prop · FX0332 · 1974-12-31 00:00:00 — Gruvinnehavaren skall ersätta kostnaderna vid fördelningen. Erläggesicke ersättningen jämte ränta inom föreskriven lid, skall överexekutor efterframstäUning av den ersättningsberättigade vidtaga behövhga åtgärder för altuttaga medlen hos den betalningsskyldige. Överexekutor kan också efterbergmästarens hörande förordna att gruvarbetet skall inställas till dessersällnmgen erlagts. Förändringarmed avseende på utmål Sedanutmål erhålhls gäller bestämmelserna ovan i detta kap. i tillämpliga delar, omgruvinnehavaren önskar 1. utvidga eUer minska utmåleteller reglera dess gränser, 2. taga i anspråk ytterligare markinom utmålet för arbete ovan jord enligt 23 § eUer få mark anvisad utanförulmålet enUgt 24, 3. till jordägaren avstå mark somtidigare lagils i anspråk för ändamål som avses under 2. Vidutvidgning eUer minskning av utmål skall dock ej tillämpas bestämmelsen i 20 §att utmål skaU innesluta minst ett på det inmutade området beläget ställe, därinmutningsbar fyndighet påvisats. Vid reglering av utmål skall gränsema pådjupet räknas på det sätt som tiUämpades vid utmålets tUlkomst. Beträffandeutläggning av utmål utanför det förut utmålslagda området skall, sedanundersökningstiden utgått, hinder enhgt 2 kap. 2 § första stycket 111 och 13samt 3 § gälla även om det tUlkommit efter mutsedelns utfärdande. Kommerskollegiumäger på ansökan förordna alt utmål, som gränsar inlUl varandra, för gemensamgruvdrift sammanlägges till ett utmål. Sådant utmål får omfatta större ytviddän som annars är tillåtet. Giltighetstiden för utmålet bestämmes till denlängsta tid som återstår för något av de utmål som sammanlägges. Kommerskollegiumäger också på ansökan medge att elt utmål uppdelas i två eller flera utmål. Omsättet för verkställigheten av sådan uppdelning förordnar kommerskollegium. Vidsammanläggning eller uppdelning ' av utmål skall ulmålsgränsema på djupeträknas på det sätt som urspmngligen tiUämpals. Statens rätt till andel i gruvföretag Skerinmutning av annan än staten, får staten i och med utmålsläggningen andel igravförelagel med hälften (kronoandel), såvida staten icke senast vidutmålsförrättningen avstått från sådan andel. Anmälanom avstående av kronoandel som ej sker vid utmålsförrättningen skall görasskriftligen hos bergmästaren. I sådant fall skall bergmästaren genast sändameddelande tUl inmutaren om anmälningen. Harstaten ej senast vid utmålsförrättningen avstått från kronoandel, skaU statenersätta inmutaren hälften av dennes utgifter för jordlösen Prop, 1974: 32 249 ochannan ersättning enligt 4 kap. 26 § i samband med utmålsläggningen samt förförrättningen och fördelning av ersättningsmedel. Harinmutaren tUlhörig mark vid utmålsläggningen tagils i anspråk för gruvdriftenär staten också skyldig all i förhållande lUl sin andel ersätta inmutarenhärför enligt de i 4 kap. 27 § föreskrivna gmndema. Uppstårtvist om vilket belopp staten enligt vad nu sagts har att ersätta inmutaren,skall vad i 3 kap. 7 § föreskrives för där avsedd tvist äga motsvarandetUlämpning. Iövrigt gäller beträffande förhåUandet mellan staten såsom innehavare avkronoandel och inmutaren bestämmelsema i 6 kap. 1 § tredje stycket och 8 kap. Statenäger överlåta eUer upplåta kronoandelen eller del därav till annan. Rätt till brytning inom utmålet. Sedanutmål blivit anvisat, äger den eller de som har del i fyndigheten (gruvinnehavaren)rätt alt liU utgången av tjugofemte året efter del, vamnder utmålsförrättningenavslutades, bryta och tUlgodogöra sig aUa inmutningsbara som finnesinom utmålet. Ickeuppfordrade inmutningsbara som härrör från äldre gruvbrytning samtuppfordrade inmutningsbara som kvarligger inom ulmålet på löst marktUlfaller gruvinnehavaren, i den mån de icke enligt 7 kap. 3 § får föras bortav förre gravinnehavaren. Gruvinnehavaren får dock ej tUlgodogöra sig varp somär föremål för rätt på grund av särskUd inmutning enligt äldre förfatlnhig. Underimdersökningstiden bratiia inmulningsbara som ej använts enligt 3 kap.3 § skall efter utmålsförrättningen tUlfalla inmutaren. Staten äger dockerhålla hälften av dylika , om begäran därom framstäUts senast vidutmålsläggningen och staten ej avstått från kronoandel. Gravinnehavarenfår inom ulmålet bryta icke inmulningsbara mineraliska ämnen i den mån detbehövs för att ändamålsenligt bedriva gravarbetet i fråga om de inmutningsbaramineralen. Avde icke inmulningsbara mineraliska ämnen som brUtils före eller efterutmålsläggningen får graviimehavaren använda vad som behövs vid gravarbelelsamt dessutom tUlgodogöra sig allt som ej kan avskUjas från de inmutningsbaramineralen förrän vid anrikning eller därmed liksläUt förfarande.Gravinnehavaren får även i övrigt tillgodogöra sig icke inmulningsbaramineraliska ämnen, såvida jordägaren icke efter tUlsägelseavhämtar dem mot erläggande av därpå nedlagda kostnader. Uppslår tvist ombeloppet av sådan gottgörelse äger bestämmelserna i 3 kap. 7 § motsvarandetUlämpning. Parterna skall dock själva vidkännas sina kostnader förskiljedomsförfarandet och betala vardera halva kostnaden för skUjemännenssammanträde. Tiden för avhämlandet räknas vid tvist varom nu är fråga från delgottgörelsens belopp slutiigt beslämts. Prop, 1974: 32 250 denna paragraf föreskrives om rätt för gruvinnehavaren all tillgodogöra sigicke inmulningsbara minerahska ämnen gäller icke ämnen som avses med uranlagen,såvida det ej är fråga blott om alt taga ut material ur fyndighet för analyseller anrikningsförsök. Jordägarenär berättigad alt av gruvinnehavaren erhålla en årlig avgäld motsvarande enprocent av värdet av alla inmutningsbara som brutits inom ulmålet ochuppfordrats. Avgälden beräknas dock ej högre än tUl ochskall upphöra alt utgå, sedan regelbunden brytning av inmulningsbara mineralpågått inom utmålet under sammanlagt . Sker sammanläggning eller uppdelningav utmål, är det utan verkan i de hänseenden varom nu är fråga. Finnes flerajordägare inom ulmålet, skall de ha del i avgälden efter sin del i jorden. Avgäldenskall betalas inom mars månad påföljande år till jordägaren eller,om flera jordägare finnes, tUl den person som de har alt utse. Uppslår tvist omavgäldens belopp, äger bestämmelserna i 3 kap. 7 § motsvarande tillämpning. Gruvinnehavarenfår icke använda ulmålet eller under jord för annat ändamål ängruvarbete och därmed sammanhängande verksamhet för produktemas tUlgodogörande.Ej heller får område, som han utom utmål fått sig anvisat enligt 4 kap. 24 §,användas för annat än där avsett ändamål. 1dagen får ulmålet användas på det sätt som anges i första stycket endast tillden del marken blivit inlöst. Gruvinnehavarenär skyldig att på område inom eller utom utmål, som tagits i anspråk förändamål som avses i första stycket, ensam hålla behövligt stängsel. Påansökan av gravinnehavaren eller delägare i gruvan äger kommerskollegiumförlänga gruvrältens giltighetstid i sänder. Harsökanden under gruvrältens löpande gUtighetstid eller del därav bedrivitregelbunden gruvbrytning inom utmålet eller inom utmålsfält vari utmålet ingår,skaU förlängning beviljas med . Förlängning som sagts skaU ocksåbeviljas, om sökanden under sagda lid verkställt undersökningsarbete av störreomfattning inom utmålet eller ulmålsfältel på område, som var ulmålslagt närarbetet utfördes, eller där utfört omfattande tillredningsarbeten elleranläggningar för upptagande av gruvdrift. Iannat fall än som avses i andra stycket skall frågan om förlängning prövas medhänsyn till del allmännas intresse att främja elt ändamålsenligt utnyttjandeav landets mineralliUgångar. Härvid skall särskUt beaktas å ena sidan, om andraän sökanden kan antagas vara beredda att undersöka eller bearbeta fyndighetenoch å andra sidan dennas värde såsom reserv för sökanden tillhörigtförädlingsverk eller gruvföretag samt de kostnader denne nedlagt på utmåleteller utmålsfältet. Prop,1974: 32 251 Kommerskollegiumäger på ansökan av gruvinnehavaren eller delägare i gruvan meddelaförhandsbesked, huravida planerade undersökningsarbeten, liUredningsarbelen elleranläggningar har sådan omfattning att arbetena, om de utföres, berättigar tUlförlängning enligl 5 § andra stycket. Förhandsbesked kan förbindas med devillkor som finnes påkallade. Ansökanom förlängning skall inges senast före utgången av gruvrältens löpandegiltighetslid. Besked över ansökan om förlängning eller förhandsbesked skallmeddelas av kommerskollegium , såvida ej sökanden begär alt beskedetuppskjutes. Är ansökan om förlängning vid periodens utgång beroende på prövningav högre myndighet, skall gruvrälten fortfara att gälla tUl dess ansökningenslutiigt prövats. Försvarsavgift samt förverkande av rätt till gruva, m. m. Gruvinnehavarenskall, vare sig arbete bedrives på utmålet eller icke, efterdet varander utmålsförrällnmgen avslutades utge en årlig försvarsavgifl för varje hektar eller överskjutande del av hektar av utmåletsareal. Av avgiften tillfaller, med den jämkning som kan föranledas av andrastycket, hälften staten och hälften den jordägare på vilkens mark utmålet ärbeläget. Finnes flera jordägare inom utmålet, skall de ha del i avgiften eftersin del i jorden. Äger gruvinnehavaren mark inom utmålet, skall den andel iavgiften som tUlkommer honom icke ullagas. Omden andel i försvarsavgifl som för viss jordlott tillkommer jordägare ickeutgör helt Icrontal, skall överskjutande ören tillfalla staten. Uppgår andelenicke till , skall andelen i sin helhet lUlfalla staten. Avgiften skallförskottsvis senast den . föregående år inbetalas tillbergmästaren samt vara åtföljd av uppgift på namn och postadress beträffandedels gruvinnehavaren eller, om flera delägare i gruvan finnes,gruvföreslåndaren, dels de jordägare som enligt för gravinnehavarentillgängliga uppgifter är berättigade till andel i avgiften. Försummargruvinnehavaren att betala försvarsavgiften inom den i 1 § föreskrivna liden,skall han påföljande år till bergmästaren inbetala dubblabeloppet av vad han försummat alt betala. Vad som i enlighet härmed erläggesutöver avgift enligl 1 § skall fördelas såsom där föreskrives. Genombergmästarens försorg skall den i gravregislrel antecknade innehavaren avgruvan eller anmäld gravföreståndare personligen hadelgivils påminnelse om avgiftens erläggande, del belopp som skall inbetalas,tiden för inbetalningen samt påföljden om det försummas. Har delgivning skeltinom angiven lid men har del i påminnelsen angivna beloppet likväl ejinbetalats , är gruvrälten förverkad vid utgången av nämndadag, såvida bergmästaren meddelar beslut därom före årets utgång. 1974: 32 252 Beslutom förverkande skall delges den i gravregistret antecknade innehavaren avgruvan eller anmäld gruvföreståndare. Närrätt tUl gruva upphör enligt bestämmelsema i 6 kap. eller på grand av alträtten förverkats enligt 2 §, förlorar gravinnehavaren all rätt dels tUl deicke uppfordrade inmulningsbara som finnes inom utmålet vid tiden förupphörandet, dels till byggnader som gjorts för gruvans styrka och bestånd,dels lUl den mark som upplåtils för gruvdriften inom eller utom utmålet ochdels lUl stängsel som gruvinnehavaren varit skyldig alt hålla. Förgruvdriften gjorda anläggningar av armat slag än som avses i första stycketsamt ur gruvan uppfordrade inmutningsbara får avgiftsfritt kvarliggaför gruvinnehavarens räkning under högst efter gruvrältens upphörandeTiU det som icke förts bort inom nämnda tid har gravitmehavaren förlorat allrätt. Eftergravrättens upphörande är jordägaren berättigad att utan lösen förfoga över som varit upplåten för gravdriflen. Annan egendom till vilkengravinnehavaren förlorat sin rätt tUlfaller också jordägaren. För gravansstyrka och bestånd verkställda byggnader saml stängsel som avses i förstastycket skall dock utan lösen övergå till den som i laga ordning förvärvar rättatt bearbeta gruvan. Beträffande bralna inmutningsbara gällerbestämmelsema i 6 kap. 1 § andra stycket. Bestämmelsernai detta kap. avser det fall att två eller flera äger andel i samma utmål.Bestämmelserna i 39 §§ gäller endast i den mån delägama icke överenskommitannat. Förgruvans förvaltning skall delägarna utse en gruvföreståndare. Denneskall vara svensk medborgare och bosatt i riket. Gruvföreslåndarenskall vid föreskriven påföljd iakttaga vad som enligt 11 kap. eUerbestämmelser som utfärdats med stöd av denna lag åligger gravinnehavaren. Hanäger från delägarna fordra in de tillskott som behövs för detta samt förerläggande av försvarsavgift. Valav gravföreslåndare skall anmälas hos bergmästaren. Sker ej sådan anmälan eUerhar obehörig person utsetts tUl gruvföreståndare, är varje delägare ansvarigsåsom om han vore gruvans föreståndare. Minsten gång skall hållas stämma med delägarna. Därvid skall företagas valav gruvföreståndare samt frågor angående gravrörelsens bedrivande och andragemensamma angelägenheter. Stämmaskall utlysas av gruvföreslåndaren när denne finner del lämpligt samt närdelägare som tillsammans äger minst en fjärdedel i gravan skriftligen begär dethos gravföreståndaren. Finnes ej gruvföreståndare kan var och en av delägamautlysa stämma. Delägarnaskall kallas tUl stämma genom rekommenderade brev. Saknas kännedom om någondelägares namn och adress, skaU kallel- Prop.1974: 32 253 senföre stämman införas i tidning i orten och Post- och Inrikes Tidningar.Kallelse skall utfärdas före stämman. Vidomröstmng på stämma skall varje delägares rösttal beräknas efter den lott hanäger i gravan. Valavgöres vid lika röstlal genom lottning. Iandra frågor skall, dock med iakttagande av bestämmelserna i 57 §§, den menuigsom fått högsta rösttal eUer vid lika rösttal biträdes av ordföranden gällasom beslut för samtliga delägare. Lån får icke upplagas för delägarnasgemensamma räkning, om ej aUa samtycker tUl del. Villnågra delägare utföra undersökningsarbete på utmålet eUer påbörja eller utökabrytning, medan andra delägare önskar alt undersökning eller brytning skallske i mindre omfattning eller icke aUs, skall det större arbetet ske, om deförra innehar mmst hälften i gravan. Därvid skall dock de som begärt det störrearbetet ensamma svara för merkostnaden. Delägaresom erlagt merkostnad för brytning enligt första stycket skall tUlgodoräknastUl merkostnaden hänförlig del av den brutna malmen. VUldelägare som ej från början deltagit i det större arbetet eller i arbetetöverhuvud sedermera ansluta sig till detta, får det ske efter tillkännagivandepå stämma eller skriftlig anmälan hos gravföreståndaren. Sådan delägare ärskyldig alt i förhållande tUl sin lott i gruvan ersätta av det större arbetetpåkaUad merkostnad för tidigare anskaffad egendom eller nedlagd kostnad avföljande slag, nämligen 1. byggnader och andraanläggnuigar, maskiner, redskap, inventarier och förråd, som är nödiga ellernyttiga för fortsatt undersökning eUer gruvdrift, efter det värde egendomen delägarens anslutning till företaget. 2. utgifter lUl jordlösen ochannan ersättning enligt 4 kap. 26 § ävensom kostnader för utmålsförrättning ochfördelning av ersättningsmedel, 3. kostnader för sådana efter,utmålsförrättningen utförda undersöknings- och tillredningsarbeten som ärnödiga eller nyttiga för fortsalt undersökning eller gruvdrift (geofysiskamätningar, borming, schaklsänkning, ortdrivning och dylikt). Hardelägare tUlhörig mark tagils i anspråk för arbetet eller har därigenom eljestuppkommit skada för denne, är anslutande delägare även skyldig att iförhällande tUl sin andel utge ersättning härför efter de grunder som anges i 4kap. Uppståri fall som avses i 5 och 6 §§ tvist meUan delägama rörande avkastningensfördelnmg eller beloppet av tUlskott eUer ersättning skaU vad i 3 kap. 7 §föreskrives för där avsedd tvist äga motsvarande tUlämpning. Prop, 1974: 32 254 Delägaresom ulfört undersöknuigsarbete på utmålet skall på begäran tillhandahållaannan delägare resultatet av undersökningen. Underlåterdelägare alt betala tUlskott som infordrats av gruvföreslåndaren enligl 2 §eller som fordras för bestridandet av kostnaderna för undersökningsarbete ellergruvdrift i den mån dessa belöper på delägaren och har han, sedan den förbeloppels erläggande utsatta tiden gått ul, bevisligen erinrats om betalningensfullgörande men icke efter mottagandet av sådan erinran erlagtlUlskotlet, har han lUl övriga delägare förverkat sin lott i gruvan med vad därtillhör. I sådant fall är delägaren fri från att betala tillskottet. 9 kap.Övergång av rätt till gruva Avtalvarigenom rätt tUl gruva eller andel däri överlåtes upprättas skriftligen. Överlåtelsesom avses i första stycket gäUer ej mot överlålarens borgenärer, förränanmälan om överlåtelsen gjorts enligl 2 §. Harrätt till gruva eller andel däri övergått till ny innehavare, är denne skyldigall skriftligen anmäla förvärvet hos bergmästaren. Make som tUlskiftats sådanrätt vid bodelning är skyldig alt göra anmälan endast om rätten förat tillhörtandra maken. Anmälanskall ske efter det alt rätten övergick lUl ny innehavare. Förarvinge eller universell testamentstagare räknas liden för anmälan, om förlottens bestämmande fordras bodelning eUer skifte, från det sådan förrättninghöUs eller av skiftesman verkställt skifte vimnit laga kraft, men i annat fallfrån det bouppteckningen avslutades. För testamentstagare skall tiden föranmälan icke i något fall börja löpa innan testamentet vunnit laga kraft. Näranmälan göres, skaU fångeshandlingen företes i huvudskrift saml en bestyrktavskrift inges för alt av bergmästaren bevaras för framtiden. Harfångeshandling ej föreletts eller har Konungens tUlstånd lUl förvärvet ejerhållits, när sådant erfordras enhgt särskUda bestämmelser, skallbergmästaren förklara anmälan utan verkan. I annat fall skall bergmästaren göraanteckning om anmälningen i gravregislrel och förse fångeshandlingen med bevisdärom. Bestämmelsemai 1 ocn 2 §§ äger motsvarande tiUämpning, när nyttjanderätt till gravaupplåtits åt annan eller övergått tiU ny innehavare. 10 kap.Inlösen av rätt till gruva Ärutmål, som hgger nära varandra, i olika innehavares hand och innebär ettgemensamt utnyttjande av utmålen väsentlig teknisk och Prop, 1974: 32 255 ekonomiskfördel vid tillgodogörande av fyndigheterna, äger Konungen, om det är till gagnfrån allmän synpunkt och erforderligt för att få till stånd ändamålsenliggruvdrift, efter ansökan berättiga innehavare av minst hälften i ett av utmålenall lösa annat av ulmålen med vad som hör till gruvrätten eller delägares andeli sådant utmål. Inlösen får dock ej ske av utmål som är föremål för regelbundengruvbrytning eller ingår i utmålsfält där utmålets innehavare bedriver sådantarbete. VUl flera lösa, äger den företräde som bedömes äga de bästaförulsältningama all idka gruvdrift på platsen. Finnesdel vara av synnerlig vikt från allmän synpunkt alt viss mineralfyndighelundersökes eller bearbetas eller att fyndighet utnyttjas på annat sätt eller istörre omfattning än tidigare och vinnes härigenom lUlika väsentlig teknisk ochekonomisk fördel, äger Konungen, om del behövs för tUlgodoseende av allmänlintresse som nämnts, med samtycke förordna att utmål avseendefyndigheten med vad som hör till gruvrälten eller delägares andel i sådantutmål skall mot lösen avslås till den Konungen bestämmer. Iförordnande om räll till inlösen skaU anges de allmänna förutsättningarbeträffande ulnyltjandel av inlöst rättighet som legal till grund för beslutet. Angåendeinlösen och ersättning enhgt detta kap. gäller de allmänna bestämmelserna ilagen om expropriation i tillämpliga delar, i den mån annat ej är särskUtföreskrivet. Medföravstående av gruvrätt enligt 1 § all annan innehavaren tillhörig egendomkommer att undergå synnerlig minskning i värde, skall på dennes begäran ävensådan egendom lösas. LöseskiUing för utmål medvad som hör till gruvrätten eller för andel i utmål skall motsvara rättighetensvärde och bestämmas så, att den anses skäUg även med hänsyn till denrationaliseringsvinst som kan uppkomma vid det avsedda utnyttjandet avfyndigheten. Om icke särskUda omständigheter föranleder annat, fårlöseskiUingen ej bestämmas till lägre belopp än som motsvarar nedlagdakostnader för inmutning och utmålsförrättning saml jordlösen och annanersättning erUigt 4 kap. 26 § gruvlagen ävensom kostnaderna förundersöknings-och tUlredningsarbeten som utförts inom utmålet eller, föreutmålsläggningen, inom del inmutade området och för anläggningar som hör tUlgruvegendomen, i den mån arbetena och anläggningama är tUl nytta för denlösande. Harulmålet ej undersökts i sådan omfattning all fyndighetens storlek ochbeskaffenhet kan bedömas med tUlräcklig säkerhet, kan löse-skillhigen, tUl dendel den avser själva fyndigheten, bestämmas att utgå såsom en årlig avgäld. Påyrkande av den som avslår rättigheten skall så ske, såvida det ej är uppenbartalt utredningen är tillräcklig för slutlig prövning av ersättningsfrågan.Avgälden skall utgå dels såsom en fast årlig avgift och dels i form av enproduklionsavgifl beräknad i förhållande till mängden eller värdet av demineral som brytes inom utmålet och uppfordras. 1974: 32 256 tenför visst år får avdragas den fasta avgiften för året. Gmndema för avgäldenfaststäUes i sänder. Under näst av varjetjugoårsperiod, räknat från beslutet om avgäldens fastställande, äger varderaparten påkalla ny prövning av grunderna för avgälden under nästföljandetjugoårsperiod. Har ej talan om sådan prövning anhängiggjorts hosexpropriationsdomstolen inom den angivna liden, skall avgälden för följandeperiod utgå efter oförändrade grunder. Uppslår tvist om beloppetav avgäld som enligt faststäUda grander skaU utgå , ägerbestämmelserna i 3 kap. 7 § motsvarande tillämpning. Har avgäld beslämts enligt4 § andra stycket och vinnes sedermera genom undersökningsarbeten, i sambandmed gruvdrift eUer eljest sådan kännedom om fyndigheten att dess storlek ochbeskaffenhet kan bedömas med tillräcklig säkerhet, äger vardera parten påfordraatt avgälden skall upphöra och frågan om löseskiUingen, såvitt avser rättighetensåterstående värde, slutligt avgöras. Har regelbunden gruvdrift pågått inomulmålet under sammanlagt , äger part påfordra alt så sker, såvidadet ej är uppenbart all fyndighetens storlek och beskaffenhet ännu icke kanbedömas med tillräcklig säkerhet. Talansom avses i första stycket föres vid expropriationsdomstolen. Har lalan väcktsav den som avstått rättigheten äger den lösande påfordra att intUl tvåtredjedelar av lösenbelopp, som kan bestämmas vid sådan prövning, skaU erläggasunder en tidsrymd av högst medelst årliga annuiteter, bestämda sålundaatt däri ingår även ränta som i varje fall finnes skälig. Överlåtes gruvrätt,beträffande vUken föreligger rätt tUl avgäld enligl 4 §, gäller bestämmelsernai 4 och 5 §§ i förhållande tUl den nye innehavaren. Överlåtaren blir dock ejfri från ansvar för fullgörandet av förpliktelser enhgt sagda paragraferförrän nye innehavaren ställt säkerhet som avses i 11 §. Upphör gravrält,beträffande vUken rätt till avgäld som avses i första stycket föreUgger, lUlföljd av att den lösande eller annan innehavare av den inlösta rättighetenförsummat vad han skäligen bort iakttaga för alt bevara gravrälten, är den somavstått rättigheten berättigad till ersättning av den försumlige för denförlust som härigenom tUl-skyndats honom, om han instämmer sin talan tillexpropriationsdomstolen från det gruvrälten upphörde. I mål angående inlösen avgravrätt är den lösande icke skyldig att svara för kostnad, som motparten imålet nedlagt på undersökning av den fyndighet rättigheten avser, i vidare månän arbetet uppenbarhgen är tUl nytta för den lösande. Imål om ny prövning av gnmderna för avgäld enligt 4 § andra stycket och målenligt 5 § eUer 6 § andra stycket äger domstolen, om särskUda omständigheterföranleder det, förordna att den som avstått rättigheten själv skaU vidkännassina kostnader på målet vid expropriationsdomstolen. Målom inlösen eller ersättning enligt detta kapitel upplages avexpropriationsdomstolen i den ort där utmålet är.