prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Vidareföreslås att bidrag skall utgå till skogsvägbyggnad i . Förslag om intensifierad skogsvård i avses läggas fram förvårriksdagen. Landningarna avsvenskfångad fisk har minskat, medan fångstvärdet varitrelativt oförändrat. Utvecklingen tyder emellertid på en vissökning av fångstmängden och fångstvärdet. Bl.a. en internationellt tUltagande knapphet på fisk har lett tUl att marknadennu kännetecknas av stora prisökningar. Värdet av de svenska fisklandningarnasåväl i som utomlands har ökat. En förbättring av fiskarnas inkomstersynes därför sannolik. Inomfiskerinäringen har konsolideringen av fiskeföretagen fortsatt. Under budgetåret1973/74 får statliga lånegarantier på sammanlagt 20 milj. kr. lämnas för dettaändamål. Statliga kreditgarantier får jämsides med lån från en särskild lånefond lämnas även för lån tUl fiskets berednings-och konservindustri. Vidare utgår statliga fiskerilån för rationaliseringsåtgärder med 9 mUj. Bidrag och lån haräven ställts tUl förfogande för fiskare som drabbats ekonomiskt tUlföljd av förbudet mot sUlfiske i Nordsjönoch Skagerak under vissa delar av året. För nästa budgetårföreslås stödåtgärder av samma omfattning som innevarande budgetår. En ny utredninghar tillsatts med uppgift att utreda fiskelagstiftningen. Utgångspunkten förutredningens arbete skall vara att främja fritidsfisket somyrkesfisket skall ges goda möjligheter att bestå som näring. Prop.1974:1 Bilaga 11 6 Genom den nya livsmedelslagen har möjhgheterna vidgatsatt vidta åtgärder för att förbättra livsmedelshygienen och att hindraolämpliga tillsatser i livsmedel. Ökade möjligheter kommer vidare successivtatt ges för konsumenterna att avgöra livsmedlens kvalitet och näringsvärdegenom hållbarhetsmärkning, innehåUsdeklaration, varumärkning m. m. GenomtiUkomsten av har resursema för livsmedelskontrollenförstärkts kraftigt. För nästa budgetår föreslås viss ytterligare förstärkningav verkets resurser för importkontroll samt av verkets livsmedelslaboratoriumoch toxikologiska laboratorium. riksdag har antagit ändrade grunder för distriktsveterinärorganisationen.Statsmakternas beslut innebär bl. a. att antalet tjänster inomdistriktsveterinärorganisationen ökar med 25. Vidare reduceras kostnaderna fördjursjukvård för avlägset boende djurägare. Utredningen om kontrollanstalterna på jordbruketsområde har avgett betänkande om den framtida växtskyddsverksamheten.Proposition kommer att föreläggas vårriksdagen med förslag till riktlinjer förväxtskyddsverksamheten. I avvaktan på denna proposition och de vidare förslagsom utredningen kan komma att framlägga föreslås inte några resursförstärkningarvid dessa anstalter. Utbildningen och forskningen samt försöksverksamhetenpå jordbmkets, trädgårdsnäringens, skogsbrukets och veterinärmedicinensområden har erhållit betydande resursförstärkningar. Anslagentill dessa ändamål föreslås för nästa budgetår uppgå till ca 255 milj. kr.,vilket innebär en ökning med drygt 35 milj. kr. Vad gäller forsknings-ochförsöksverksamheten på nämnda områden föreslås en extra förstärkning. I frågaom sker en förstärkning av bl. a. den byggnadstekniskautbildningen. a. ytterligare utbildnings- ochforskningsresurser till följd av beslut angående inrättande av enfältstation i . I enhghet med samma riksdagsbeslut utökashusdjursförsöksverksamheten vid , vilket innebär bl. a. atten ny försöksstation förläggs till . För att öka kännedomen omskogstillståndet och dess förändringar föreslås en uppräkning av medlen tillskogshögskolan i syfte att utöka och förbättra den löpande riksskogstaxeringen.Alnarpsinstitutet föreslås ingå i lantbmkshögskolan såsom en institution inomdenna. Under åttonde huvudtiteln har anmälts frågan om principerför statligt stöd tUl universitetsrestauranger. I överensstämmelse med dessaprinciper har anslagen till jordbmkets högskolor räknats. Arbetet med att förse högskolorna med ändamålsenligalokaler har fortsatt . Byggnadsarbeten för ca 120 milj. kr. naste året påbörjats eUer varitunder utförande. För nästa budgetår föreslås ett anslag till byggnadsarbetenvid jordbrukets högskolor m. m. av 50 milj. kr. För inredning och utrustning avlokaler vid jordbrukets högskolor beräknas ett anslag av 18 milj. kr. Miljövårdensfrämsta uppgift är att skapa och garantera en livsvänlig miljö åt nuvarande ochkommande generationer. Därför måste mUjö-förstörelsenhejdas och förstörd miljö åter ges en acceptabel kvalitet. För att dettamål skall nås krävs en aktiv miljöpolitik och ett nära samarbete mellan stat,kommuner, näringsliv och enskilda. Men det är inte tillräckligt med mUjövårdandeinsatser inom de egna nationsgränserna. MUjöproblemen känner ingaterritoriella, gränser. Därför är ett nära samarbete mellan ländernanödvändigt. På olika områden har ett sådant samarbete utvecklats. Inte minstgäller detta det av beslutade miljövårdsprogrammet (UNEF). När det gäller detsvenska miljövårdsarbetet har ansträngningarna attförstärka miljövårdens medel lagstiftning, administration, forskning,ekonomiska stimulansbidrag osv. trädde en ny lagstiftning omkontroll av hälso- och miljöfarliga varor i kraft. Lagen innehållerbestämmelser om bl.a. tillverkning, försäljning, annan hantering och import avhälso- och miljöfarliga varor. Genom den nya lagstiftningen får samhälletökade möjligheter att utöva en effektiv kontroll över hanteringen av olikakemiska varor och att ingripa för att förebygga skador. För prövning av frågorom hälso- och mUjöfarliga varor har inrättats en till statens naturvårdsverkknuten produktkontrollnämnd. harockså trätt i kraft en rad inom ramen för arbetet med den fysiska riksplaneringen beslutade och för miljövårdsarbetet betydelsefullaändringar i naturvårds-, byggnads- och expropriationslagstift-ningen.Möjligheterna att reglera täktverksamhet har förbättrats genom under åretbeslutade ändringar i naturvårdslagen. Ändringar har genomförts också imiljöskyddslagstiftningen i syfte att bl. a. underlätta tillsynsorganensarbete. har vidare beslutat om ny lagstiftning om ansvarighet for oljeskador till sjöss,samhällets räddningstjänst och transporter av farligt gods på väg. Under de senaste årenhar betydande statsbidrag utgått till kommunernas och industrins investeringari reningsanläggningar och andra mUjövårdande åtgärder. Denna intensifieradesatsning har varit motiverad såväl frånmiljövårdssynpunkt som ay sysselsättningsskäl. Under budgetåren 1971/72och 1972/73 har sammanlagt 1 175 milj. kr. anvisatsför bidrag till kommunala reningsverk och miljövårdande åtgärder inomindustrin. 1974:1 Bilaga 11 8 Också under innevarande budgetårhar beslutats om förhöjda statsbidrag till kommunala och industriellamiljövårdsinvesteringar. För arbeten som påbörjas den 16 oktober1973den kan bidrag utgå med när det gäller kommunala reningsverkhögst och när det gäller miljövårdsåtgärder inom industrin högst . Förförhöjda bidrag har anvisats sammanlagt 170 milj. kr. Till följd bl. a. av den intensifieradebidragsgivningen har betydande begränsningar av utsläppen av förorenandeämnen från äldre industrianläggningar uppnåtts. När det gäller tätorternasavloppsrening har också stora förbättringar uppnåtts. Den 1 juli 1973beräknades sålunda av tätortsbefolkningen vara anslutna till reningsverkmed kemisk rening, till reningsverk med biologisk rening och tillreningsverk med mekanisk rening medan saknade rening. Motsvarande kan beräknas tiU , , och . Ansträngningarna attfå till stånd ytterligare reningsverk med effektiv rening måste emellertidfortsätta med inriktning på att målet för den första saneringsetappen skallkunna uppnås, dvs. att tätorterna får en tiUfredsställandeavloppsrening. Avfallsproblemensamt frågan om återvinning av avfallsprodukter har kommit att framstå som ettpar av de viktigaste miljöfrågorna. Kraftfulla insatser för att kommatillrätta med dessa problem krävs såväl av stat och kommuner som avnäringslivet. Målet måste vara att så långt det är möjligt begränsaavfallsmängderna, förbättra omhändertagandet av avfall samt öka återvinningenav råmaterial och energi ur avfallsproduktema. Ökade statliga bidrag harlämnats till investeringar i anläggningar för behandling av avfall. Forskningenkring avfallsfrågorna och återvinningsproblematiken har vidare intensifierats. Som en viktig delav miljöfrågorna ingår säkerställandet av områden för allmänhetens rekreation och friluftsliv samt för kulturella ellervetenskapliga ändamål. Ett ökat antal sådana områden har säkrats underdet och f. n. är områden med en total areal av närmare 250 000 haskyddade i form av naturreservat. Ökade insatser görs också för att genom olikaskötselåtgärder göra dessa områden mera tillgängliga för allmänheten. I form avberedskapsarbeten görs betydande insatser i landskapsvårdande syfte. /73 beräknas sådana arbeten ha utförts tUl en total kostnad avca 100 milj. kr. Också idrotts-och friluftsanläggningar har i stor omfattningutförts såsom beredskapsarbeten . Totalkostnadenberäknas till närmare 100 milj. kr. Flera utredningarinom miljövårdsområdet har avlämnat sina förslag. Miljökontrollutredningenhar lagt fram förslag om ett informationssystem på miljövårdsområdet.Förslaget syftar till att effektivisera och systematisera arbetet meduisamling, bearbetning, sammanställning och 1974:1 Bilaga 11 9 analys av data rörande olikamiljöförhållanden för att ge myndigheter och andra större möjligheter att följaoch kontrollera utvecklingen inom miljövården.Proposition i anledning av utredningens förslag avses senare läggas framför vårriksdagen. I anslutning därtill kommer också att behandlas en nyligengenomförd översyn av organisation. Kommittén förplanering av turistanläggningar och friluftsområden har lagtfram betänkandena Turism och rekreation i Sverigesamt Huvudmannaskapet för vandringsleder i fjällvärlden. Förslag rörandevissa åtgärder på avfallsområdet har lagts fram av utredningen rörandeomhändertagande och behandling av kemiskt avfall. Inom departementet bereds f.n. frågor om omhändertagande och behandling av olika former av avfall. Naturvårdskommitténväntas lägga fram förslag om vissa ändringari naturvårdslagstiftningen. Också fritidsbåtutredningen, utredningen om spridning av kemiska medel ochmiljöforskningsutredningeh väntas lägga fram förslag . Förslagen för1974/75 innebär fortsatta förstärkningar av insatserna på miljövårdsområdet. Sammanlagt beräknas anslagen tUl miljövård och idrottuppgå till drygt 381 mUj. för nästa budgetår. Frågor rörande anslag tUlstatens naturvårdsverk och till miljövårdsforskning kommer att tas upp i denproposition till vårriksdagen som behandlar miljövårdens informationssystem. Den särskilda rikskampanj mot nedskräpning sompågått i samarbete mellan staten och näringslivet föreslås i sinnuvarande form avslutas . Informationsverksamhet i syfte attminska nedskräpning förutsätts i fortsättningen ingå som en del inaturvårdsverkets allmänna informationsverksamhet. Anslaget tillnaturvårdsverket för mUjövårdsinformationföreslås öka med . till 2 milj. kr. Anslagen för attsäkerställa och vårda naturområden föreslås öka med 1,2 milj. kr. till 23,6milj. Stödet tUl idrottenföreslås öka med 8,5 milj. kr., varav 8,3 mUj. tiU organisationsstöd.Stödet till idrotten under nionde huvudtiteln föreslås därmed uppgå till 65,6milj. för organisationsstöd och 24,4 milj. kr. för anläggningsstöd.Därutöver utgår betydande belopp under åttonde huvudtiteln till lokaltaktivitetsstöd. Anslaget tUl denav staten och industrin gemensamt finansierade forskningen inommiljövårdsområdet föreslås öka med . till 2,5 milj. kr. Den ökade satsningen skall avse forskning rörande avfallsproblemen. För bidrag tillkommunala avloppsreningsverk föreslås en oförändrad bidragsram av 130 milj. kr.Också för stödet till miljövårdande åtgärder inom industrin föreslås ettoförändrat belopp av 50 milj. kr. Detta innebär att det femårsprogram sombeslutats av riksdag förlängs 1974:1 Bilaga 11 10 Bidragsgivningen föreslåsi första hand inriktad på sådana branscher och industrier där reningsåtgärderav någon omfattning inte vidtagits. Vidare föreslås att bidrag skallkunna utgå för investeringar i ny reningsteknik som det ärett samhällsintresse att få utprovad. Från anslaget föreslås vidare utgå stödtill avfallsbehandling enligt hittillsvarande rikriinjer. I anslutningtill förstärkningen av gränsskyddet för fettvamindustrins produkter har införtsen EFTA-tullpreferens vid import av margarin till . Vissa mindre ändringar och tUlägg har gjorts i fråga om de jordbruksavtalsom inom ramen för EFTA träffats med och . harratificerat internationella sockeravtal. Avtalet, som ersätter 1968års avtal, skiljer sig väsentligt från det . Sålunda finns i det nyaavtalet inga marknadsreglerande bestämmelser i form av t. ex. begränsning avden inhemska sockerproduktionen. Syftet med det nya avtalet är främst attbevara den samarbetsorganisation som byggts upp för den intemationella handelnmed socker samt att skapa en ram för förberedelser för förhandlingar om ettnytt fullständigt avtal. Avtalet är avsett att träda i kraft den 1 januari 1974och skall gälla i första hand såvida inte ett nytt avtal har kunnatingås . , som upprättades av generalförsamling på basis avrekommendation från i Stockholmsamma år, höll i sitt första sammanträde. Istyrelsen ingår 58 stater, däribland . Miljöstyrelsen antog bl. a. ettarbetsprogram med angivande av de problemområden som skall behandlas medförtur. Bland dessa områden är bostads- och boendemiljö,hushållning med mark och vatten, jordförstöring och ökenutbredning samtmiljöpolitiska åtgärders inverkan på handel och ekonomi. Andra prioriteradeområden är havsmiljön, naturskydd, bevarande av genetiska resurser samtutnyttjandet av energitillgångarna. Sverigeundertecknade en konvention om internationell handel medutrotningshotade arter av vilda djur och växter. Särskild proposition om godkännande av konventionen kommer att föreläggasvårriksdagen. har ratificerat en global konvention omförhindrande av havsföroreningar till följd av dumpning av avfall.Enligt konventionen förbjuds dumpning frånfartyg av vissa särskilt angivna miljöfarliga ämnen och material, medanandra ämnen får dumpas endast efter tillstånd ay nationell myndighet. Europarådetsförsta miljöministerkonferens hölls i . Resolutionerrörande planering av den naturliga miljön, na- tionalparker och naturreservatsamt mUjövårdsutbildning och -information antogs. Det år 1970bildade Nordiska kontaktorganet för mUjövårdsfrågor har ombildats till en ämbetsmannakommitté för mUjövårdsfrågorunderställd . Kommitténs arbetsgrupper förmUjövårdsforskning och miljövårdsutbUdning har avlämnatrapporter med förslag till riktiinjer för det fortsatta nordiska samarbetetinom dessa områden. Vidare har avlämnat förslag tUl mUjöskyddskonvention mellanDanmark, , och . Förhandlingar har pågåttmellan och om åtgärder mot föroreningen av . deltog iFN:s havsböttenkommitté, som hållit en session i och eni . Bland de ämnen som kommittén har att förbereda till FN:shavsrättskonferéns i märks frågor om utvidgning avkuststaternas fiskejurisdiktion och om åtgärder mot havsföroreningar. Den 13september 1973 undertecknades en konvention rörande fisket och bevarandet av delevande tillgångarna i och Bälten. Särskild proposition om godkännande av konventionen kommer att föreläggasvårriksdagen. För att skyddadet minskade sUlbeståndet i och Nordost-atianten antog den Nordostatlantiska en rekommendationom förbud mot sillfiske i och Skagerak under vissa perioder åren 1972och 1973. 1973 innehåller rekommendationen två alternativ,nämligen dels ett på visst sätt reglerat konsumtionsfiske den 1februariden plus den 1 aprilden 15 juni1973, dels en möjhghet för stater med mindre betydande sillfiske att i stäUetfiska under hela förbudsperioden den 1 februariden . Vid mötemed kommissionen beslutades att den reglering som gällde för år1973 skulle utsträckas att gälla tUl . deltog iFAO:s verksamhet. Det försämrade läget för världenslivsmedelsförsörjning dominerade i november 1973.Organisationen uttalade sig för att en världslivsmedelskonferens i FN:s regibör avhållas . Beslut härom har sedermera träffats av FN:sgeneralförsamling, som förlagt konferensentill och tUldelat FAO en betydande roll i sammanhanget. har deltagit i i den 11 12 aprU 1973. Vid mötetdiskuterades gemensamma jordbruksproblem och riktiinjer drogs upp för denfortsatta verksamheten inom på jordbrukets område. 1974:1 Bilaga 11 12 Förändringarnatotalt inom verksamhetsområde i förhållande tillriksstaten för /74 framgår av följande sammanställning uttryckti milj. kr. A. Jordbmksdepartementet m. m. Jordbrukets rationaUsering m. m. G. UtbUdning och forsknmg H. MUjövård m. m. Utdrag av protokollet överjordbruksärenden hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådet den 4 januari1974. Närvarande: statsministern ,ministern för utrikes ärendena , statsråden , ,, , , , , , , ,, , , , , LEIION. Chefen förjordbruksdepartementet, statsrådet , anmäler de frågor som gällerutgifterna för /75 inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde och anför. 1972/73 Utgift 5752 494 1973/74Anslag 6 828 000 1974/75 Förslag 7 200 000 Beräknad ändring 1974/75 -h 311 000 - 11000 -i- 60 000 -1- 12 000 -f 372 000 Med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att Kungl. att tUlJordbruksdepartementet för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73 Utgift 677 443 1973/74 Anslag 1023 000 1974/75 Förslag 1104 000 Lantbruksrepresentantemahar till uppgift att inhämta och förmedla kunskaper om jordbruket, skogsbruketoch fisket samt därmed sammanhängande näringar ävensom mUjövården i de ländereller internationella organisationer som ingår i deras verksamhetsområden. F.n. är lantbruksrepresentanterna placerade i , , ochWashington. Beräknad ändring 1974/75 Handläggande personal Övrig personal -I- 40 000 -h 10 000 Resekostnader och expenser inom verksamhets- -i- 4 000 Ersättningar för resor till och från vid tjänsteuppdrag och semester Ersättning för kostnader för förhyrning av städer -1- 81 000 Med hänvisning tUl sammanställningen hemställer jag att Kungl. att tiU Lantbruksrepresentanter för /75 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag1974/75 Förslag 12 426 556 4 800 000 4 900 000 Anslaget börhöjas med . Jag hemställer att Kungl. att tillKommittéer m. m. för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag 1974/75 Förslag Anslaget börhöjas med . Jag hemställer att Kungl. att tUl Extrautgifter för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1972/73 Utgift 14877 417 1973/74Anslag 15 691 000 1974/75Förslag 17 580 000 Lantbruksstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för ärenden om lantbruket och lantbruketsrationalisering, den allmänna hälso- och sjukvården bland husdjuren,djurskyddet samt veterinärväsendet, i den mån sådana ärenden inte ankommer påannan myndighet. Styrelsen är chefsmyndighet för lantbruksnämnderna och derasortsombud, distriktsveterinärorganisationen samt statens hingstdepå ochstuteri. Styrelsen är också tillsynsmyndighet över statens lantbruksinformation,statens centrala frökontrollanstalt och de lokala frökontroUanstal-ter som ärbehöriga att utföra statsplombering av utsädesvara, statens maskinprovningarsamt de lokala lantbrukskemiska kontrollanstalter vars stadgar styrelsenfastställt. Styrelsen skall vidare följa verksamheten vid dehushållningssällskap för vUka styrelsen fastställt stadgar. Lantbruksstyrelsenleds av en styrelse. Chef för lantbruksstyrelsen är en generaldirektör. Inomstyrelsen finns sex byråer, nämligen administrativa byrån, strukturbyrån,investeringsbyrån, lantbruksbyrån, husdjursbyrån och jordbruksekonomiskabyrån. Vidare finns en veterinäravdelning som består av två byråer,veterinärbyrån och djurhälso-byrån. Dessutom finns särskilda arbetsenheter föröversiktlig planering, rådgivningsfrågor och internationella ärenden. Styrelsenställer personal till förfogande för statens lantbruksinformation. Beräknad ändring 1974/75 Handläggande personal Övrig personal Utgifter Lönekostnader Sjukvård Reseersättningar Därav utrikes resor 12 306 000 20 000 663 000 (40 000) -fl 228 000 -f 777 000 (-) + 670 000 (-) Beräknad ändring 1974/75 Kostnader för viss informationsverksamhet 1 230 000 899 500 (20 000) 424 000 -f 33 000 -f 528 000 (+ 87 000) -f- 481 500 (4- 67 000) -1- 31 000 + 2 613 000 -1-2 613 000 -fl 889 000 Lantbrukets omstrukturering och effektivisering harunder senare år försiggått i hög takt. Denna utveckling har ägt rum inom ramenför en i stort sett oförändrad produktionsvolym. En betydande minskning harskett i fråga om antalet förvärvsarbetande i jordbruk, antaletbruk-ningsenheter och antalet kor. Även arealen åker har minskat. Sålunda hardenna areal sjunkit eller igenomsnitt med 28 000 ha och uppgår f. n. till ca 3 milj. ha. Antaletbrukningsenheter har minskat med elleromkring 8 000 enheter . Är 1972 fanns 144 000 brukningsenheter med mer än2 ha åker. Antalet förvärvsarbetande i jordbruket minskade under perioden19501965 med och med perår. En stor skillnad föreligger mellan nuvarandeföretagsstruktur och en företagsstruktur anpassad till rådande tekniska ochekonomiska förutsättningar. Eftersom dessa förutsättningar ändras med dentekniska utvecklingen förskjuts ständigt målet för lantbrukets rationaliseringsverksamhet.Vid fortsatt ekonomisk tUlväxt i det svenska samhället och vid nu gällandejordbrukspolitiska riktlinjer kan därför under återstoden av väntasen snabb strukturrationalisering i samband med viss krympning av jordbruketsproduktionsapparat. kommer olika rationaliseringsåtgärder att ökaproduktiviteten. Produktionen kommer därför inte att minska i takt medresursernas krympning. Det är alltjämt nödvändigt att lantbmketsomstrukturering och övrig anpassning till rådande tekniska och ekonomiskaförutsättningar stöds och underlättas genom olika statliga insatser. Målet för lantbruksverkets verksamhet i stort är atttillgodose efterfrågan från näringsutövarna inom jordbruket, trädgårdsnäringenoch rennäringen på statligt stöd enligt gällande näringspolitiska beslut i 2 1974.1 saml. sådanomfattning och takt att en snabb rationalisering av berörda näringar underlättas.Detta innebär att resurserna såväl i fråga om personal som tillgång påkreditgarantiramar och bidragsmedel måste vara tillräckliga för att nyssnämndaefterfrågan skall kunna tillgodoses utan större dröjsmål samt att utrymmedärutöver finns för erforderligt initiativ och utveckhngsarbete. Dennaambitionsnivå har i stort sett kunnat uppfyllas under /73 trotsatt investeringarna i jordbruket och trädgårdsnäringen stigit samt att nyastödformer införts på jordbrukets område. Även för budgetåren 1973/74 och1974/75 bör det, fastän viss minskning av lantbruksnämndernas personal genomförtsfrån , vara möjligt att i stort upprätthålla hittillsvarandeambitionsnivå även om vissa mindre angelägna uppgifter tillfälligt måste eftersättas.Denna bedömning gäller dock endast under förutsättning att ytterligareminskning av de personella resurserna ej sker och att tUlgången på medel förfrämst statsbidrag till jordbrukets rationalisering ökas. En ny organisation av styrelsen bör i huvudsakgenomföras . Det är angeläget att den nya organisationen är heltgenomförd vid styrelsens flyttning tUl , som beräknas ske omkring den1 . Verkets kostnader för utlokaliseringen är beaktade så långt det f.n. är möjligt. I samband med flyttningen kan vissa tUlfälliga svårigheteruppkomma att på ett tillfredsställande sätt fullgöra styrelsens åligganden. Styrelsen behandlar därefter de särskilda yrkandena /75. Pris- och löneomräkning m.m. , varav . avser höjt lönekostnadspålägg. I O-alternativet föreslåsindragning av sju handläggartjänster och sex biträdestjänster. Eftersom styrelsens befattning medtotalisatorverksamheten upphör fr. o. m. (prop. 1973: 113,JoU 1973: 28, rskr 1973:235) kan en byrådirektörstjänst m.m. dras in (115 000kr. För anskaffande av composer och förövergång till en förenklad metod för framställning av kommunikationskatalogermed hjälp av ADB behövs ett engångsbelopp av sammanlagt . För omtryck av vissa äldreförfattningar behövs .