prop · FX0348 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1974 Prop. Kungl.Majrts proposition angående anslag till /75, m. m.; given . Kungl.Majrt vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av SlalsrådsprolokoUetöver justitieärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen lämnas förslag till anslag till /75. Vidare föreslås ändrade riktiinjer för den av riksdagenår 1968 beslutade fastighetsregisterreformen. Genom de föreslagna ändringarnakommer i princip alla gårds-, by- och kvartersnarrm att kunna behållas i detnya fastighelsregistret. 1 1974.1 saml Nr 48 Utdragav protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten,Hertigen av , i statsrådet . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om anslag till centralnämnden förfastighetsdata för /75, m. m. och anför. Centralnämndenför fastighetsdala (CFD) har till uppgift alt förbereda uppbyggnad av centralafastighets- och inskrivningsregister, baserade på automatisk databehandling(ADB). Nämndenleds av en styrelse. TUl styrelsen är knutet elt råd med uppgift att verka fören samordning av nämndens verksamhet med verksamheten hos kommunala organ somkan komma att lämna uppgifter till eller utnyttja registren. är en överdirektör. Inom nämnden finns fem enheter en tekniskenhet, en faslighelsregislerenhel, en inskrivningsregisterenhet, enutvecklingsenhet och en administrativ enhet. Nämndenhar omlokaliserats från till . I1968 års statsverksproposilion (prop. 1968r 1 bil. 4 s. 10) lades fram förslagtill vissa riktiinjer för en reform av fastighelsregistreringen. Riksdagengodtog förslaget (SU 1968r 2, 3LU 1968r 5, rskr 1968r 80). Beslutet innebär bl.a. följande. nytt för land och stad enhetligt fastighetsregister läggsupp. Elt enhetiigt beteckningssystem införs, fastigheternas läge anges med koordinateroch ADB-teknik används för registret. Registret förläggs liU en centraldatamaskin. Arbetet på reformen skulle enligt beslut påbörjas omedelbartoch genomförandet föregås av viss försöksverksamhet. Det skulle ankomma på Kungl.Majrt all närmare bestämma hur det fortsatta utredningsarbetet och arbetet medatt genomföra registerreformen skulle organiseras. Är1970 fattade beslut om en reform också på inskrivningsväsendetsområde (prop. 1970r 1 bU. 4 s. 44, SU 1970r 2, 3LU 1970r 8, rskr 1970r 96).Beslutet innebär, att ett nytt, centralt inskrivningsregister 1974: 48 3 skallinföras, att ADB-teknik skall användas och alt en central dalamaskin skallanvändas. Införandet av det nya inskrivningsregislret skall föregås avförsöksverksamhet. Med stöd av riksdagensbeslut (prop. 1971 r 1 bU. 4 s. 10, CU 1971 r 5, rskr 1971r 49) gavs CFDsin nuvarande organisationsform . CFD har tUl uppgift attförbereda uppbyggnad av centrala fastighets- och inskrivnhigsregister,baserade på ADB. Lantmäteristyrelsen svarar för fastighetsbeteckningsreformenoch tUlsammans med fastighelsregistermyndighetema för övriga uppgifter somkrävs för fastighetsregisterreformens genomförande och som inte ankomraer på () leder arbetet med att förbereda faslighelsbokensinnehåll för överförande lUl ett centralt inskrivningsregister, gmndat på ADB,och inskrivningsmyndigheterna vid tingsrätterna utför beredning och sanering avinnehållet i faslighelsböc-kema. CFD skall i sitt arbete samråda med lantmäteristyrelsenoch . Samarbetet med kommunema sker bl. a. genom del till CFD knutna rådet. CFDbedrev försöksverksamhet med ell ADB-system i läns norradomsaga med undanlag av Öslhamraars kommun samt och stadsregislerområden.På grundval av erfarenheter under bl. a. denna försöksverksamhet lade CFD iskrivelse fram förslag till elt första driflsyslem för ellcentralt fastighetsregister och ett centralt inskrivningsregister (driftsystem1). Ar1973 antog den lagsliftning i fråga om inskrivningsväsende ocbfastighetsbildning som behövs för alt reformen skall kunna genomföras (prop.1973 r 13, CU 1973 r 9, rskr 1973 r 80, SFS 1973 r 98 101). Vidanmälan av anslaget för statsverksproposilionbehandlade jag CFDrs nyssnämnda syslemförslag och redovisade de kostnader förprojektet som CFD beräknat (prop. 1973r 1 bil. 4 s. 14). Jag anmälde därvidall kostnadsberäkningarna inte omfattade de indirekta kostnader kommunema kan åsamkasgenom fastighelsbetecknings- och fastighetsregisterreformerna. Jag framhöllockså alt frågorna om bl. a. dessa kostnader utreddes inom dåvarande civUdepartementet. Civildepartementethar redovisat resultatet av näranda utredning i rapporten (Ds C 1973 r4) Fastighetsbeteckningsreformen. Iårets statsverksproposilion (prop. 1974r 1 bil. 4 s. 91) har anmälts att fråganom anslag tiU CFD för /75 bör anstå i avvaktan påremissbehandlingen av civUdeparlementels rapport och den ytterligare beredningi ärendet som kan behövas och med anledning därav las upp i en särskildproposition till riksdag. Remissr behandhngen har avslutatsoch jag anhåller därför att nu få ta upp frågan. 1974: 48 4 2 Fråga om ändrade riktlinjer för fastighetsregisterreformen 2.1 Gällande ordnmgi fråga om fastighetsregistreringen Gällandebeslämmelser innebär att alla fastigheter i landet skall registreras.Registreringen sker i jordregisler eller sladsregister. En fastighetsbelägenhet avgör i vilkel register den skall föras in. I princip gäller attfastigheter på landsbygden skall föras in i jordregister och fastigheter iförutvarande städer och vissa andra tätorter i sladsregister. Jordregisler förssocken vis för varje län, och stadsregisler förs inom områden som avgränsasfrån fall till fall. Närfastighet förs in i registret ges den en särskild beteckning. Denna beteckning måslevara unik. Det får således inte förekomma flera fastigheter med sammabeteckning inom ell och samma registerområde. Fas-tighelsbeleckning ijordregister består inom socken av ell namn i regel bynamnet och två siffergrupper,åtskilda genom kolon (t. ex. Äby Ir 45). Sladsregister beslår av sladsägobokoch lomlbok. I stadsregislret använder man för stadsägor enbart nummer (t. ex. sladsägan1226), nummer jämte bokslavstUlägg (t.ex. stadsägan 1226 A) eller flera nummer(t. ex. stadsägan 1226 4- 1227 4- 1228). För tomter används ett namn kvartersnamnel järate elt nummer (t. ex. Haren 7). Tomtbeteckningar förekommer i vissutsträckning också inom områden med jordregister. Fastighetsregistreringenankommer enligt 19 kap. 6 § fastighelsbUdningslagen (1970r 988; ändr. 1973r99) på fastighetsregislerrayndighet. Enligl huvudregeln är registerrayndighel(1 och 43 §§ förordningen 1908r 74 s. 1 angående jordregister; 3 § sladsregisterkungörel-sen1971r 1010). Majrt eller myndighet som Kungl. Majrt be-slämraer kan dockförordna att fastighetsregister i stället skall föras av kommunalregisterförare. F. n. finns efter sådant förordnande 37 kommunalafastighetsregisterförare. Pågrundval av belänkandet Fastighetsregistrering (SOU 1966 r 63) och vidremissbehandlingen därav framkomna synpunkter lades statsverksproposilion(prop. 1968r 1 bU. 4. s. 10) fram förslag lUl vissa riktlinjer för en reform avfastighelsregistreringen. Riktlinjerna godkändes som tidigare nämnts avriksdagen (SU 1968r 2, 3LU 1968r 5, rskr 1968r 80). Syftet med reformen var attdels rationalisera och för-bUliga den nuvarande registreringen, dels göra regislerinnehållelmera lältUlgängligt. Man ville också göra det möjligt att utöka innehållet iregistret med sådana ytterligare uppgifter om fastigheterna som behövs i olikasammanhang. 1974: 48 5 Riktlinjernaför reformen kan sammanfattas på följande sätt. och stadsregislretskall ersättas av ett nytt fastighetsregister. skall vara enhetiigtför hela landet och ha ett enhetligt beteckningssyslem, utformat på i principsamma sätt som del syslem som f. n. används i jordregislrel. Faslighelsbeteckningskall vara lokaliserande, dvs. i beteckningen skall ingå elt namn medanknytning till allmänt kända geografiska begrepp. Varje kommun skall vararegisterområde. Redovisningen av faslighelemas läge skall ske med angivande avkoordinater. ADB-teknik skall användas. Reformen skaU genomföras så snabbt soramöjligt jämsides med fortsall utredningsarbete. Del ankomraer på Kungl. Majrtalt bestämma hur utredningsarbetet och arbetet med att genomföraregisterreformen skall organiseras. Iöverensstämmelse med de av statsmakterna godkända riktiinjerna för fastighetsregisterreformenutfärdades kungörelsen (1968r 379) om uppläggande av nytt fastighetsregister, m.m. (RUK). Kungörelsen som ändrats vid flera tUlfällen, senast genom SFS 1973r1172, innehåller dels bestämmelser ora uppläggande av nytt fastighetsregister,dels särskilda bestämmelser om jordregisler och om sladsregister för liden tilldess nytt fastighetsregister lagts upp. EnliglRUK skall i del nya faslighetsregislrel genomgående användas det beteckningssältsom nu används i jordregistret. Varje fastighet skall utgöra en registerenhetsom tillhör visst regislerområde. Som register-enhet betraktas inle barafastighet utan även samfällighet som redovisas särskilt. Vaje kommun skall iregel utgöra ett registerområde med samma namn som komraunen. Till grund för regislerenhelernasbeteckningar indelas registerområde i trakter. Trakt är en grupp avregister-enheter och skall normalt ha namn om högst tjugo bokstäver(trakt-namn). Fastigheter som hör till samma trakt indelas i block. Ett blockskall ha nummer om högst tre siffror (blocknumraer). Fastigheterna inom varjeblock åtsälls enhetsnummer. Faslighets registerbeteckning inom registerområdeutgörs av traktnamnet och ell regislernummer, vUkel består av blocknumrel ochenhetsnumret åtskUda genom kolon (t. ex. Aspa2r 31). Regislerenhetfår inte ha samma registerbeteckning som annan register-enhet inom samma regislerområde.I de fall där registeroraråde omfattar del av koramun får registerenhet inte åsättassamma registerbeteckning som registerenhet inom annan del av kommunen.Motsvarande regel gäller för del fall all den kommunala indelningen kan antaskomma alt ändras. Indelningi trakter skall grandas på indelning i stadsdelar, socknar, byar eller därmedjämförliga områden. Traktindelningen skall bl. a. med avseende på traklnamnvara sådan alt indelningen kan antas bli allmänt känd i orten. Vidare bör denvara lätt all tydligt redovisa på karta. 1974: 48 6 Bestämmelsernaom registerbeteckning för fastighet äger för liden till dess nyttfastighetsregister lagts upp motsvarande tillämpning vid förande avjordregister. Som trakt anses därvid fastigheter som har samma namn och hörtill samma by. Socken anses som regislerområde. På motsvarande sätt skall denya bestämmelserna tillämpas även då sladsregister läggs upp. Om det är lämpligt medhänsyn till uppläggandel av nytt fastighetsregister eller behövligt med hänsyntiU bestämmelserna i om förande av jordregister eller stadsregister, skallregisterbeteckning för fastighet i jordregisler eller för fastighet eller samfälligheti sladsregister ändras. Sådan ändring kallas beteckningsrevision. Innan beslut om traklnamnoch traktindelning meddelas vid beteckningsrevision eller när stadsregistereller nytt fastighetsregister läggs upp m. m. skall berörda fastighetsägaregenom kungörelse i tidning eller på annat lämpligl sätt genom faslighetsregislermyndighetensförsorg beredas tillfälle all ta del av upprättat förslag till traklnamn och Iraktindel-ning.Berör sådan fråga ett större antal fastigheter eller kan frågan i annat fallantas ha intresse för kommun, skall samråd ske med kommunen. Huvudansvaret för fastighetsbeteckningsreformenfaller på lantmäteristyrelsen. Det ankommer således på lantmäteristyrelsen altbesluta om registerbeteckning i nytt fastighetsregister, om traklnamn,Iraklin-delning och blocknummer vid beteckningsrevision och vid uppläggande avstadsregister saml om inrättande av ny trakt samt traktens namn vid förande avjordregister och stadsregister enligt RUK. Styrelsen får uppdra ål faslighelsregistermyndighetatt besluta i nämnda frågor. Enligt en författningsändring som trätt i kraftden (SFS 1973r 424) skall beslut om traklnamn eller Iraktindelningfattas efter samråd med och ortnamnsarkivet i Uppsala.Mot lantmäteristyrelsens beslut i fråga ora registerbeteckning får talan inleföras. Om särskilda skälföreligger med hänsyn till uppläggandel av nytt fastighetsregister, får lantmäteristyrelsenmedge undantag från beslämmelse i RUK. 2.2.3Fastighetsbeteckningsreformens konsekvenser i vissa avseenden Somtidigare nämnts innebär den beslutade beleckningsreformen att del beteckningssältsom nu används i jordregislrel genomgående skall användas i det nya fastighelsregistret.Det nya registret skall, liksom jordregislrel, gmndas på landels primäraindelning i byar och enstaka hemman. Detta innebär i princip att de gällande faslighelsbeleckning-arnapå landsbygden skall behållas medan fastighetema inom nuvarande stadsregislerområdenskall byta beteckning. Prop.1974: 48 7 Emellertidmåsle en viss översyn ske också av landsbygdsfastigheternas beteckningar i sambandmed registerreformen. Anledningen härtill är bl. a. att registreringen avfastigheterna komraer all ske kommunvis och inte som i de nuvarande registrensockenvis. Som motiv till alt kommunen skall ersätta socknen som regislerområdehar i första hand anförts att den primärkomrnunala indelningen har storbetydelse inom all administration och förvaltning samt inora samhällsplanering m.m. medan socknen nu för liden knappast används som administrativ enhet i någotannat sammanhang än just vid fastighelsregistreringen. Den sockenindelning somanvänds där kan dessutom numera ändras vid fastighetsbildning enligt faslighetsbildningslagen.Det har därför ansetts naturligare och mera praktiskt alt i stället anknyta fastighelsregistreringentill kommunen. Somen följd av alt kommun blir registerområde kommer ibland be-leckningskollisioneralt uppslå genom alt fastigheter i skilda socknar men inom samma kommun harsamma beteckning. I sådana fall kan det bli nödvändigt alt ändra beteckning.Beteckningsbyten kan vidare bli nödvändiga för att tiUgodose kravet på attfaslighels registerbeteckning skall vara lokaliserande. Den nu nämnda effekten fömlsågsnär riktlinjerna för reformen drogs upp. Det fömtsattes därvid alt man skulleslå vakt om de nuvarande namnen i registren, att beteckningsbyten skulle skemed stor försiktighet och att alla möjligheter skulle tas tiU vara för altbevara de kulturvärden som ligger i de gamla gårds- och sockennamnen (3LU 1968r5). Lantmäteristyrelsenhar vid skilda tUlfällen utfärdat anvisningar för verksamheten med fastighetsbeteckningsreformen.Av anvisningarna framgår bl. a. följande. Fastighetsregistermyndighethar alt upprätta förslag lUl Iraktindelning och traktaamn. Förslagen skalllämnas till lantmäteristyrelsen för teknisk granskning m. m. Därefter delasbeslutsprocessen upp i två steg. I det första steget fattas beslut om vilkatrakter och traklnamn som skall finnas i det nya fastighelsregistret och i detandra steget vilka registernummer fastighetema skall ha inom traktema.Anledningen till uppdelningen är alt beslutet i namnfrågorna inte får läggasså nära övergången till det nya registret att det kan hindra registerreformen.Besluten om registemumren bör lämpligen fattas i direkt anslutning till omläggningen. Det preliminära traklindelningsförslagetgranskas från kulturhistorisk synpunkt av , från språkligsynpunkt av ortnamnsarkivet i och vidare av lantmäteristyrelsen.Förslaget underhandsgranskas av vederbörande kommun. Efter justering av traklindelningsförslagetsläUs det ut för fastighetsägama. 1974: 48 8 randetsänds traklindelningsförslaget till kommunens fullmäktige för yttrande. Fastighetsregislermyndighelenhar därefter all med eget yttrande över inkomna erinringar och yttrandenöverlämna förslagel till lantmäteristyrelsen för slutligt beslut. Medanledning av riksdagsbehandlingen av vissa motioner till riksdag (CU 1972r4) har lantmäteristyrelsen även utfärdat anvisningar angående införande av särskUtnamn för fastighet i samband med fastighetsregisterreformen. Särskilt namn kan antecknaspå begäran av fastighetsägare eller , om fastigheten skallsärskilt förknippas med namnet. Sådant namn kan vara antingen bebyggelsenamnmed hävd t. ex. gårdsnamn inom by eller traklnamn som utgår urregisterbeteckningen vid beteckningsreformen. Del särskilda namnet utgöremellertid inte någon del av själva registerbeteckningen. Preliminäraförslag tiU registerbeteckningar har upprättals i 22 län. Förslagen har emeUertidhittills bearbetats endast beträffande län, där enligt planernabeteckningsreformen skall vara genomförd i millen av meduppbyggnaden av fastighets- och inskrivningsregislret. Utställning avförslagen har skelt i länets samtiiga komrauner. Någraslutliga beslut om nya registerbeteckningar för landsbygd inom ramen för dengenerella beteckningsreformen har ännu ej fattats. Beträffande vissa stadsregislerområdeni län, nämligen , , , Öregmnd och , vUkaingått i försöksverksamheten för fastighetsdalaprojektel, har emellertidslutliga beslut fattals om registerbeteckningar. Delsamma gäller områden avLuleå, , , , , och Trollhättanskommuner i samband med övergång till sladsregister. Slutligen skall nämnas attde nya principerna för beteckning av fastigheter i vissa fall tillämpats vidden översyn av registerbeteckningama som sker t. ex. vid revidering av denekonomiska kartan. Beteckningsreformenavses bli genomförd efter län i kommun, . Malmöhuslän och delar av i nu nämnd ordning fram liU hösten1976 och för landet i övrigt därefter. Iämbetsskrivelse liU lantmäteristyrelsen har Kungl. Majrt förordnal,all beslut enligt RUK i fråga om registerbeteckning i nytt fastighetsregister samlom traklnamn och traktindelning vid be-leckningsrevision och vid uppläggande avsladsregister tUls vidare inle får meddelas. Skälet härtill är att del ansetts lämpliglatt avvakta resultatet av inledningsvis nämnda utredningom reformens konsekvenser innan ytterligare beslut om beteckningsändringarfattas. 1974: 48 9 Lantmäteristyrelsenhar i febmari 1973 uppskattat de direkta kostnaderna för beleckningsreformentill 11,1 milj. kr. för de statiiga fastighelsregistermyndighetema och 2 milj.kr. för de kommunala. DärlUl kommmer indhrekta kostnader av olika slag,beträffande vilka inte någon närmare uppskattning skett. 2.3Kritiska synpunkter på fastighetsregisterreformen Denår 1968 beslutade fastighetsregisterreformen och den däri ingående fastighetsbeteckningsreformenhar i olika sammanhang utsatts för kritik. Sålunda har främst från kommunallhåll uttalats farhågor för all reformen koraraer alt åsamka kommunerna storakostnader. En mindre genomgripande ändring har förordals, framför alltbeträffande kvartersnamnen. Såväl inom institutioner och föreningar som blandenskilda hyser man vidare oro för all ändrade fastighetsbeteckningar kommer allmedföra att gamla gårds-, ort- och sockennamn och till dessa knutna traditioneroch andra kulturhistoriska värden går förlorade. a. harriksantikvarieämbetet hävdat all stora kulturvärden finns i den historisktgivna indelningen och i det levande naranbeståndet. Frånkoramunall håll har man också framfört önskemål om all den slutliga organisationenav fastighelsregistreringen skall fastställas . Man hardärvid framfört önskemål om all de kommuner, som har egen faslighelsregistermyndighet,även i fortsättningen skall få ha sådan. Majrt har med anledning häravgenom beslut anbefallt länsstyrelsema alt senast den 15 augusti1973 utreda och lämna förslag i frågan om fastighelsregistrering-ensorganisation. Ärendet bereds f. n. inom . 2.3.2 Kostnadema för beteckningsreformen hemställde i skrivelse till statsrådet ochchefen för om en särskild utredning för att få fastighetsregislerreforraensinklusive beleckningsrefor-mens ekonomiska konsekvenser för kommunerna belysta. Somskäl för sin framställning anförde förbundet all man inom kommunerna varbekymrad över de betydande kostnader, främst indirekta, som reformensgenomförande förmodades åsamka koraraunerna. Man oroade sig särskilt för dekonsekvenser sora beleckningsreformen skulle medföra för koraraunala kartor ochregister. Till förbundet hade från koraraunalt håU framförts all betydandekostnadsbesparingar skulle kunna göras genom en någol annorlunda utformning avreformen. skrivelse var fogade elt inom förbundet upprättat memorial avden och en proraeraoria rörande 1974: 48 10 fastighetsbeteckningsreformen,upprättad av Svenska kommunal-tekniska föreningen. Enligt nämnda memorialkommer beteckningsreformen att medföra att alla kartor där fastighetsbeteckningarär angivna måste revideras. Som exempel nämns ekonomiska kartan, primärkartor,registerkartor, översiktskartor av andra slag saml ritningar och kartoravseende gator, vägar, ledningar och andra tekniska anläggningar. Kostnadernaför dessa revideringar blir svåra all uppskatta, men den del som faller på kommunematorde komma att uppgå tUl betydande belopp. Till kostnaderna för revideringenav kartmaterialet kommer kostnader för omläggning av alla de kommunalaregister som är upplagda efter faslig-hetsbeleckning (t. ex. register fördebitering av konsumlionsavgifler). Liknande synpunkterframförs i kommunallekniska föreningens promemoria. Där anförs dessutom att,utöver det officieUa fastighetsregistret samt fastighelsböckerna hos våradomstolar, fastighelslängder med beteckningarna som sammanhållande element ärav utomordentlig betydelse inom väsentliga delar av den offentligaadministrationen, såsom inom folkbokföringen och skatteväsendet, hos fastighelsbUdningsmyn-dighelerna,på kommunernas stadsingenjörs-, , el-,gas-, va- och renhållningsverk, gatukontor, brandväsende, hälsovårdsnämnderosv. Härtill kommer fastighetsförleckningar på banker och andra kreditinstitutsaml enskUda förelag som äger eller förvallar fastigheter. Sammantaget blirdel en synnerligen omfattande och därmed dyrbar uppgift alt göra om alla dessaförteckningar och alt anpassa tUlhörande akter och bilagor efter de nya fastighetsbeteckningar-na.Om beleckningsreformen genomförs, kommer också omfattande besvär ochmissförstånd alt uppstå under en lång övergångsperiod i det dagliga umgängetmellan myndigheterna och allmänheten. De totala samhällskostnaderna för fastighetsregisterreformenkommer enligt föreningen alt bli myckel stora. Någon klargörande utredning avdessa kostnader, differentierade på stat, kommun och allmänhet har hittillsinte redovisats. En väsentlig del av dessa kostnader kommer all kunna hänföraslUl beleckningsreformen, om denna skall genomföras. Föreningen anser alt denackdelar som uppslår genom fastighetsbeteckningsreformen och de kostnader ensådan reform för med sig kan överväga de obestridliga fördelar som reformeninnebär. Mot bakgrund härav och på grund av erfarenheter som vunnits efter dentidpunkt då principbeslutet rörande fastighetsregisterreformen fattadesifrågasätter föreningen avslutningsvis om del inte är lämpligt alt granska ocheventuellt ompröva vissa delar av principbeslutet. Liknande kritiskasynpunkter har anförts också av företrädare för enskilda kommuner. Vidare harolika förslag till en modifiering av beteckningsreformen framförts. Prop.1974: 48 11 2.3.3 Kulturhistoriskasynpunkter m. m. Denfråga i samband med beleckningsreformen som synes ha väckt den störstauppmärksamheten i den allmänna debatten är reformens konsekvenser för det frånkulturhistorisk synpunkt värdefuUa beståndet av socken-, by- och gårdsnamn.Synpunkter på denna fråga har i skilda sammanhang framförts genom motioner, interpellationeroch enkla frågor i , av , i pressen samt av olikaorganisationer, främst Samfundet för hembygdsvård, och enskilda. Synpunkternakan i huvudsak sammanfattas på följande sätt. riksdagsbeslut om enreform av fastighetsregistreringen ur kulturhistorisk synpunkt fattades påfelaktiga premisser, särskUt i vad gäller bortfallet av ortnamn. Beslutet föregicks inte avremissbehandling genom kulturhistoriskt sakkunniga. Beteckningsreformen synes mötastor oro och avsevärt raotslånd i den allmänna opinionen, särskUtreformens betydelse för ortnamnen.