prop · FX03103 · 1974-12-31 00:00:00 — att det av uttalandan i prop. 1973:33 framgår att da fonogramsom TF skall avse är sådana som rymmer ett till läsbar form överförbartinnehåll av uppgifter och skilda slag av information. Med hänsyn till sambandetmellan TF och URL det vara angeläget att TF inte kan anses ge uttryckför att även rena musikinspelningar skall kunna hänföras under reglerna omallmänna handlingar. Det skulle enligt på ett sätt som inta övervägts iförarbetena vare sig till ändringarna i URL eller TF medföra ingrepp ikompositörers rätt, anser vidare att det föreligger ett behov av ett förarbetsuttalandesom klarlägger att fonogram inte alltid, helt oberoende av innehåll avses meddet föreslagna stadgandet. föreslår att ordet "handlingar"ersätts med "upptagningar och utskrifter av upptagningar samtuppteckningar", STlM:s uppfattning delas av författarförbund.Också framför hknande synpunkter. Enligt och bör ordet"myndighat" i dan föreslagna regleringen ersättas med "dialekt-och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv", eftersom behov av skydd förhandlingar inte har dokumenterats såvitt angår annan myndighet än DOVA,anför i anslutning härtill att det möjligen bör undersökasom motsvarande behov föreligger för landsmålsarkivet eller regionala instansar, sätter vidare med utgångspunkt i promemorieförslagetsuttryck "för vetenskapligt ändamål" i fråga om inte det väsentligafrån arkivsynpunkt är att upprättandet eller anskaffningen skett för arkivetssamlingar. Att skilja mellan vad som tillförts samlingarna för vetenskapligtändamål och vad som kommit dit i annat syfte kan enligt bereda praktiskasvårigheter. Också finner uttrycket "förvetenskapligt ändamål" för snävt. spelmäns riksförbundifrågasätter om inte för tydlighetens skull uttrycket "etnologiskt"bör ersättas med "etnologiskt-folkloristiskt" eller "etnologiskteller folkloristiskt". Föreskriften i promemorieförslaget att annars hemligahandlingar skall kunna lämnas ut om den som avses i handlingen samtycker tilldet tas upp av . Enligt är sekretessen tänkt att skydda i första handden person, vars berättelse eller framförande återges. Uttrycket "den somhandlingen rör" synes därför bättre täcka vad bestämmelsen avser. DOVAger uttryck för uppfattningen att sekretesskydd skall kunna föreligga inta baradå en uppgiftslämnare lämnat uppgifter rörande sig själv, vilka inte bör komma tillallmän kännedom, utan också då uppgiftslämnaren lämnat uppgifter rörande annanperson, vilka inte bör komma till sådan kännedom. Den i promemorian föreslagnalagtexten tillgodoser intentionen att skydda uppgiftslämnaren och hans näraanhöriga, I det fallet att uppgifter lämnats om annan person är det angelägetatt det inte bringas till någons kännedom vad uppgiftslämnaren har yttrat omdenne andre person eller att uppgiftslämnaren över huvud taget har yttrat sigom annan person. Uppgiftslämnaren bör skyddas mot repressalier och den omtaladepersonen och dennes nära anhöriga bör Prop.1974:103 -'13 skyddas mot ryktesspridning. För att tillgodose kravet påerforderlig sekretess också i en sådan situation föreslår DOVA att i lagtextenordan "den som avses i handlingen" bytes ut mot "den som är uppgiftslämnare"och att ordan "för honom eller för hans nära anhöriga" bytes ut mot"för någon". UKÄ ger uttryck för samma uppfattning som DOVA, OcksåSTIM och föreslår att lagtexten ges den utformningenatt utlämnande av annars hemlig inspelning får ske om den vars uppgifter hararkiverats samtycker till det. Vidare bör utlämnande kunna ske om trygghet kananses vara för handen att det inte kommer att missbrukas till skada ellerförklenande för honom ellar för hans nära anhöriga eller för person om vilkenuppgifter intagits i arkivet, I huvudsak samma uppfattning kommer till uttrycki yttrandet från . Enligt förbundet bör såledessamtycka inte ges av dan som avses i handlingen utan av traditionsbäraren, påpekar att promemorieförslaget innefattar an skyddstid om 70år, vilken anknyter till övriga bestämmelser i sekretesslagen som tar sikte påprivatlivets helgd. Förbundet föreslår att skyddstiden i stället bestäms tillhögst . Förbundet framhåller att det material varom är fråga i dettasammanhang rimligen har lämnats av vuxna personer och knappast bör kunna beröraandra än sådana som i anskaffningsögonblicket kommit en bit upp . Engenerell strävan bör vara att sekretessen aldrig avser än vad som ärabsolut nödvändigt, I och för sig kunde enligt förbundet en skyddstid på 25 årvara till fyllest. 3 Sekretesskyddet i ärenden rörande arbetsprövning och arbetsträning 3,1 Arbetsprövning och arbetsträning I syfte att rehabilitera handikappade och frän arbetssynpunktsvårbedömda personer bedrivs genom samhällets försorg verksamhet som delssyftar till en kartläggning av individens intressen och anlag samt fysiska,psykiska och sociala funktions- och arbetsförmåga i förhållande till kraven ochutvecklingen pä arbetsmarknaden arbetsprövning dals innebär en systematisktbedriven träning av den fysiska, psykiska och sociala funktions- ocharbetsförmågan - arbetsträning, Ävan om målan och medlen kan sagas vara någotolika för de båda verksamhatsformerna har de båda den gemensamma nämnaren attvara led i den totala rehabiliteringen av individen, och i praktiken har dealltmera kommit att glida in i varandra. De organ som sysslar med nämnda verksamhet är inom denstatliga sektorn statens arbetsklinik, som enligt sin instruktion (1965:788)har till uppgift bl, a, att pröva nyssnämnda personers förutsättningar förolika arbeten, samt inom den kommunala sektorn arbetsvårdsinstitut madlandsting och kommuner som huvudmän. Som underlag för sin prövning använder sig arbetsklinikenav bl. a, dit inkomna handlingar från remitterande myndigheter och andra organ.Till komplettering av danna dokumentation vidtas ytterligare åtgärder i form avmedicinska och psykiatriska undersökningar, färdighetsprov vid maskiner och iandra anläggningar, samtal mellan elev och kurator m, m. Resultaten härav dokumenterasi form av utlåtanden från resp. experter hos arbetskliniken, vilken sedanprövningen fullgjorts - i närvaro av samtliga i prövningen engageradetjänstemän fattar beslut om åtgärd för vederbörande elev. Vad som sagts om underlag och dokumentation vid arbetsklinikengäller i allt väsentligt också arbetsvårdsinstituten, 3,2 Gällande sekretesskydd i ärenden rörande arbetsprövningoch arbetsträning Sekretesslagen innehåller inte någon regal som direkt tarsikte på handlingar i ärenden rörande arbetsprövning och arbetsträning. Enligt14 § finns emellertid sekretesskydd för bl, a, handlingar som har upprättatsvid psykologisk undersökning som har utförts i samband med yrkesvägledning,arbetsvärd allar omskolning och handlingar i ärenden rörande hälso- ochsjukvård, socialhjälp, nykterhetsvård och socialförsäkring. Enligt 25 § finnsvidare skydd för handling i ärenden rörande offentlig arbetsförmedling. Tillskydd för privatlivets helgd ges också bestämmelser i andra paragrafer isekretesslagen (jfr bl. 12, 13 och 22 §§). Om handling, som är skyddadenligt någon av de nuvarande bestämmelserna i sekretesslagen, tillförs ärenderörande arbetsprövning och arbetsträning, består som regel skyddet. Beträffandehandlingar i sådant ärende som inta är av det slag att de faller in under någonav de nuvarande sekretessbestämmelserna gäller emellertid inte något sekretesskydd. 3.3 Föreliggande framställningar 3.3.1 Arbetsklinikensframställning Arbetskliniken framhåller inledningsvis att de personersom genomgår prövning hos kliniken i samtliga fall har varit föremål förläkares åtgärder och till övervägande delen varit i kontakt med arbetsvärden,försäkringskassa, psykologiskt tastinstitut och andra liknande organ.Handlingar som har upprättats hos eller kommit in till dessa organ åtnjuter iregel skydd enligt skilda lagrum i sekretesslagen. Handlingar i ärendenangående psykologiskt test, hälsovård, sjukvård och försäkringsfrågor ärsålunda sekretesskyddade enligt 14 §, medan handlingar i ärenden rörandeoffentlig arbetsförmedling åtnjuter skydd enligt 25 §, Arbetskliniken berör vidare frågan hur klinikensverksamhet skall karakteriseras. Det rör sig enligt arbetskliniken varken omvård eller behandling av där intagna elever. Inte heller rör det sig om sådan Prop, 1974:103 15 verksamhet som bedrivs av den offentligaarbetsförmedlingen, dvs, regelrätt arbetsförmedling, yrkesvägledning ellerarbetsvärd. Klinikens verksamhet påminner snarare till sin art och omfattning iallt väsentligt om de angivna verksamhetsslagen, dock utan att striktformellt kunna sorteras in under rubrikerna vård, behandling eller arbetsförmed-hng. De angivnaförhållandena medför enligt arbetskliniken att handlingar som upprättats hoskliniken inte åtnjuter skydd mot obehörig insyn trots att de till sitt innehålli ingen eller bara ringa utsträckning skiljer sig från handlingar som harupprättats av t, ex. den inremitterande myndigheten (sjukhuset,arbetsförmedlingen eller ) och som i princip är sekretesskyddade.Det är enligt klinikens mening otillfredsställande att en handling med visstinnehåll, som har upprättats hos kliniken och enligt det sagda inte åtnjuterskydd, skulle varit skyddad enligt 14 eller 25 § sekretesslagen, om den hadeupprättats i ett ärende angående hälso-, sjuk-eller arbetsvärd. Arbetskliniken understryker vidare betydelsen frånutredningssynpunkt av sekretesskydd i nu avsedda ärenden hos kliniken, I interinga utsträckning förekommer att vetskap om frånvaron av skydd påverkar dansom har att avge utlåtande om en person vid avfattningen av detta. Sålundautesluts eller mildras negativa egenskaper hos vederbörande, vilket kan fåogynnsamma konsekvenser för behandlingen av ärendena. Det är enligt arbetsklinikennämligen inte minst sådana egenskaper hos en person som är av betydelse för enkorrekt bedömning av hans lämplighet och möjligheter på arbetsmarknaden. Det sekretesskydd som arbetskliniken anser behövligt kanenligt kliniken åstadkommas genom att i sekretesslagen införs en ny paragrafsom avser handlingar i ärenden hos kliniken. Kliniken föreslår att paragrafenges följande lydelse: Till statens arbetsklinik inkomna och där upprättadehandlingar i ärenden angåande prövning av handikappade och från arbetssynpunktsvårbedömbara personers förutsättningar för arbete må, i vad de angå enskildspersonliga förhållanden, icke utan hans samtycke till annan utlämnas tidigareän efter handlingens datum. Även utan sådant samtycke skall dock handlingsom nu sagts utlämnas, om, med hänsyn till det ändamål för vilket utlämnande åstundasoch omständigheterna i övrigt, trygghet kan anses vara för handen, att det ejkommer att missbrukas till skada eller förklenande för den vilkens personligaförhållanden i handlingen avses eller för någon honom närstående. Vidutlämnande böra erforderliga förbehåll göras. åberopar i sin framställning vad arbetsklinikenanfört och finner för sin del erforderligt att sekretesskydd även skall gällaför de handlingar som upprättas vid arbetsvårdsinstituten. Förbundet anslutersig i huvudsak till den av arbetskliniken föreslagna lydelsen av en ny paragraf i sekretesslagen men föreslår en mindre ändring i dess Prop,1974:103 16 Eftersom sekretesskyddet bör omfattainte bara handlingar hos statens arbetsklinik utan också hos primär- ellar sakundär-kommunaltdrivna arbetsvårdsinstitut bör kretsen av handlingar som omfattas avsekretesskydd anges som "Till statens arbetsklinik och kommunala arbetsvårdsinstitutinkomna och där upprättade handlingar i ärenden angående arbetsprövning och arbetsträningav handikappades och från arbetssynpunkt svårbedömbara personersförutsättningar för arbete". 3.4.1 OSK:$ yttrande över statens arbetskliniksframställning Enligt OSK.s mening bÖr dat av statens arbetsklinikberörda sekretess-behovet inte tillgodoses genom en särskild bestämmelse inuvarande sekretesslag. Goda skäl kan visserligen anföras för ståndpunkten atthandlingar som lämnar upplysningar om enskildas personliga förhållandan iärenden röranda arbetsprövning i viss utsträckning undantas från offentlighet.Behovet av ett utbyggt sekretesskydd bör emellertid enligt prövas i sambandmad behandlingen av kommitténs kommande betänkande. Som skäl för detta anför OSKbl, a, att vad som föranlett klinikens framställning är en utvecklingsom ger skäl att helt allmänt sätta lämpligheten av sekretesslagens dispositionpå dat aktuella området i fråga, påpekar i det avseendet att ett alltstarkare samband har uppkommit mellan vårdområdet i vidsträckt bemärkelse, somi sekretesshänseende har reglerats genom en efterhand alltmera svåröverskådligutbyggnad av 14 §, och den tidigare från detta område principiellt friståendearbetsförmedlingsverksamheten, 3.4.2 Yttrandena över landstingsförbundets framställning framställning tillstyrkes av samtligaremissinstanser utom , som under hänvisning till sitt nyssnämnda yttrandevidhåller uppfattningen att en partiell lagändring inte bör genomföras utan attfrågan om ett utbyggt sekretesskydd bör prövas i samband med behandlingen avkommitténs kommande betänkande. Vad som anförts i ärendet ger enligt intevid handen att den nuvarande avsaknaden av sekretesskydd medfört sådanapåtagliga olägenheter att en partiell lagändring nu framstår som oundgänglig. Enligt TCO bör det utvidgade skyddet inte regleras genomen särskild paragraf. 1 stället bör en utvidgning göras av de i 14 § förstastycket sekretesslagen uppräknade handlingarna. Kretsan av handlingar bör bestämmasså att inte endast de med landstingsförbundets framställning avsedda omfattasdärav utan också sådana handlingar, som av andra orsaker tillkommit i anledningav prövning rörande en persons möjligheter att fungera på arbetsmarknaden. 4 Sekretesskyddet för handlingar rörande imedicin Ett av de s. k. nobelprisen dat i fysiologi ellermedicin utdelas av . Enligt Nobelstiftelsensgrundstadgar, som anger stiftelsens ändamål och förvaltning, fullgöresinstitutets uppdrag av dess medicinska fakultet. Liksomövriga svenska nobelprisutdelare och Svanska har att utse en nobelkommitté för att avge utlåtande ifråga om prisutdalningan. Enligt stadgan med särskildabestämmelser angående utdelning ganom "" av pris från m. m. skall denna kommitté varjeär till de personer, som enligt närmare bestämmelser härom i nyssnämnda stadgaär behöriga att väcka förslag till prisutdelning, sända ut en inbjudan att föredan 1 februari följande år inkomma med motiverat förslag till pristagare. Deförslag som avgetts av behöriga personer läggs jämte enpromemoria fram för fakulteten av kommittén. Kommittén beslutar vidare vilkabland da föreslagna arbetena som bör underkastas särskild prövning samtföranstaltar om sådan. Detta kommitténs beslut delges före april månads utgångfakulteten som därefter har att avgöra om något ytterligare arbete skallunderkastas särskild prövning. Inom september månad skall nobelkommittén lämnautlåtande och förslag rörande prisutdelning och före oktober månads utgångskall fakulteten i sin tur avgöra frågan om prisutdalning. Enligt 10 § i grundstadgar får talan inteföras mot prisutdelares baslut i fråga om prisutdelning. Har skiljaktiga meningarförekommit får de inte tas till protokollet eller i övrigt yppas.Bestämmelserna i 10 § anses ge uttryck för att handlingar rörande utdelande av nobelprisinte får lämnas ut till utomstående. Härvidlag intar emellertid karolinskainstitutet en särställning i förhållande till övriga prisutdelare. är en statlig myndighet i TF;s bemärkelse är handlingar som harkommit in till eller upprättats hos institutet offentliga i den månbestämmelser i sekretesslagen inte skapar sekretesskydd för dem. Frågan ommöjlighet för prisutdelare att till utomstående lämna ut handlingar rörandeutdelande av har aktualiserats av som i skrivelseden till Kungl, Maj:t hemställt om godkännande av ändrad lydelse av10 § i grundstadgarna. Enligt den nya lydelsen - som avses skola gälla ocksåmed avseande på får inkommet förslag till prisbelöningsamt utredning och utlåtande i fråga om prisutdelning inte yppas. Har vid prisutdelaresbeslut om prisutdelning förekommit skiljaktig mening, får den enligt den nyalydelsen inte tas till protokollet eller i övrigt yppas, Prisutdelare får dock,efter prövning i varje särskilt fall, för lärdomshistorisk forskning medgetillgång till material, som har legat till grund för prisbedömning och beslut.Sådant medgivande får lämnas tidigast efter ifrågavarande prisbeslut. Prop,1974:103 18 5.1 Sekretesskyddet för upptagningar av dialekter ochfolkminnen m, m. Den i 2 kap, TF fastslagna offentlighetsprincipen omfattars, k, allmänna handlingar. Av 2 kap. 2 § första stycket framgår när handling äratt anse som allmän. Begreppet handling definieras däremot inte i TF. Genom ennyligen genomförd ändring i 2 kap, TF har emellertid, med tillämpning fr, o. m.den 1 juli 1974, slagits fast att kapitlets bestämmelser om handling skalltillämpas också på upptagning för automatisk databehandling eller annanupptagning som kan läsas eller avlyssnas endast med tekniskt hjälpmedel. De nyabestämmelserna i 2 kap. TF innebär vidare att reglerna om utlämnande av allmän handlingoch avskrift eller kopia av sådan blir tillämpliga också på sådana tekniskaupptagningar i den mån de är att betrakta som allmänna handlingar. Dialekt-och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv (DOVA) är enstatlig myndighet. Som sådan är DOVA underkastad principen om allmännahandlingars offentlighet. Den nämnda ändringen i TF, som antogs som vilande av1973 års vårriksdag, har aktualiserat frågan huruvida av DOVA i vetenskapligtsyfte gjorda upptagningar av dialekter, folkminnen, visor och folkmusik skallvara omfattade av offentlighetsprincipen och alltså tillgängliga för envar. Isamband med riksdagsbehandlingen av prop. 1973:15 med förslag bl. a, till lagom ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärligaverk framhöll sålunda LU att da nya reglerna i TF om tekniska upptagningar kankomma att äventyra DOVA:s framtida verksamhet och att det föreligger ettangeläge) skyddsbehov för DOVA:s upptagningar som inte kan tillgodoses på annatsätt än att inskränkningar görs i offentlighetsprincipen. I enlighet med LU:shemställan uttalade att förslag om sådana inskränkningar ioffentlighetsprincipen borde föreläggas före den . Under hänvisning till vad har uttalat har DOVAhemställt om ändring i sekretesslagen (1937:249) och också lagt fram förslagtill regler i ämnet. Frågan har därefter behandlats i en inom justitiedepartementetutarbetad promemoria, som har varit föremål för remissbehandling. I departementspromemorian föreslås att det i en särskildparagraf i sekretesslagen förs in bestämmelser som innebär att det skapas skyddför upptagningar av dialekter, folkminnen, visor och folkmusik. Samtligaremissinstanser har tillstyrkt eller lämnat utan erinran att det genombestämmelser i sekretesslagen skapas möjlighet att garantera dem som ställersig till förfogande för sådana upptagningar att upptagningarna i den mån de äratt betrakta som allmänna handlingar inte blir allmänt tillgängliga. Också jaganser det angeläget att det föreliggande behovet av skydd tillgodoses. Somriksdagen funnit och som också anges i promemorian kan detta inte ske på annatsätt än att inskränkningar i offentlighetsprincipen genomförs. Jag förordardärför att sekretesslagen kompletteras med bestämmelser som innebär att material som har Prop,1974:103 19 insamlats i verksamhet sådan som den av DOVA bedrivna kanhemlighållas om det behövs av hänsyn till privatlivets helgd, I den i promemorian föreslagna bestämmelsen anges kretsenav allmänna handlingar som kan hemlighållas som handlingar av dialektologiskteller etnologiskt innehåll, vilka av myndighet upprättats eller införskaffatsför vetenskapligt ändamål. Bestämningen överensstämmer i stort sett med den avDOVA föreslagna. Bland remissinstanserna har bl. och funnit det otillfredsställande att vad som inte får lämnas utanges som handling. I stället bör enligt dem samma uttryck som i TF, dvs,upptagning, användas. Som anges i promemorian innebär den lagstiftningstekniksom företrädesvis har kommit till användning i sekretesslagen att sekretesskyddethar knutits till viss handling. De nya bestämmaisarna i 2 kap. TF innebär atttekniska upptagningar i princip jämställs med handlingar. En följd av detta äratt de inskränkningar i rätten att få ta del av allmänna handlingar som anges isekretesslagen kommer att avse såväl handlingar i traditionell bemärkelse somsådana upptagningar. Som har föraslagits i promemorian bör denna systematikföljas också i detta sammanhang. Härigenom klarläggs också att bestämmelsernaomfattar inte bara tekniska upptagningar utan också uppgifter i handlingar av sedvanligtslag, och författarförbundet har av vad jag anfört ianslutning till de nya bestämmelserna i 2 kap. TF (prop. 1973:33 s. 75), dragitdan slutsatsen att de upptagningar som TF i sin nya lydelse avser är sådana somrymmer ett till läsbar form överförbart innehåll av uppgifter och information.Man efterlyser på denna grund ett klarläggande uttalanda av innebörd att renamusikinspelningar aldrig skall kunna hänföras till begreppet allmännahandlingar. Begreppet teknisk upptagning har inte definierats genom denya bestämmelserna i , Då jag i prop. 1973:33 (s, 75) uttalade att medupptagning avses själva informationsinnehållet, dvs, den uppgift som liarfixerats på det tekniska mediet, avsåg jag inte heller att ge an uttömmandebeskrivning av upptagningsbegreppet. Uttalandet får i stället ses mot bakgrundav det i sammanhanget förda resonemanget om svårigheterna att ge begreppetupptagning en helt och hållet konkret innebörd, motsvarande begreppet handling.Bristen på uttömmande definitioner kan visserligen göra det svårt att inom det områdedär offentlighatsprincipen är tillämplig dra gränserna mellan olika former avupptagningar och mellan upptagning och handling i traditionell bemärkelse. Somjag framhöll i prop. 1973:33 (s, 76) är emellertid dessagränsdragningssvårigheter utan betydelse eftersom samma offentlighetsregler sålångt möjligt skall tillämpas i samtliga fall. Vad gäller den yttra avgränsningen av området föroffentlighetsprincipens tillämpning torde .enighet råda om att t, ex. ettblankt pappersark eller magnetband inte är en handling resp, en upptagning. Medhänsyn till syftet bakom offentlighetsprincipen möjligheten till insyn i ochkontroll av myndigheternas verksamhet måste emellertid motsatsen Prop,1974:103 20 anses gälla så snart arket allar bandet försetts med någottanke- eller informationsinnehåll. Huruvida detta innehåll har klätts i ordeller bild eller getts en musikalisk gestaltning bör därvid inte varaavgörande. Inte heller bör avgörande vikt fästas vid det sätt på vilkettankeinnehållet dokumenterats, dvs, om det skett medelst tecken på en handlingi traditionell mening eller på annat sätt. Jag kan sålunda inte dela den avSTIM och framförda uppfattningen att rent instrumentalainspelningar inte bör kunna omfattas av reglerna om allmänna handlingarsoffentlighet, 1 klarhetens intresse vill jag tillfoga att vad jag nu har sagtsjälvfallet tar sikte på vad som är aktuellt i nu förevarande sammanhang, nämligenoffentlighetsprincipens tillämpningsområde, och inte berör frågan i vad månsådana inspelningar är skyddade inom ramen för den upphovsrättsligalagstiftningen. Somframgår av det sagda anser jag, i likhet med vad som föreslås i promemorian,att sekretesskyddet bör knytas till begreppet aUmän handling och därigenom, medden utformning TF nu har fått, omfatta både upptagningar som dokumenterats ihandlingar i traditionell mening och tekniska upptagningar. Också det sättvarpå kretsen av handlingar och därmed tekniska upptagningar angetts ipromemorieförslaget finner jag i huvudsak tillfredsställande. Jag kan såledesinte instämma i den under remissbehandlingen framförda anmärkningen att maninte bör ställa upp något krav på att handlingarna i fråga har upprättats ellerinförskaffats för vetenskapligt ändamål utan att det bör vara tillräckligt attdetta har skett för myndighetens samlingar.