prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — Som ett riktvärde kan gälla en hyresnivåför hushållen i nyproduktionen som är möjlig alt bära för fiertalet, sedanhänsyn lagits till eventuella skattereduktioner. Räntesubventionen bör vidareavtrappas. För all nå en viss omfördelningseflekl bör ränlan successivt kunnahöjas i äldre årgångar, så alt verklig ränta betalas efter etl antal år. Vidarekan systemet innehålla en viss årlig minskning av subventionsinslaget i nyproduktionen.Syfiet bör där vara atl avveckla subventionssystemet och anpassaproduktionen så atl övergången inte blir alltför kännbar förbosladskonsumenten, NBD anser atl en kombination av ålgärder bör vidtasför att nå en acceptabel lösning i dagslägel och skapa förutsättningar för enåtergång lill en realistisk lösning av finansieringsproblemen på längre sikt.Sålunda anser NBD att samhällsinsatserna bör byggas upp kring följandeåtgärder: ett rän-legaranlisyslem som successivt kan avtrappas, individuellabosiadstillägg saml i möjlig mån skattepolitiska åtgärder som ökar utrymmet förbosladskonsumlion, NBD anför vidare att gapet mellan vad som betalas i hyraoch vad som är "självkostnader" är slort och att det måste, i varjefall temporäri, överbryggas för att undvika krafiiga störningar på bostadsmarknaden,NBD anser det önskvärt all detta sker genom direkta subventioner frånstatsmakterna. Enligt delegationens uppfattning börell räntegarant isystemdock avvecklas. Detta innebärati subventionsmomentei i den äldreproduktionen successivt minskas genom en anpassning lill kostnadsutvecklingen inyproduktionen. Vid en successiv subventionsavveckling sker såledesautomatiskt en kapilalkoslnadsuljämning mellan gammal och ny produktion. Påsikl bör målel vara att minska behovet av subventioner även i nyproduktionen.Detla bör kunna ske genom en försiktig ökning av kapitalkostnaderna församtliga fastigheter som rän-tesubvenlioneras, Elt system enligt ovan angivnariktlinjer innebär enligt NBD all statsmakterna får ta ställning tillsubventionernas storlek. Liknande synpunkter framförs av SBEF. Utredningarnas förslag lill nytt lånesystem,utjämningslånesystemet , har mött många erinringaroch avstyrks av detöverväldigande flertalet remissinstanser. Motståndet gäller framför alltförslagets lånetekniska uiformning. Till de remissinstanser som siäller sig negativalill förslagei hör hyresnämnderna och arrendenämnderna för Ha//ands län,samt . sialskoniorei, bankinspekiionen.RRV. flertalet länsbostadsnämnder, slalensinsiiiul för byggnadsforskning, flerlalei länsstyrelser, flera kommuner,kapitalmarknadsulredningen. fullmäktige i , flillmäklige i riksgäldskontoret.LO. Sverigessladshypolekskassa, BOFAB, . ,, postbanken. , Svenska , . NBD m. fl. somjämför utjämningslånesystemet med paritetslånesystemel, anför bl. a. attförstnämnda system inte uppfyller rimliga krav på stadga och att det i dettaavseende är underlägset paritels-lånesystemet. Vad gäller möjlighelerna allneulralisera effekterna av en språngvis förändring av byggpriserna kan, enligtutredningen, utjämningslånesystemet inte sägas vara överlägsetparitetslånesystemet i lånelekniskt avseende, efiersom systemen arbetar med olikaförulsätlningar. Enligl kapitalmarknadsutredningenär del vidare olämpligt alt, som utredningarna gjori, bygga upp ettlånesystem, där låntagarna och långivarna inte kan bilda sig någon klaruppfattning om den framlida återbetalnings-skyldigheten och därskuldredovisningen därför saknar reell ekonomisk innebörd. Bristen påöverskådlighet vad gäller de statsfinansiella konsekvenserna av framtida ochobestämda avskrivningsbeslul medför atl utjämnings lånesystemet besitter sådanainneboende egenskaper att stora och växande subventioner nästan automatisktskulle kanaliseras tili bostadssektorn. Det är, anförkapitalmarknadsulredningen, orimligt all pålägga statsmakterna uppgifien attsnart sagl fatta beslut om de totala boendekostnadernas godtagbaranivå och därvid tvingas ta ställning till utvecklingen av alla de komponentersom är av betydelse i ell sådani sammanhang. Utredningen ställer sig också avprincipiella skäl avvisande till en ordning där de boendes kapitalkostnaderanpassas nedåt som ökade statliga lån med ovissaåierbetalningsvillkor utbetalas föratt kompensera en höjning avdrifikostnaderna. Liknande tankegångar återfinns i yttrandet frän fiil/-mäktigei . Fo/ksain. Svenska m. fl.hänvisar i sina yttranden lill kapitalmarknadsulredningens kritik avutjämningslånesystemet. En huvudinvändning motutjämningslånesystemet är också enligl fullmäktige i attsubventionsmomentei inle budgetmässigt klart redovisas och atl det under långtid förblir obestämt lill sin omfattning. Fullmäktige anser att det föreslagnafinansieringssättet från statsfinansiell synpunkt innebär betydande risker förgradvis ökande svårigheter och att det kan leda till en från lånepolitisksynpunkt ohållbar situalion, RRV finner del förvånande alt detföreslagna lånesyslemet i huvudsak är anpassat efier nyproduktionens behov.Enligl verket kan förslaget motverka en angelägen rationalisering avproduktion och förvaltning. framhållerverkel, som härvid hänvisar till vissa inom verket gjorda beräkningar, attutredningarnas förslag leder lill betydande åtaganden från Slatens sida. Detärenligt verket knappast realistiskt att, med de lånevillkor utredningarnaföreslår, räkna med en återbetalning av de skulder lill staten som låntagarenikläder sig. Beräkningar gjorda av bl, a, bosladsstyrelsen. slalens insiiiulför byggnadsforskning och kapitalmarknadsutredningen ger resultat av liknandeinnebörd. Konjunkiurinsiituiei ifrågasätter lämpligheten avatt en höjning av driftkostnaderna skall motverkas av en motsvarande sänkningav kapilalulgif-lerna. De krafiigl stegrade oljepriserna det senaste åretskulle således, anför institutet, leda lill en belydande sänkning avkapitalutgifterna. Vid en fördubbling av priserna på bränsle skullekapitalutgifterna uppskattningsvis behöva sänkas med närmare 20 96, Bosladssiyrelsens främsta invändning mot detföreslagna lånesyslemet är alt det för låntagaren på grund av systemetskomplicerade uppbyggnad torde vara helt omöjligt att överblicka den förbindelsehan ikläder sig. Samma väsentliga invändningar kan enligt styrelsen riktas frånfastighetsekonomisk synpunkt. Svårigheten att överblicka lånesyslemet följerbl. a. av att en koniinueriig anpassning förutsattes lill faktorer somtidigare inte påverkat ka-pitalkosinadsnivån såsom drifi- ochunderhållskostnader. Enligl statens institut flyr byggnadsforskning liderutjämningslånet som bostadspolitiskt instrument av en rad svagheter. Mestallvarlig lorde enligl inslilulel den allmänna vagheten eller annorlundauttryckt den utomordentligt stora anpassbarhelen i systemet vara. Eftersom delsvårligen kan uppställas några kriterier för när finansieringssystemet urartar,finns heller inga spärrar för hur omfattande statens finansieringsstöd blir. Hyresnämnderna och arrendenämnderna för Hallandslän. saml anser atl den föreslagnafinansieringsformen är oförenlig med bruksvärdesysiemel. Med det föreslagnautjämningslånet ökar kapitalersättningen och därmed hyran med husets stigandeålder som bruksvärdet minskar genom att huset bliräldre. Till slutkan bruksvärdet bli så lågt att det inte längre finns utrymme för ökadkapitalersättning utan denna kan t, o. m. behöva sänkas för atl hyran inteskall komma över bruksvärdet. Sialskoniorei anser del vara svårt all uttala sigom den bosladssociala måluppfyllelsen i förslaget, efiersom utredningarna intefullsländigl har analyserat sambanden mellan de bosladssociala målen ochbostadens pris. All uppnå sociala målsättningar genom alt enbart göraålerbeialningsreglerna fiexibla på del sätt som utredningarna föreslår lorde,anför statskontoret, vara svårt, Förslagei leder lill en subventionering somriktar sig mot bostadssektorn som helhet med oklara fördelningseffekter såvälmellan fastighetsägare och hyresgäster som mellan hyresgäster av olika slag. Det föreslagna lånesyslemet synes enliglbankinspektionen inte uppfylla del självklara kravet på sund kredilgivning atlgäldenären alltid kan beräkna hur mycket han är skyldig och atl han någotsånärkan överblicka vilka konsekvenser som följer med ell forlsait skuldförhållande.Svårigheten atl överblicka den mycket belydande skuld som ackumuleras med årenleder enligl inspektionen till all svåra värderingsproblem uppkommer vid en försäljning. stadsbypotekskassa anser attde invändningar som i olika avseenden kan riktas mot det föreslagnalånesyslemet är av den beskaffenheten att andra vägar bör prövas i syfie altuppnå de effekter som utredningarna syfiar lill. BOFAB kan inte finna altutredningarna lyckats åskådliggöra hur det föreslagna finansieringssystemet ipraktiken kommer att verka . Enligt kännelecknasförslaget av betydande svåröverskådlighet beträffande dess verkningar för såvälslalen som låntagarna, LRF anser att förslaget bygger på en inteckning iframtida produktionstillväxt och i fortsalt inflation som måsle anses heltorealistisk och skadlig. framhåller all delföreslagna lånesyslemet leder till en ständigt ökad skuld till staten förvilla- och andra småhusägare. Redan efier har lånet nära nogiredubblais, Efier kan skulden till staten för elt vanligt egnahemuppgå till miljonbelopp trots stigande betalningar. Staten förbehåller sigbelåningsutrymme av husels värde och småhusägaren får inteens låna på inteckningar över denna gräns utan statligt medgivande. Del gårenligt förbundet inte längre alt bygga om eller förbättra egna hem med statligalån och alla försäljningar blir beroende av statligt medgivande. Staten äger ipraktiken det egna hemmet. Förbundet tar definitivt avstånd från dessa planersom i praktiken enligt förbundei medför alt gemene mans egnahemsägandeavskaffas och gör äganderätten lill en ren fiktion. HSB anser att del föreslagna utjämningslånesystemettrots förenklingar i jämförelse med paritetslånesystemet är svårgripbart,framför allt för den enskilde bostadskonsumenten, och anser alt man därför iförsta hand bör pröva andra vägar. HSB anger här ell lånesystem med konvertiblastatslån. Det föreslagna utjämningslånesystemet förordas i andra hand. som anser alt utredningarna på avgörandepunkter inte följt direktiven, finner förslaget oklart med hänsyn tilleffekterna på gällande förhandlings- och domsiolsordning för bestämning avhyror. Utredningsmaterialet ger heller inte underiag för en närmare bedömningav om lånekonstruktionen innebär sådana begränsningar atl hyreslagstiftningenberörs, 1 fråga om förslagets effekter på produktion och förvaltning anför NBDbl.a. att den antydda metoden för fastställande av bostadsränla innebär atthöga drifikostnader, kalkylerade eller verkliga, i praktiken leder till 1 saml Nr 150 en låg bostadsränla. En konsekvens av detta kan bli atlincitamentet för atl på sikl rationalisera förvaltning och pressadrifikostnader tunnas ut. Motsvarande resonemang kan föras vad gällerproduktionskostnader. En allmän och glidande höjning avproduktionskoslnadsnivån leder enligl lånekonstruktionen till en lägrekostnadsränia, vilket i sin tur innebär alt lånesyslemet inte har någonprisdämpande effekl, NBD framhåller också risken för all en automatisk kopplingmellan produktionskostnad och hyresnivå i varje projekt införs, Belräffandeförslagets ekonomiska konsekvenser för staten och lånlagarna hänvisardelegationen till beräkningar som redovisas i den av ledamölerna ochNäverfelt till betänkandet Följdfrågor avgivna reservationen. SBEF, somansluter sig lill NBD:s ställningstaganden, redovisar också beräkningaravseende möjligheterna att omfördela kapitalkostnaderna i liden. Enligt SBEFärutrymmet för sådana omfördelningar mer begränsat än vad utredningarna antagit. Bland de remissinstanser som islort sett ställer sig positiva till utredningarnas förslag lill nyttlånesystem återfinns länsslyrelserna I Ösiergöilands. ochVäsierboitens län, . Slockholms kooperativa bostadsföreningek. Flera kommuner har också godtagit utjämningslånesystemet, Länsslyrelsen i länfinner de anförda motiven för en finansiering av utjämningslånels karaktäröveriygande och tillstyrker därför att förslaget prövas. Ett lämpligtlillvägagångssält kan enligt länsslyrelsen vara att låneformen införs stegvismed början i det senast producerade beståndet. Därigenom kan man skaffa sigerfarenhet av hur etl på papperet till synes väl fungerande lånesystem arbetari praktisk tillämpning. och länsbostadsnämnden i länanser all det föreslagna lånesyslemet har stora likheter medparitetslånesystemel och ifrågasätler om inle förändringar i del nuvarandesystemet skulle vara enklare från administrativ synpunkt. De tillstyrkeremellertid i huvudsak väd utredningen föreslår, antingen detta sker genominförandet av ett nytt lånesystem eller genom en reformering avparitetslånesystemet. Enligt länsslyrelsen i ger delföreslagna systemet bättre möjligheter än paritetslånesystemel au åstadkomma enlugn utveckling av lånekostnaderna. Enligt Hvresgästernas riksförbundhar den föreslagna lånekonstruktionen sådana fördelar framför nuvarande altutredningarnas förslag bör genomföras. Staten skulle därigenom få ettbostadspolitiskt medel som ger väsentligt ökade möjligheter att styraboendekostnadsnivån i enlighet med de sociala mål som uppställts för denna.Vidare anför förbundet att ui-jämningslånel för nyproduktionen ger sammahyressänkande effekt som en direkt räntesubvention men att den föreslagnalånekonstruktionen ger staten möjlighet att för det befintliga bostadsbeståndetåterfå de medel som lagts ut. Förbundet framhåller all del föreslagnafinansierings- systemetpå intet sätt förutsätter atl staten verkligen kommer atl lå igen de medel somen gång salts in för atl åstadkomma förutsättningar för rimliga hyror. som tillstyrker förslaget, anser alt den lidsom stått till förfogande inle gell möjlighet till atl analysera förslaget idess detaljer och inie heller dess konsekvenser för samhällsekonomin. EnligtSABO synes förslaget möjliggöra atl två för de bosladsförvaltandeallmännyttiga företagen väsentliga krav blir tillgodosedda, nämligen dels atlbostäder skall kunna ställas lill förfogande till ell pris som är eller ansesvara godiagbari för de boende, dels all någon skuldökning inte uppstår hosföretagen om del pris de kan erhålla för sina bosläder inle läcker de kostnadersom under förutsättning av en rationell förvaltning oundvikligen är förenademed verksamhelen. ifrågasätler dock om det inle föreligger en viss riskför att en situation, där företagen inte får full täckning för de kostnader somuppstår på grund av drift, underhåll och bränsle, kommer att uppstå ianslutning till eller efier elt införande av uljämningslån och dedärmed följande kapilalkostnadssänkningarna, kooperaliva bostadsförening ek. for.föredrar det föreslagna utjämningslånet framför pariietslånel men kan intetveklöst tillstyrka delsamma. Det uppfyller inte kravet på klarhet och tordedärför bli svårförståeligt för många. Åtskilliga inom bosiadskooperationenkommer sannolikt alt hysa misstro mol ett lånesystem som successivt föranlederallt högre hyror. Helst skulle föreningen vilja se fram mot en lånekonstruktionav mer traditionell typ. Utredningarnas diskussion i fråga om metoderna altkanalisera subventioner vid användandet av utjämnings-I å n harföranlett kommentarer från flera remissinstanser. Vissa remissinslanserunderstryker alt subventioner i största möjliga utsträckning bör ges ivillkoriig form medan andra ställer sig tveksamma till uppdelningen avsubventioner på villkoriiga respeklive ovillkorliga. Svårigheterna alt överblickasubventionernas omfattning påtalas av flera remissinslanser. Altsubventionsmomentei inte budgetmässigt redovisas har bl, a. konjunkiurinstituteioch riksgäldsfullmäkiige invändningar mot, striderdelta mot praxis i den statliga bokföringen. Den av utredningarna gjorda distinktionen mellanvillkorliga och ovill-koriiga subventioner kritiseras av några remissinslanser.Distinktionen synes enligl ganskameningslös. 1 hyresfallet är även det som ulredningen kallar villkoriigsubvention en ovillkorlig sådan. Del hushåll som lätt sin hyra subventioneradunder har ingen ålerbelalningsplikt. All låntagaren/fastighetsägaren ien avlägsen framtid kan få betala tillbaka subventionerna är i princip atljämställa med en eventuell framlida beskattning. Kapitalmarknadsutredningenanser, inte minst mot bakgrund av det långa tidsperspektiv det är fråga om,värdet av atl göra subventionerna villkorliga föratt motverka uppkomsten avstora kapitalvinster tvivelaktigt. Enligt riksgäldsfullmäkiige talar alla skäl för atldel föreslagna systemet successivt kommer alt leda till en mycket omfattandegenerell subventionering av boendekostnaderna, Detla sammanhänger bl.a, medall de s, k, sociala kriterierna, som avses vara normgivande, med nödvändighetär mycket vaga och vidare med att systemet förutsätter atl det vid stigandeprisnivå kontinuerligt fattas politiska beslut, som höjer boendekostnaderna inominella termer. Sker inle della i tillräcklig utsträckning blir successivtstigande generella subventioner automatiskt följden. Risken för en sådanutveckling blir särskill stor, efiersom myndigheterna inle har att samtidigtoch i samma beslutsformer la ställning till prisnivån för all slags konsumtion.Liknande tankegångar återfinns även i yttrandet från kapiialmarknadsuiredningen.som anser det oklart vilken av de två av utredningarna nämnda metoderna förkanalisering av subventioner som förutsätts komma till användning. Genom bådade föreslagna metoderna skjuls emellertid besluten fram i tiden lill dess detblir uppenbart alt en avskrivning är oundgänglig. Att subventionerna tänks utgågenom en framlida avskrivning av statliga fordringar och alt alltså inleomedelbart belasta statsbudgeten medför att subventionerna ger sken av att varakostnadsfria för staten. Riksbanksfullmäktige anför liknande synpunkler. BOFAB konstaterar atl vad som är subvention resp,skuld avgörs först i en avlägsen framlid. En normal bedömning av en fastighetsvärde, som långivaren kan ha anledning atl göra i olika sammanhang, förefallerhärmed utesluten. Med tanke på denna osäkerhet om den totala fastighetsskuldensverkliga värde är det dessutom tveksamt, om låntagarna har möjlighet altplanera sin fastighetsförvaltning på elt rationellt sätt. Liknande tankegångaråterfinns i bl. a, yttrandena frän stadsbypotekskassa ochSvenska bankföreningen. Utredningens resonemang rörande frågan om hurstatens uppoffringar skall redovisas av låntagaren kritiseras av fiera remissinstanser,däribland RRV, , , iKristianstads län, kapitalmarknadsutredningen, riksbanksfullmäktige ochKonungariket .Sveriges sladshypolekskassa. y?/?K anser att konstruktionen med s. k. uppoffringar inte är överiygande och attde skuldökningar som kan uppträda t. ex. vid tillämpningen av ett lånesystemsom utredningarna föreslår, bör betraktas som en skuld, betecknas som en skuldoch redovisas tillsammans med ursprunglig låneskuld för de enskildalåneobjekten. , som anser alt nuvarande lagsiifining i frågaom bokföring av skuldökning bör ges permanent karaktär, kan inle finna att detföreslagna systemet skapar åsyfiat förtroende. Vidare anför styrelsen att enlöpande redovisning av den s. k. uppoffringen torde vara nödvändig förbostadsföretagens likvidilelsbedömningar och att det frånadministrationssynpunkt är fördelaktigt att kontinuerligt följa ersättningsbeloppetför varje enskilt låneärende. attdet föreslagna tillvägagångssättet knappast kan skapa fört roende och förståelselör lånesystemels konstruktion. Inte heller från redovisningssynpunkt tordeförslaget vara invändningsfritt. Genom atl en del av skulden inle redovisaskommer fastigheternas faktiska skuldbelastning all vara oklar. Enligtfullmäktige sy nes det vara själ v klart att den verkliga skuld som belastar enfastighet alltid redovisas öppet. sladshypolekskassa framhålleratt den uppskjutna återbelalningsskyldigheten alllid kommeratl aktualiseras vidfall av förtida betalning, t.ex. vid exekutiva försäljningar, och all detframstår som nödvändigt att den faktiska återbelalningsskyldigheten alllidredovisas. Flertalet remissinstanser som har avvisatutjämningslånesystemet har i stället förordat atl paritetslånesystemetbibehålls men atl det ändras och kompletteras i vissa avseenden. Hit hörstatskontoret, RRV, bosladsstyrelsen. länsbostadsnämnderna i ,. , ,och . , , och , länsstyrelserna I Slockholms. , , , Västmanlands.Västernorrlands och Jämtlandslän, kapiialmarknadsuiredningen, riksbanksfullmäkiige,LO. ,Svenska och . Bosladsstyrelsenpåpekar atl vid de jämförelser som utredningarna gjort mellan det föreslagnautjämningslånel och traditionella lån slutsatser har dragits som i vissaavseenden ger en missvisande bild av paritelslänesystemet och all defördelarsom tillskrivits utjämningslånel i fiertalet fall äger giltighet ävenför pariietslånel. Enligl styrelsen borde det därför ha varil mera fruktbartalt undersöka möjlighelerna att anpassa pariietslånel till de krav utredningarnaställt upp på elt framtida finansieringssystem. Viss revidering avparitetslånesystemel ärenligt styrelsen föranledd av berättigad kritik molnuvarande utformning av pariietslånel i fråga om låntagarens avkastning påeventuellt eget kapital. Paritetslånets lekniska uppbyggnad bör i principlämnas oförändrad. En revidering av pariietslånel har vidare,enligl styrelsen,från administraliv synpunkt avgörande fördelar vid en anknytning lill delhittills belånade beslåndel. Styrelsen anser bl. a, att såvitt den kan bedömaen revidering lorde kunna ske utan att erbjudanden om en ny låneform måstelämnas låntagaren. Liknande synpunkter framför också flertaletlänsbostadsnämnder. Vid sina överväganden säger sigkapitalmarknadsulredningen ha funnit atl paritetslånesystemet vad gäller sintekniska konstruktion är väl ägnat att uppfylla olika krav påfinansieringssystemet. Det faktum att lånesystemet inte fungeratlillfredsslällande, och som en följd därav misskrediterats, bör således intetillskrivas brister i dess uppbyggnad även om vissa justeringar kan varaönskvärda. anför vidare att det därför harframstått som naturligt atl överväga hur de problem som uppkommit kanelimineras ulan större ingrepp i lånesystemels konstruktion. Därvid har delfrämst gällt all utröna hur evenluella generella subventioner tillbostadssektorn bäst skall kanaliseras. slutsats äratt paritetslånesystemet bör lämnas oförändrat till sin konstruktion. Engrundläggande förutsättning för all systemet skall fylla sin avsedda funktionär atl pariletstalen ovillkorligen anpassas efter byggnadskostnaderna. Omutvecklingen av byggnadskostnaderna uppvisar avvikelser från den takt somantogs när basannuiteten fastställdes och kapitalkostnaderna och därmedamorteringstiden på statslånen följaktligen kommer att skilja sig från förutsättningarna,bör basannuiteten korrigeras för att återanpassa utvecklingen lill denursprungligen antagna. En ändring av basannuiteten får således ses som enkorrigeringsåtgärd som vidtas för alt upprätthålla de ursprungligen beräknadelånevillkoren. SCä finner att ett lånesystem som uppfyller de avutredningarna uppställda villkoren kan erhållas genom såväl del föreslagnautjämningslånet som det nuvarande paritetslånesystemet kompletterat med enutjämningsfaktor Enligl centralbyrån är det sålunda möjligt alt inom ramen förparitetslånesystemet uppnå utjämning av del slag som utredningarnas förslaginnebär, dvs. dels inbördes paritet vad gäller kapitalkostnaderna för skildaårgångar av hus, dels anknytning av kapitalkostnaderna lill aktuell prisnivå,dels utjämning i tiden av förändringen i kapitalkostnaderna för varje enskildårgång. 1 en bilaga till yttrandet visas ingående hur en sådan utjämning skullekunna ske inom ramen för paritetslånesystemet genom viss modifiering avlillämpningen av delta. Några remissinstanser anser altparitetslånesystemet t. v. bör behållas ulan några ändringar. Enligl kanpariietslånel bibehållas med sina nackdelar, vilka inte lösts iutjämningslånesystemet, i avvaktan på ytterligare utredning av en rad olöstafrågor.