prop · FX0334 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 34 1974 Prop. Majrts proposition angående anslag för budgetåret1974/75 till byggnadsarbeten m. m. inom verksamhetsområde;given . Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden, föreslå allbifalla de förslag om vilkas avlålande till föredragande departementschefenhemställt. I propositionen föreslås ett investeringsanslag av 210milj. för byggnadsarbeten inom utbUdningsdepartementets område. Medelsförbrukningenför verksamheten under innevarande och nästa budgetår beräknas till sammanlagtca 430 milj. kr. Medel tas upp för bl. a. ombyggnad av lokaler i för livrustkammaren, nybyggnad för högre utbildning i Vä.xjö, nybyggnadför restaurang m. m. inom och nybyggnad för kemi, etapp II, i samt nybyggnad för högreutbildning, etapp II, i Örebro.Vidare beräknas medel för fortsatt utbyggnad för högskolan i . För inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m.m. föreslås en niedelsanvisning av 75 milj. kr. I propositionen behandlas ett förslag till utbyggnadsplanför Skepps-och Kastellholmarna i avgivet av Skeppsholmsut-redning.Vidare anges vissa riktlinjer för den fortsatta lokal- och utrustningsplaneringeninom kulturområdet. Utdragav protokollet över utbildningsärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten,Hertigen av i statsrådet . Närvarande:Slatsministem , minislem för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , . Chefenför UtbUdningsdepartementet statsrådet anmäler efter gemensam berednuigmed statsrådets övriga ledamöter fråga om anslag för budgetåret 1974175 tillbyggnadsarbeten m. m. inom verksamhetsområde ochanför. 1974: 1 (bU. 10 s.470 och 354) har Kungl. Maj:t föreslagit att, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, för /75 beräkna tillByggnadsarbeten inom utbUdningsdepartementets verksamhetsområde ettinvesteringsanslag av 210 milj. tUlInredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m. ett reservationsanslagav 75 milj. kr. Jaganhåller all nu få ta upp dessa frågor. 1972/73 Utgift' 209 719 289 Behålhimgi 20 740 493 1973/74 Anslag2 202 102 000 1974/75 Förslag 210000000 1 Anslagen Byggnadsarbeten för vissa kulturändamål,Byggnadsarbeten vid specialskolan m. m. och Byggnadsarbeten vid universiteten m. m. 2 AnslagenByggnadsarbeten för vissa kulturändamål och Byggnadsarbeten vid universiteten m. m. Delta investcringsanslag, som fr. o. m. /75ersätter anslagen Byggnadsarbeten för vissa kulturändamål. Byggnadsarbeten vidspecialskolan m. m. och Byggnadsarbeten vid universiteten m. ra., avserbyggnadsarbeten inom de delar av sektorerna utbildning, forskning och kultur med undantag för verksamheten vid som finansieras inom VIII:ehuvudtiteln och där har ansvar för lokalförsörjningen. Jag har 1 prop. 1974: 28 anmält mina förslag till Kungl. Maj:tmed anledning av vad och musei- och utställningssak-kunna(MUS 65) föreslagit i sina betänkanden (SOU 1972: 66) Ny kulturpolitik och (SOU1973:5) Museerna. Några av de frågor som aktuahscrats av vad utredningarnaföreslagit bör anmälas i detta sammanhang. MUS 65 har i betänkandet Museerna sammanfattatplaneringsläget vad gäller lokalförsörjningen för de museer därbyggnadsstyrelsen har ansvaret för lokalförsörjningen. MUS 65 konstaterar bl.a. att det föreligger ett uppdämt behov av genomgripande förbättringar i frågaom de statliga museernas lokalförsörjning. Utredningen redovisar att byggnadsstyrelsenhar utfört en långtgående planering för hur dessa behov skall tillgodoses.Styrelsen har därvid funnit del nödvändigt att i form av en detaljerad plan förinvesteringarna lämna underlag för Kungl. Maj:ts prioritering och styrning avresursinsatserna. För de berörda museernas del skulle ett realiserande avmuseernas nuvarande planer och på grundval av dessa upprättade byggnadsprogrammedföra investeringar i Storleksordningen 150 milj. kr. I dessa planer ingårenligt utredningen förslag till åtgärder av två slag, nämligen dels sådana somsyftar till alt genom enbart lokalförbättringar effektivisera den nuvarandeverksamheten, dels sådana som sammanhänger med en ökad 1* 1974. 1974: 34 4 ambitionsnivåsom för att realiseras inte endast kräver ökade lokalresurser utan även ökaderesurser i form av personal, omkostnadsanslag, etc. Då här föreligger ettheterogent komplex av krav och önskemål konstaterar utredningen att enprioritering som innebär enbart en rangordning mellan de olika museerna intekan genomföras. Denlångsiktiga planering som efterlysts av behöver utföras isamarbete mellan och elt organ med samlad översikt över destatliga museemas verksamhet. Planeringsfrågorna inomden statliga museisektorn har behandlats av några av de remissinstanser somyttrat sig över betänkandet. anför all utredningens skissertill en utbyggnad av museisektorn redovisar snarare ett resursbehov än engenomarbetad utbyggnadsplan. Om ett sammanhållet organ på central nivå skapaskan dock detta inom senare beslutade ramar göra prioriteringar och utarbetaåtgärdsprogram för hur utredningens intentioner skall förverkligas.Statskontoret understryker kravet på en långsiktig och konsekvent lokalplaneringoch föreslår i likhet med teater- och musikrådet att förutsättningarna prövasför en för museerna samordnad lokalplanering inom ramen för en särskild lokal-och utrustningsprogramkommitté (), förslagsvis knuten till detföreslagna . menar att det nya börkunna göra viktiga insatser genom att i samråd med utarbetaunderlag i frågor som rör de statliga museernas lokalförsörjning. Med hänsyntill de stora anspråk som finns blir prioriteringen mellan projekten särskiltbetydelsefull. 1969års Skeppsholmsutrednlng (Fö 1970: 18) har överlämnat betänkandet(Ds Fö 1972: 1) med samma namn. Medutgångspunkt i tidigare principskiss Skeppsholms-utredningsbetänkande (SOU 1966: 27) framtida användning förSkepps- och Kastellhohnarnas användning sedan marinen i huvudsak flyttat frånholmarna har utredningen upprättat en utbyggnadsplan för dessa. Holmarna skallenligt utredningens direktiv »användas för i huvudsak kulturella ochkonstnärliga ändamål samt för turism och fritidsverksamhet». Syftetmed den utbyggnadsplan som utredningen lagt fram är att ge långsiktiga rikthnjerför holmarnas disposition. Dessa riktiinjer har utformats med utgångspunkt iatt den kulturmiljö som Skepps- och Kastellholmarna utgör skall tas till varasamtidigt som holmarna bör förvandlas liU en levande stadsdel med kulturellinriktning allt under beaktande av de pietelskrav som holmarnas historia, läge,natur och bebyggelse ställer upp. Planarbetet har i första hand inriktats påatt redovisa huvudprinciper för den framtida dispositionen av mark, bygg- Prop.1974: 34 5 nåder och anläggningar i syfte att ge underlag för bl. Utredningen framhåller särskilt att man därvid intefunnit det vara vare sig möjligt eller eftersträvansvärt att på varje enskildpunkt presentera slutliga ställningstaganden. I de fall där olika alternativenligt utredningen ansetts tänkbara bör del i stäUet finnas utrymme för enkontinuerlig omprövning av planförslagets detaljer. Målsättningen för utredningen har varit att ge dekulturinstitutioner som vunnit hävd på tillräckligaexpansionsmöjligheter, att liUföra holmarna sådana verksamheter som genom ettdifferentierat innehåll kan bidra liU att berika holmamas karaktär av kultur-och rekreationsområde samt all ge vidgat utrymme för spontana aktiviteterutanför de etablerade institutionernas ram. Vissa förslag har åskådliggjorts av utredningen bl. a. iform av en dispositionsplan för holmarna. Denna är inle alt se som ett förslaglUl slutlig utformning av nybyggnader och nyanläggningar. Kartor över dels nuvarande, dels av utredningen föreslagendisposition av bebyggelsen på holmarna torde få återges som bilaga 1 tillstatsrådsprotokollet i detta ärende. Utredningens förslag för de olikaverksamheterna på holmarna är i korthet följande. Förutom de museer som finns på , nämhgenmodema museet, östasiatiska museet samt föreslårutredningen alt konslhanlverksavdelning förläggs dit.Utredningen innehåller förslag till utvidgade lokaler för dessa museer. Utbildningsinstitutionerna på representeras av samt av nordiska . Utrednmgenförordar att en av konstnärsutbildningssakkunniga föreslagen designhögskolaförläggs till ön. För konst- och designhögskolorna föreslås omfattandenybyggnader på varvsområdet på nordöstra sida. F. n. pågår en försöksverksamhet i bl.a. med syfte all göra denna till en mötesplats för det kyrkliga och profanakulturlivet. Utredningen förordar alt försöksverksamheten fortsätter. Vidareföreslår utredningen alt regionmusiken i förläggs till holmarna. Inom pågår f. n. utredningar omförutsättningarna för att ordna ateljéer och verkstäder för konstnärer på varvsområdel. 1974: 34 6 Ulbyggnadsplanensyftar till alt med bevarande av den nuvarande nalurmUjön tillskapa grönytoroch uterum som medger en mera varierad användning av holmarnas friylor än f. n. Enca sammanhängande grönyta för olika frilufIs-aktiviteter föreslåsbli anordnad på området mellan Långa raden och Södra brobänken på Skeppsholmenssydväslsida. För ulomhusevenemang kommer även en nyanlagd gård saml planenframför moderna museet att slå till förfogande. Utrednmgenförordar att en av kasernbyggnaderna byggs om till vandrarhem. Utredningensförslag kommer att medföra en ökad publiktillströmning tiU holmarna. Utrednmgenhar redovisat förslag om hur de därigenom ökade kraven på publikservice skalltillgodoses. Utredningenföreslår att trafikförhållandena på holmarna saneras. börtillföras kollektiva kommunikationer för att tiUgäng-lighoten skall ökas ochden enskilda biltrafikens rörelsemönster bör begränsas radikalt. I ulbyggnadsplanenföreslås all huvuddelen av holmarnas parkeringsplatser anordnas på varvsområdel.Parkeringen skall kunna nås genom en tunnel under . Stockholmskommun har hos föreslagit att förläggs tillSkeppsholmen. Med hänsyn till bl. a. den planerade Wasahallens volym samt tillWasamuseets Irafikalstrande effekter avstyrker utredningen all delta förläggstill . Utredningenhar bedrivits i samarbete med en av utsedd samarbetsgrapp förSkeppsholmen. Betänkandetfår ses som elt principprogram i översiktlig form för Skepps- och Kastellholmamasframtida disposition. Genomförandel av den föreslagna vilaliseringen avholmarna som ett kultur- och rekrea-lionscentrum bör enligt utredningen ses somen för staten och gemensam angelägenhet. Den samordning avplaneringsinsatser mellan dessa parter som redan uppnåtts vid arbetet medutbyggnadsplanen bör gälla som riktlinje även för den fortsatta detaljplaneringen.Efter remissbehandling av utbyggnadsplanen bör denna därför överlämnas tillbyggnadsstyrelsen som har att i samarbete med kommunen fullfölja planeringen avSkepps- och Kastellholmamas framtida disposition. Prop.1974: 34 7 Över utredningen har, efter remiss, yttranden avgetts avöverbefälhavaren (), chefen för marinen (CM), fortifikationsförvaltningen (FortF),, kammarkollegiet, statskontoret, ,(), universitetskanslersämbetet som överlämnatyttrande från i fär ,och högskolor, medöstasiatiska museet, statens , , , i , Stockholmskommun, , i ,organisationskommittén för regionmusiken, organisationskommittén för högremusikutbildning som överlämnat yttrande från i konstnärsutbildningssakkunniga(), MUS 65 samt . Vidare har yttranden avgetts av (),Stiftelsen . Stiftelsen , och byalag. Härutöverhar () ooh båtklubb inkommitmed skrivelser med anledning av utredningens förslag. De avremissorganen framförda synpunkterna har varit av två slag, dels sådana somhänför sig tiU av utredningen föreslagna huvudprinciper för dispositionen avholmarna, dels sådana som berör detaljer i utredningens förslag. Jag skall idetta sammanhang endast redovisa sådana synpunkter som berör huvudprinciperna,dvs. utredningens aUmänna målsättning, förslagel till verksamhetsplan ochfysisk plan samt den fortsalla handläggningen av Skeppsholmsutredningensförslag. Förslag till åtgärder med anledning av förslaget vad gällerSkeppsholmskyrkan kommer att anmälas för Kungl. Maj:l i annat sammanhang. , samt STF ansluter sig till den avutredningen angivna målsättningen. byalag anser att förslaget kanläggas till grund för omdaningen av miljön på holmarna. Även kommunanser alt förslaget, med vissa undantag, bör kunna ligga tUl grund för denfortsatta planeringen av området. MUS 65 konstaterar all utredningen vall altlåta miljöaspekterna bli bestämmande för graden av utnyttjandet av holmarna ochanser att de framlagda förslagen väl motsvarar målet att få till stånd ettlevande centmm för kulturverksamhet. delarutredningens uppfattning men finner det angelägel att undvika en koncentrationav en och samma verksamhelstyp till holmarna. Liknande uppfattningar framförsav nordiska Icmdsting.Institutet pekar på den 1974: 34 8 segregationoch ensidighet i mUjön som en koncentration av institutioner inommiljögestaltningens område innebär och den stimulans som sådana institutionerskulle kunna ge andra områden i och landet i övrigt.Institutet menar att utredningen borde ställt sig mer positiv till andraverksamheter om man önskar ett mera differentierat innehåll i verksamheten påholmarna. anser att en viss försiktighet och återhållsamhet börgälla vad avser en förläggning av utbildning inom kultursektorn ochkonstnärsateljéer till holmarna. En ensidig inriktning på en viss typ avinstitutioner kan innebära att uvecklas tiU cn kulturell ö i inteenbart positiv bemärkelse. finner vidare att åtgärder för att ökaverksamheten hos publika inrättningar på holmarna är att föredra framföråtgärder som leder till en ökning av antalet icke-publika institutioner ochinrättningar där. Liknande tankegångar framförs av arkitekturmuseumsom diskuterar konflikten i målsättningen att bevara holmarnas miljöoch vitalisera verksamheten där. En minskning av' publikunderlaget minskarenligt museet underlaget för den koUektiva trafikförsörjningen ochdärmed även besöksfrekvensen på holmarna. EnligtRAÄ bör den planering som sker för holmarna i första hand vara enbevarandeplanering där målet är att finna lämphga funktioner för byggnadernamed ett minimum av ombyggnadsålgärder samt att säkerstäUa den yttre miljön.Enligt ämbetet synes utredningens förslag i huvudsak uppfylla kraven på enförsta etapp i denna bevarandeplanering. Flertaletremissinstanser är med dc undantag jag tidigare berört positiva tillutredningens förslag till vilka verksamheter som skall beredas plats påholmarna. Ett stort antal detaljerade synpunkter angående dispositionen avolika byggnader samt ordningen för genomförandet av utredningens förslag försfram. Jag skall i delta sammanhang endast ta upp frågor om den framtida mUitäraverksamheten på holmarna och om bostäder där. Enligt utredningens direktivskall vissa byggnader på holmarna disponeras för försvaret även i framliden.Vissa av de övriga byggnader som disponeras av försvaret skall genom Kungil.Maj:ts beslut t. v. hyresfritt få disponeras av försvaret.Flertalet av dessa berörs av utredningens förslag. ÖB, , och FortF har ett flertalerinringar mot förslagen i dessa delar. Erinringarna berör dels lidplanen förförsvarets avflyttning från de övergångsvis disponerade byggnaderna, dels denframlida användningen av f. d. (byggnad nr 32). De mUitäraremissorganen föreslår att denna byggnad tas in bland de byggnader sompermanent får disponeras för mihtära ändamål. Enligl ÖB och FortF pågår enprövning av möjligheterna att föriägga försvarshögskolan till ochdå i första hand till 1974: 34 9 amiralitetshuset (byggnad nr 18). En sådan förläggning skuUekräva ytterhgare lokaler utanför amiralitetshuset varvid f. d. skuHevara lämplig. CM och FortF motsätter sig att salutbalteriet vid entrén tillSkeppsholmen avlägsnas i enlighet med utredningens förslag. CM anför också attmarinen även i fortsättningen bör ha en viss hemortsrätt på Skepps- och Kastellholmarna. Bostäder finns bl. a. på och i östra boställshuselpå . Utredningen föreslår alt dessa bibehålls. Vidare finns ettantal enstaka bostadslägenheter i de övriga byggnaderna på Skeppsholmen.Utredningen föreslår alt dessa senare bostäder avvecklas. anseratt ett mycket begränsat antal bostäder för t. ex. funktionärer och studerandevid institutioner på holmarna bör upplåtas inom området. domkapitel och föreslår alldet s. k. prästbostället på , vilkel i utredningens förslagföreslås bli använt som fotomuseum bibehålls som bostad. Församlingen föreslåratt prästboställel upplåts åt någon kyrklig befattningshavare iden församling som utrustas med huvudmannafunktioner förSkeppsholmskyrkan. byalag anser all ev. lediga lägenheter på Kastellholmenbör upplåtas till innehavarna av de bostäder på som enligtutredningens förslag skall avvecklas. anför att holmarna erbjuder en utmärktbostadsmiljö för alla kategorier människor. Kommunen menar därför all fråganom bosläder på inte bör bli föremål för beslut enhgt utredningensförslag. Då viss UtbUdningsverksamhet bedrivs i statlig regi anser kommunenatt man bör överväga att göra de nu befintliga lägenheterna till elevhem fördem som studerar på . En sådan ordning skulle innebära en snabbgenomströmning av hyresgäster. Många skulle på del sättet få upplevaprivilegiet att bo på utan någon risk för att dessa bostadsområdenefter hand skulle komma att domineras av vissa privilegierade medborgargrupper. Utredrungen har som utgångspunkt för sitt förslag tillfysisk plan angivit alt holmarnas nuvarande karaktär skall beslå saml all vartoch ett av de enskilda elementen i denna mUjö skall respekteras och vårdas medvarsamt handlag. Denna utgångspunkt har inte föranlett några erinringar frånremissorganens sida. RAÄ framhåller att holmarnas miljökvaliteter är så högaatt rivningar i syfte att höja dessa med få undantag måste te sig meningslösa.Ämbetet anser det vara en naturlig och värdefull principlösning att allanybyggnader är koncentrerade till del gamla varvsområdet. Den i utredningenredovisade nybyggnadsvolymen bör enligl ämbetet betraktas som ett maximiallernativsom helsl inte bör komma till utförande. Prop.1974: 34 10 nande synpunkter anförs av och Enligt SARär en undersökning av möjligheterna att i ökad omfattning använda befintligabyggnader väl motiverad. Även MUS 65 ifrågasätter om inle en långt störreåterhållsamhet beträffande föreslagna rivningar varit befogad i ett läge därutredningen valt alt låta miljöaspekterna bli bestäm-nande synpunkter anförs avSAR och . Enligt är mande för graden och arten av holmarnasbevarande. Från olika remissinstanser framförs skilda önskemål om bevarande avett flertal byggnader. Enligl har reduktioner i ett avprogrammen som legat till grund för uppbyggnadsplanen medfört att de tillrivning föreslagna arrestbyggnaden (nr 14) och kasern LV (nr 17) tills vidarekan bibehållas. Vidare biträder ett förslag från FortF attkrut- och fosforhusen (nr 206 och 207) på återförs tillförsvarets fastighetsfond och bevaras. Styrelsen anför vidare all Konstakademienunder hand uttalat sig för att en lösning av lokalfrågor igörligaste mån baseras på en återanvändning av befintliga byggnader påSkeppsholmen varvid tidigare angivna programkrav torde kunna omprövas.Styrelsen anser det väsentligt all i samråd med utreda elt sådantalternativ innan ställning tas till en utbyggnad av påSkeppsholmen. Framtida handläggning av utbyggnad För ett genomförande av utredningens förslag krävs bl. a.ett samarbete mellan staten och i ett flertal frågor som t.ex. underhåll av gator och parkområden och upplåtelse av vissa fastigheter.Holmarna är inte heller stadsplanelagda. redovisar att kommunstyrelsen genombeslut bl. a. beslutat dels att uppdra ät den tidigare tiUsattaarbetsgruppen för planering av framtida användning, vilkensamarbetat med , att medverka i det fortsattaplaneringsarbetet, dels att överlämna sitt remissvar över Skeppsholmsutredningentill för handläggning av vissa aktuellamarkuppgörelser mellan kronan och kommunen som underlag för kommandeförhandlingar med' kronan. Anslagsförslag m. m. Från och tekniska högskolans i föreligger framställningar om investeringsanslag för budgetåret1974/75. Vidare har styrelsen successivt redovisat projekterings-handlingar m. m.för aktuella byggnadsobjekl. Jag viU först erinra om de principer som gäller förhandläggningen av ärenden rörande byggnadsverksamheten under detta anslag. 1974: 34 11 Förvarje uiuversitetsort finns en lokal- och ulrustningsprogramkom-mitté ()med uppgift all utarbeta lokal- och utrustningsprogram för flertalet högskolorpå orten. Kommittéerna för , och utarbetar motsvarandeprogram även för de tre berörda fUialorterna, dvs. resp. , ochKarlstad. Genom beslut tillkallades en förLinköping. Organisationskommittéerna för högre teknisk utbildning och forskningi övre saml för högre musikutbildning har motsvarande uppgifter förresp. utbildning och forskning i samt högre musUcut-bildning utanförStockholm. Programunderlag för bl. a. lärarhögskolorna och specialskolanutarbetas av . Den tillkallade universitelsreslaurangkommitlénskall bl. a. upprätta lokalprogram för sådana restauranglokaler, i anslutning liUuniversitet och högskolor m. m., som skall uppföras av staten. För huvuddelenav de myndigheler och institutioner som inle innefattas av verksamheten hos denämnda kommittéerna utarbetar lokalprogram. Närett lokalprogram färdigställts överlämnas det liU som pågrundval av lokalprogrammet i samråd med den myndighet som utarbetat dettaupprättar ett byggnadsprogram. Detta innehåller bl. a. förslag liU byggnadsobjeklelsplacering och allmänna utformning saml en uppskattning av kostnadema och enberäknad lid-plan för objektet. Kungl.Maj:t lämnar efter prövning av byggnadsprogrammet i regel ett uppdrag altutarbeta förslags- eller huvudhandhngar för objektet. När handlingar har färdigstäUtspå vilka en tillförlitlig kostnadsberäkning kan grundas begärs normalt medelav för byggnadsobjektet. En närmare redogörelse för dennahandläggningsordning lämnas i en tryckt promemoria, benämnd Handläggning av statiigabyggnadsärenden (1968). Maj:t har den II april1969 uppdragit åt alt t. v. bedriva försöksverksamhet med lotalentreprenad.Inom ramen för denna försöksverksamhet kan del bli aktuellt all begära medel avriksdagen för vissa byggnadsobjekt på grundval av en kostnadsuppskattning avunderlaget för lolalentrepre-naden. Imin följande redogörelse för de byggnadsobjekt som är aktueUa för nästabudgetår tar jag sålunda i regel inle upp sådana objekt för vilkaprojekteringen ännu inle nått del stadium då enligl nämnda handläggningsordning redovisnuig för bör ske. Jag kommer inte heller alt särskiltbehandla sådana objekt som tidigare redovisats för och för vUka kostnadsramamaföreslås antingen bh uppförda med oförändrade eller sänkta belopp eller blihöjda endast med hänsyn liU den allmänna byggnadskoslnadsslegrmgen. För lidenden beräknar styrelsen denna koslnadsstegring tiU8,. Kostnaderna redovisas i del följande i prislägel om inleannan prisnivå anges. 1** 1974. Prop.1974: 34 12 Försörjningsåtgärder inom Frescatiområdet. För översiktligplanläggning och för anslutningsavgifter får resp. 1,5 milj. kr. och 1,3 mUj.kr. tas i anspråk. För övriga åtgärder finns en kostnadsram av 24 095 000 kr.i prisläget , vilkel motsvaras av . Maj:t uppdrog av sysselsättningsskälåt att utföra en gångväg mellan södra tunnelbaneuppgången ochnybyggnaderna inom Frescatiområdet inom en kostnadsram av . Nämndabelopp motsvaras av . Styrelsenföreslår att en kostnadsram av (24 450 000 + 215 000 =) . förövriga åtgärder förs upp i investeringsplanen. Försörjningsåtgärder inom område.För översiktlig planläggning och för anslutningsavgifter får resp. 690 000 kr.och . las i anspråk. För övriga åtgärder finns en kostnadsram av 4 595 000 kr.i prislägel , vilket motsvaras av . Maj:t uppdrog av syssel-sällningsskälåt all inom en kostnadsram av 1,5 mUj. utföra arbeten förförstärkning av distributionssystem el för värmeförsörjning vid karolinskainstitutet. Nämnda belopp motsvaras av . i prislägel den 1 april 1973.Styrelsen föreslår all kostnadsramen för övriga åtgärder förs upp med ettbelopp av (4 675 000 -I- 1 630 000 =) .