prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Musikhögskolornas utrustning håller inte acceptabel standard.Uppmstningsbehovet är särskilt stort vid musikhögskolorna i ochMalmö. föreslår att uppmstningen fördelas på fyrabudgetår med början /75 (+605 000 kr. I inledningentill avsnittet B Kulturändamål har jag redogjort för den reformverksamhet sompågår i fråga om den högre musikutbildningen. Särskildämnesutbildning i musik bedrivs f. n. i och för högre musikutbildning har föreslagit attintagningskapaciteten i denna utbildning skall ökas från 72 till 120 1974:1 Bilaga 10 77 intagningsplatser med /75 och att i samband därmed utbildning skall påbörjas iLuleåområdet i anslutning till . Jag har i inledningentill avsnittet B Kulturändamål redogjort för skolet för att inte nu fattabeslut om en ytterligare utökning av musiklärarutbildningen. Jag förordarsålunda att intagningskapaciteten inom musiklärarutbildningen skall behållaspå oförändrad nivå. Medelsbehovet förden särskilda ämnesutbiJdningen ökar med . Jag har vid beräkningenbl. a. tagit hänsyn till att antalet närvarande studerande kan väntas öka.ökningen är en följd av dels att det i kommer att finnas studerande äveninom det andra utbildningsåret, dels att i antalet studerande somgenomgår påbyggnadskursen synes komma att bli större än vad man har antagittidigare. De ökade resurserna torde emellertid också göra det möjligt förorganisationskommittén att i viss utsträckning inrätta tjänster för lärare inomämnesutbildningen. I sinanslagsframställning framhåller organisationskommittén behovet av att utvecklanya metoder på det musikpedagogiska området. I kommitténs förslag ingår ocksåvissa exempel på projekt som skulle kunna komma i fråga i detta sammahang.Enligt min mening har den musikpedagogiskautvecklings- och försöksverksamheten stor betydelse för såväl den högremusikutbildningen som musikundervisningen i samhället i övrigt. I detta sammanhangtar organisationskommittén upp frågan om att, som ett led i försöksverksamheten,anordna en förberedande undervisning vidmusikhögskola för särskilt musikbegåvade ungdomar. Organisationskommitténhar lagt fram betänkandet (Ds U 1973: 19) Musikundervisning,vilket f. n. remissbehandlas. I betänkandet framförs bl. a. förslag rörandeden del av den frivilliga musikundervisningen som har karaktär av förberedandeyrkesutbildning. Enligt min mening bör behandlingen av dessa förslag avvaktasinnan ställning tas till frågan om förberedande yrkesutbildning vid musikhögskolorna. I fråga om den högremusikutbildningens behov av undervisningsmateriel m. m. harorganisationskommittén fört fram förslag om ökade resurser för såvälförbrukningsmaterial och andra löpande ändamål som återanskaffning m. m. avförsliten och föråldrad utrustning. Vidare föreslår organisationskommitténmedel för en betydande upprustning av musikhögskolornas bestånd av instrumentoch annan utrustning. I inledningen tillavsnittet B Kulturändamål har jag angett att nya principer för finansieringenav återanskaffning m. m. av utrustning bör gälla för utbildningsanstälternainom kulturområdet fr. o. m. /75. Genom de nya principernaaktuahseras även för mu- 1974:1 Bilaga 10 78 sikhögskolornas del frågan om enförändring av anslagsindelningen. Från anslaget till undervisningsmateriel m.m. skulle i fortsättningen i huvudsak finansieras utgifter förförbrukningsmateriel och andra löpande ändamål, för vilka utgiftsnivån tordevara ungefär densamma från ett budgetår till ett annat. Behovet av att ifortsättningen kunna reservera anslagsmedel mellan budgetåren kommer därför attvara litet och därmed finns något skäl för att bibehålla ettsärskilt reservationsanslag för undervisningsmateriel m. m. Jag förordar attförslagsanslaget Musikhögskolorna: Utbildningskostnader och reservationsanslagetMusikhögskolorna: Undervisningsmateriel m. m. utgår och ersätts med ettförslagsanslag benämnt Musikhögskolorna. Förförbrukningsmaterial och andra löpande ändamål beräknas under innevarandebudgetår ca . stå till förfogande under anslaget Musikhögskolorna:Undervisningsmateriel m. m. Detta belopp är enligt min mening otillräckligt ochjag räknar med en höjning med . Jag beräknar anslagettill . Jag har därvid, utöver vad jag angivit i det föregående, beräknat medel för en viss utvidgning av undervisningenvid musikhögskolorna i och . Jag har också beräknat en ökning med11 . för ökade utgifter i samband med försöksverksamhet med nyasamarbetsformer. Vidare har jag tagit hänsyn till det minskade medelsbehovetför kyrkomusikerutbildningen samt till de förändringar beträffandeåteranskaffning av utrustning som jag redogjort för i det föregående. Jag hemställer att Kungl. att tillMusikhögskolorna för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73 Utgift 5 965 599 1973/74Anslag 6 673 000 1974/75 Förslag 7089 000 Enligt stadgan förstatens scenskolor, som fastställdes av Kungl. Maj:t (ändradsenast ) har scenskolorna, av vilka två finns i , en iGöteborg och en i , till uppgift att utbilda skådespelare ochmusikdramatiska artister. I är utbildningen av skådespelare ochmusikdramatiska artister förlagd till skilda skolor. Statens scenskola iStockholm utbildar skådespelare för talscen medan musikdramatiska skolan iStockholm är speciellt inriktad på utbildning av operaartister. Utbildningenvid i är uppdelad på en dramatisk och en musikdramatisklinje medan ut- bildningen vid i sin helhet bedrivs vid en dramatisk linje. Till utbildningen skall åriigen antagas tolv studerande vid var och enav scenskolorna med undantag för musikdramatiska skolan, som skall antaga åttastuderande. Innevarande budgetär bedrivs vid scenskolorna vissförsöksverksamhet med fortbildning av skådespelare och musikdramatiskaartister. Teater- och musikrådet harinseende över scenskolorna. Beräknad ändring 1974/75 + + + + 469 000 of. 21000 142 000 203 000 212 000 +397 000 of. + 5 000 + 134 000 + 43 000 + 161000 + 223 000 of. + 3 000 + 168 000 + 22 000 of. Pris- och löneomräkning m. m. I O-alternativet förordar scenskolornas styrelser en minskning avundervisningens omfattning. i föreslår att en befintlig arvodestjänstsom lärare i rollgestaltning byts ut mot en arvodestjänst som lärare i sceniskframställning och scenisk teknik. Vidare föreslår skolan en tjänst som lärare imusikalisk instudering samt medel för en tjänst som scenskolesekreterare samtför ytterligare en tjänst som tekniker. Slutligen föreslår skolan en tjänst somlärare i tal- och röstvård, främst avsedd för fortbildningsverksamheten. (+221000 kr.) i föreslår att skolans tekniska personalförstärks med en institutionstekniker samt att en befintlig tjänst somackompanjatÖr byts ut mot en tjänst som repetitör. Vidare begär skolanytterligare medel för att förstärka undervisningen för fortbildningseleverna. ( + .) Även i begär en utökning av resurserna förfortbildningsverksamheten samt medel för en tjänst som tekniker. På grund avett ökat behov av att utnyttja tillresande lärare begär skolan också enutökning av medlen för reseersättningar. (+100 000 kr.) 1974:1 Bilaga 10 80 Musikdramatiska skolan i medel för undervisning i operahistoria och för ytterligare biträdespersonal.Vidare vill skolan ha möjlighet att engagera yrkesmusiker för medverkan iskolans produktioner samt att beställa ny svensk musikdramatik ochnyöversättningar av utländska libretton. Skolan önskar också komplettera sittbestånd av musikinstrument och viss annan utmstning. (+225 000 kr.) Teater- och musikrådet beräknar för pris- och löneomräkning m.m.392 000 kr., varav . avser höjt lönekostnadspålägg. Rådet konstaterar att antalet studerande vid några av scenskolornahar minskat sedan föregående år. Minskningen beror dels på att studerande avolika skäl har avbrutit sin utbildning, dels på att, i ett fall, ett lägreantal studerande än det föreskrivna har antagits till utbildningen. Rådet anseremellertid inte att det minskade antalet studerande bör föranleda en minskningav skolornas resurser för lärarlöner. En sådan minskning skulle gå ut överundervisningen i de ämnen, där skolorna inte har fasta lärartjänster, på ettsätt som skulle bli till stor nackdel för samthga studerande. Om en minskningav anslagen skulle bli nödvändig förordar rådet att utbildningen av skådespelareför talscen samlas till två skolor. En förstärkning bör ske av resurserna för den fortbildningsverksamhet,som /72 på försök bedrivs vid scenskolorna. Rådetföreslår en sådan ökning att för var och en av scenskolorna i ,och tillgängliga medel motsvarar en tjänst som lärare (+164 000kr. I övrigt föreslår rådet att musikdramatiska skolan får medel förundervisning i operahistoria, för administrativ hjälp åt rektor samt för medverkan av yrkesmusiker och beställning av nysvensk musikdramatik. Var och en av de övriga tre scenskolorna bör fåmedel för ytterligare en tjänst som tekniker. (+186 000 kr.) Scenskolornahar från början fått olika uppgifter. I är utbildningen för talscenoch musikteater uppdelad mellan två skolor varvid skådespelare för talscenutbildas vid statens scenskola i och operaartister vid statensmusikdramatiska skola i . Vid i är utbildningenuppdelad på en dramatisk och en musikdramatisk linje. Även i tidigare både en dramatisk och en musikdramatisk linje, men den särskildamusikdramatiska hnjen lades ned med början /73. Utbildningen vidden dramariska linjen vid i skiljer sig från motsvarandeutbildning i och genom ett större inslag av musikdramatiskutbildning. 1974:1 Bilaga 10 81 De härredovisade skillnaderna i uppgifter ger självfallet olika karaktär åtutbildningen vid de olika scenskolorna. Även andra faktorer bidrar till att gede fyra skolorna olika prägel. Sålunda tillämpar skolorna i viss mån ohkapedagogiska metoder och lägger olika stor vikt vid skilda delar avundervisningen. Även de försök med' fortbildning av skådespelare som sedan ettantal år pågår vid scenskolorna har delvis utformats på olika sätt. Den speciellakaraktären hos verksamheten vid var och en av de olika skolorna fårkonsekvenser för skolornas organisation och för behovet avundervisningsresurser. Vad beträffar organisationen har Kungl. Maj:t år 1972givit teater- och musikrådet i uppdrag att i samband med att rådet läggerfram förslag om fortbildningsverksamheten ta upp frågan om skolornasorganisation och frågan om hur skolornas undervisningsresurser bör fördelasmellan grundutbildning och fortbildning. Skolornas behov avundervisningsresurser påverkas emellertid, förutom av ovan nämnda faktorer,också av antalet studerande vid skolorna. Enligt bestämmelserna skall tolvstuderande antas vid var och en av scenskolorna i , Göteborgoch och åtta vid den musikdramatiska skolan. Antagningsproven sker f. n.vid varje skola för sig enligt en turordning som ändras . Det ärnaturligt att antalet närvarande studerande varierar något pågrund av att enstaka studerande t. ex. får en tids uppskov med studierna elleravbryter studieriia . Antalet studerande vid skolorna kan emellertidockså sjunka därför att man inte antar ett föreskrivet antal studerande. Förinnevarande läsår redovisar teater- och musikrådet att alla utbildningsplatservid en av scenskolorna inte har kunnat besättas på grund av brist påtillräckligt kvalificerade sökande. Enligt minmening är det av stor betydelse att utbildningen av skådespelare ochmusikdramatiska artister kan utformas efter skilda mönster på det sätt som ärmöjligt genom att utbildningen är spridd på flera olika utbildningsenheter.Genom att de fasta kostnaderna för fyra utbildningsanstalter blir höga draremellertid utbildning i denna form förhållandevis stora resurser. Med hänsynhärtill bör man mycket bestämt söka verka för att antalet studerande tillskolorna inte på grund av en för liten antagning sjunker under angiven nivå. Enligt vad jagerfarit planerar teater- och musikrådet att anordna centrala intagningsprovtill scenskolorna. Enligt min uppfattning bör sådana prov på ett verksamt sättkunna bidra till att samtliga skolor får ett tillräckligt antal kvalificeradesökande. Mot bakgrund avdet här anförda kan jag instämma i teater- och musikrådets uppfattning att detminskade antalet närvarande studerande inte bör tillåtas medföra en minskningav de samlade resurserna för undervisningen. Vid fördelningen mellan skolornaav de tillgängliga resurserna bör hänsyn tas inte enbart till antaletstuderande utan också de till övriga faktorer somjag har berört i det föregående. Jag erinrar omvad jag anfört i inledningen till avsnittet B Kulturändamål om att nyaprinciper för finansiering av återanskaffning m. m. av försliten och föråldradutrustning föreslås gälla för utbildningsanstalterna inom kulturområdet fr. o.m. Jag beräknardet sammanlagda anslaget till , vilket innebär att reelltoförändrade resurser kommer att stå till utbildningens förfogande budgetåret1974/75. Jag hemställer att Kungl. att tillStatens scenskolor för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag1974/75 Förslag 2 084 000 2 230 000 Statensdansskola har enligt sin stadga, fastställd (ändrad den 17december 1970), till uppgift att vid särskilda hnjer utbilda danspedagoger ochkoreografer samt att meddela utbildning i mim. Vid skolan anordnas ävenvidareutbildning för danspedagoger. Utbildningen avkoreografer och danspedagoger är f. n. treårig. Till utbildningen på danspedagoglinje skall antagas ca tolv och på koreografilinjeca tre studerande. Teater- och musikrådet harinseende över dansskolan. Genom beslut bemyndigades chefenför att tillkalla högst nio sakkunniga meduppdrag att utreda frågor om utbildning av dansare. Direktiven för desakkunniga, som antagit namnet dansamtredningen, finns intagna i 1974 årsriksdagsberättelse. Beräknad ändring 1974/75 + 0,5 + 0,5 + 136 000 of. + 1000 + 71000 + 15 000 + 116 600 of. + 1800 + 64 000 + 11600 + 69 000 of. + 1000 + 70 000 + 6 000 1974:1 Bilaga 10 83 Pris- och löneomräkning m.m. , varav . I 0-altemativet förordar skolan en minskning av undervisningenoch av medlen för expenser. Vidare förordas den under punkt 4 nämnda kursenutgå. För dansskolans administration behövs en tjänst som sekreterare med halvtidstjänstgöring.Medel begärs även för arvode till en sekreterare åt styrelsen (+33 000 kr. Dansskolan får sedan höstterminen 1973 på försök anordna ensärskild tvåårig danskurs i klassisk balett, och jazzdans som en formav förberedelse för fortsatt utbildning vid skolans danspedagog-ochkoreograflinjer. För att resultaten skall kunna bedömas säkert anser dansskolanatt verksamheten bör få större omfattning än f. n. (+30 000 kr. De ökade medel som i övrigt begärs för undervisningen avser kostnader för att ta fram kompendier och annanundervisningsmateriel (+12000 kr. Teater- och musikrådet beräknar för pris- och löneomräkning m. m.131 000 kr., varav . avser höjt lönekostnadspålägg. Rådet tillstyrker dansskolans förslag om en halvtidstjänst somsekreterare (+31 438 kr. Rådet tillstyrker också att särskilda medel ställs till dansskolansförfogande för den särskilda kursen i klassisk balett, och jazzdans(+30000 kr. Departemen t sch ef en I inledningentill avsnittet B Kulturändamål har jag behövt arbetsuppgifterna för den år1973 tillsatta dansamtredningen. Jag har där också angett att nya principer förfinansiering av återanskaffning m. m. av försliten och föråldrad utrustning börgälla för utbildningsanstalterna inom kulturområdet fr. o. m. budgetåret1974/75. Anslaget börhöjas med . Jag har därvid beräknat medel för en viss utökning av densärskilda tvååriga kurs i klassisk balett, och jazzdans, som på försök får anordnas vid skolan, samt för en vissförstärkning av dansskolans administration. Jag hemställer att Kungl. att till Statensdansskola för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag1974/75 Förslag 6 734 327 6 940 000 8185 000 uppgifter, som framgår av stadgan (1970: 369, ändrad 1972: 143) fördramatiska institutet, består i att utbilda personal för produktion av programför teater, film, radio och television. Utbildningen avser verksamhetsområdenaregi, bild- och ljudteknik, scenografi, maskering och administration.Institutet n;\eddelar även sådan allmän produktionsteknisk utbildning rörandenyssnämnda medier som behövs för yrkesverksamhet av annat slag. I sinverksamhet skall institutet, som leds av en av Kungl. Maj:t utsedd styrelse,främja utvecklingen inom områden som berörs av utbildningen. bedrivs inom följande tvååriga utbildningslinjer, nämligenallmän linje, administrativ linje, bildteknisk linje, ljudteknisk linje,scenografilinje och maskeringslinje. Utbildningen på den allmänna linjen avserdels regi- och producentutbildning, dels allmän produktionsteknisk utbildningvilken är utformad som en särskild ettårig lärokurs inom den allmänna linjen.Sedan läsåret 1972/73 prövas även olika former av kursverksamhet vidinstitutet. Till denallmänna produktionstekniska utbildningen skall antagas minst 16 studerande ochtill de tvååriga utbildningslinjerna minst 30 studerande . Enligt avtalmellan staten och lämnar bidrag till driftkostnaderna vid dramatiska institutet. Bidragetsstorlek är bestämd till . för vart och ett av budgetåren 1973/74,1974/75 och 1975/76. Beräknad ändring 1974/75 Materielunderhåll m. m. 1974:1 Bilaga 10 85 Inkomster från uthyrning av lokaler m. m. 300 000 6 940 000 Pris- och löneomräkning m.m. , varav . I O-alternativet förordar institutet att antagningen avstuderande till tvåårig utbildning skall inställas . /73 har kursverksamhetbedrivits på försök vid dramatiska institutet. Inom verksamhetens ram har anordnatsfortbildningskurser som har varit riktade till yrkesmässigt verksamma personerinom teater, film, television eller radio, exempelvis kurs i TV-teknik förfilmare och kurs i teaterljussättning för fria teatergrupper. Även kurser somriktar sig till personer som är verksamma på andra områden har arrangerats, t.ex. kurser i intern-TV-teknik och i dockteater för bl. a. bibhotekarier ochlärare. Man har även bedrivit en viss utvecklingsverksamhet. föreslår att kursverksamheten skall ingå i den ordinarieverksamheten vid institutet fr. o. m. /75. Syftet medkursverksamheten bör vara att dels ge fortbildning och kompletterandeutbildning åt yrkesmän inom programproduktion i teater, film, radio och television, dels möta nya utbildningsbehov som hänger sammanmed att användningsområdet för dessa medier vidgas i samhället. Vidare bör maninom kursverksamhetens ram kunna bedriva viss experimentproduktion med syfteatt i olika avseenden bidra till utvecklingen inom de områden som berörs avinstitutets utbildning. Erfarenheternager vid handen att utbildningsbehovet är mycket stort. För att dramatiskainsitutets kapacitet skall kunna utnyttjas på bästa sätt bör kursverksamheteninriktas så, att den ger stor spridningseffekt. När de fasta studiegångarna ärutbyggda blir institutets möjligheter att ställa tekniska resurser tillförfogande för kursverksamheten relativt begränsade. Institutet bör emellertidkunna bidra med sin erfarenhet även vid kurser som inte utnyttjar institutetstekniska resurser. I och med attkursverksamheten får permanent karaktär behövs enligt dramatiska institutet enstudierektor med uppgift att leda verksamheten.Vidare föreslås en gradvis ökning av medlen till undervisningskostnader.I detta sammanhang påpekar institutet att kostnaderna för fortbildning avyrkesmän och för experimentverksamhet är betydligt högre än för kurser av annatslag. ( + .) Utöver vad som behövs förkursverksamheten föreslår institutet att personalen ökas ut med tretjänster som mediehuvudlärare i 1974:1 Bilaga 10 86 resp. teater, film/TV och radio meduppgift att dels leda den utbildning som är speciellt inriktad på resp.medium, dels leda utbildningen i regi inom sina medier. I utbyte mot en av deföreslagna tjänsterna kan en arvodestjänst som kursledare i regi dras in. Vidare behövs eninformationssekreterare och ytterligare en servicetekniker. Institutet begärockså ökade medel för gästlärare, för förbättring av antagningsförfarande samtför framställning av läromedel och för pedagogisk utbildning av personalen. (+512 000 kr.) En ökning av institutets resurser för resekostnader behövs för att studerande och personal skall fåmöjlighet att göra utländska studieresor samt för resor i samband medantagningsintervjuer (+123 000 kr. Antalet studerande inom dramatiska institutets utbildningslinjerblir oförändrat /75 i jämförelse med innevarande budgetår. Utövervad som begärs för kursverksamheten föreslås en ökning av institutets medel förundervisningskostnader för utbildningi framställning av animerad film ( + . På gmnd av den tekniska apparaturens ökade förslitning behövsökade resurser för materielunderhåll (+145000 kr. beräknar ett ökat behov av medel för e x -pe n s er, bl.a. för olika informationsåtgärder såsom rikstäckande annonseringav antagningen (+190 000 kr. Inkomsterna från uthyrning av lokaler m.m. har till väsentlig del influtit från uthyrning avinstitutets färgtelevisions-studio. redovisar attuthyrningen till kommittén för den fortsatta verksamheten med radio ochtelevision inom utbildningsväsendet kan väntas minska kraftigt och att ocksåSveriges Radios förhyrningsbehov kan beräknas minska. Nämnden församhällsinformation vitsordar det ökade medelsbehovet förinformationsverksamhet, men avstår från att yttra sig om behovet avpersonalförstärkning för ändamålet. utbildningsverksamhet, som inleddes /71, har under deförsta verksamhetsåren undergått betydande förändringar i jämförelse med deursprungliga planerna. framtvingadeigångsättningssvårigheterna vissa avsteg från dessa planer både när det gälldeuppbyggnadstakten och utbildningens innehåll. /73 bedrivsutbildningen vid de tvååriga linjerna med den, i förhållande till vad som frånbörjan planerats, mer begränsade målsättningen att de studerande skall fåkompetens att fylla ansvariga funktioner inom sitt yrkesområde vid programframställning 1974:1 Bilaga 10 87 inom minst ett av de medier förvilka institutet meddelar utbildning. Den ettåriga påbyggnadskurs som tidigarehar kunnat följa på genomgången tvåårig utbildning har upphört och i ställethar tillkommit en försöksverksamhet med kortare eller längre kurser. Sedanstarten har det vidare förekommit en ettårig allmän produktionstekniskutbildning i form av en särskild lärokursinom den allmänna Hnjen. Under innevarandeläsår har dramatiska institutet studerande i båda årskursernaav de tvååriga utbildningslinjerna i reguljär utbildning. Den första årskullsom har utbildats enligt den målsättning, som gällt /73 viddessa linjer, kommer att avsluta sin utbildning . Jag räknarinte med några förändringar i fråga om de fasta studiegångarna för nästabudgetår. Institutets resurser för gästlärare bör dock få en viss förstärkning. Sedan läsåret1972/73 har vid dramatiska institutet bedrivits försök med kursverksamhet avfortbildningskaraktär. Institutet, som anför vissaexempel på vad som anordnats inom ramen för kursverksamheten, föreslåratt kursverksamheten fr. o. m. /75 skall ingå i institutetsordinarie verksamhet. föreslår att kursverksamheten skall syfta till att dels gefortbildning och kompletterande utbildning åt yrkesmän inom programproduktion i teater, film, radio ochtelevision, dels möta nya utbildningsbehov som hänger samman med attanvändningen av dessa medier vidgas i samhället. Vidare bör man inomkursverksamhetens ram kunna bedriva viss experimentproduktion med syfte att iolika avseenden bidra till utvecklingen inom de områden som berörs avinsritutets utbildning. När det gällerkursverksamhetens kommande omfattning konstaterar dramariska insritutet attefterfrågan är mycket stor och att insritutet endast har begränsade möjligheteratt ställa tekniska resurser till förfogande för kursverksamheten. Institutetanser att man i denna situation bör inrikta verksamheten så att den ger spridningseffekt. Vidare bör man kunna använda sig av de erfarenheter somfinns vid institutet även utan att de egna tekniska resurserna utnyttjas. Jag har inget atterinra mot att kursverksamheten fortsätter och att den i likhet med vad som f.n. är fallet har de syften som institutet föreslagit.