt tidigare framförda förslag om ett borttagande avtimtalsbegränsningen för studiecirkelverksamheten i svenska språket medsamhäUsorientering för invandrare. Det totala utbildningsbehovet /75 uppskattas till ca . Dessutom vill SÖ hatill stånd en uppmjukning av bestämmelsen om att vid cirkelstart minst tiodeltagare bör vara närvarande. SÖ menar att en återgång till de föreskriftersom gällde fram till den bör ske, dvs. tiU samma regler som gällerför de aUmänna studiecirklarna. De kostnader för verksamheten, som skallbelasta förevarande 1974:1 Bilaga 10 428 anslag beräknar SÖ till 45 milj.kr. Härtill kommer kostnader för ATP-avgifter m. m. för ledare i studiecirklarmed 6 milj. kr. SÖ upprepar också sitt tidigare framförda förslag om särskildamedel för uppsökande verksamhet och barntiUsyn bland hemarbetande invandrare.Då kostnader för viss uppsökande verksamhet täcks av det höjdaadministrationsbidraget i studiecirklar i svenska språket med samhäUsorienteringför invandrare föreslår SÖ att de medel som ställs till förfogande i förstahand bör avse kostnader för barntillsyn. SÖ föreslår en försöksverksamhetomfattande . Kostnaderna fören sådan försöksverksamhet skuUe uppgå till . SÖ föreslår att den särskilda samhällsundervisningen för invandrarebyggs ut. Omfattningen av denna undervisning under /75 beräknastUl , en ökning jämfört med /74 med 1 200studietimmar. Av studietimmarna bör enligt SÖ ca 10 000 utnyttjas tUlsamhällsundervisning medan ca 2 500 bör användas till en försöksverksamhet medkurser i sömnad, matlagning m. m. för invandrarkvinnor. SÖ föreslår också atttolk bör kunna anlitas i erforderlig utsträckning, utan att detta, vilket nu ärfallet, innebär en reducering av antalet studietimmar. Med en genomsnittligtimkostnad av . beräknas kostnaderna uppgå till . Detta medförett ökat medelsbehov av . Särskilda medel har /72 stäUts till SÖ:s förfogandeför anordnande av kurser vid ett antal folkhögskolor i svenska språket medsamhällsorientering för invandrare. SÖ föreslår bl. a. att lärartätheten förinvandrarkurserna fastställs till 3,3 och upprepar sitt tidigare framförda förslagom femveckors introduktionskurser för invandrare vilka ämnar deltaga ifolkhögskolornas vinterkurser. Kostnaderna för här avsedd verksamhet beräknastiO , dvs. en ökning med . För ledarutbildning och pedagogiskt utvecklingsarbete samt administrationberäknar SÖ det totala medelsbehovet tiU , dvs. en ökning med . SÖ, som enhgt vad som anförtsi prop. 1973: 1 (bil. 10 s. 196, UbU 1973: 2, rskr 1973: 48) har ålagtsatt svara för central registrering av arbetstagares deltagande i undervisningför invandrare i svenska språket m. m., beräknar att driftkostnaderna /75 totalt kommer att uppgå till 1 milj. kr. SÖ föreslår vidare att den förenklade redovisningsrutin som fr.o. m. innevarande budgetår gäller för allmänna studiecirklar fr. o. m. nästabudgetår även skall omfatta studiecirklar i svenska språket medsamhällsorientering och särskild samhällsundervisning för invandrare. SÖ uppskattardet totala medelsbehovet för de utbildningsinsatser som skall belastaförevarande anslag tiU ca , dvs. en ökning med ca . 1974:1 Bilaga 10 429 Mot bakgrund avden stora invandringen ställde statsmakterna fr. o. /66 medel till förfogande för avgiftsfri undervisning förinvandrare.