prop · FX03141 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1974 Prop. Maj:ts proposition angående statsbidrag till kommunerna för färdtjänst, hemhjälp och familjedaghem; given den 4 oktober1974, Kungl, Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över socialärenden, föreslå attbifalla det förslag om vars avlåtande till föredragandedepartementschefen hemställt. I propositionen föreslås att statsbidrag införs lillkommunernas färdtjänst för handikappade. läggs fram förslag om nyaregler för statsbidragen till kommunernas kostnader för social hemhjälp ochfamiljedaghem. De i propositionen föreslagna reformerna har utarbetats pågrundval av ett betänkande från kommunalekonomiska utredningen. Statsbidrag föreslås utgå av kommunernasbruttokostnader för såväl färdtjänst som social hemhjälp och familjedaghem, Bidragsun-deriagetför färdtjänst skall omfatta kostnaderna för av kommun anordnad färdtjänst förhandikappade. Det nuvarande bidragsunderlaget för social hemhjälp ochfamiljedaghem utvidgas. För den sociala hemhjälpen skall statsbidrag lämnasinte bara för hemvårdare och hemsamariter utan även för särskilda kostnader somavser hår- och fotvård, badservice, matdistribution, snöröjning samthemhjälpsledare. För de kommunala familjedaghemmen skall statsbidraget utöverlönekostnaderna omfatta omkostnadsersättning till dagbarnvårdare och föreskrivnahälsokontroller. Nuvarande kvotregei i bidragssystemet för de kommunalafamiljedaghemmen slopas . De nya bidragsreglerna, som beräknas öka statensårskostnader med 160 milj. kr., föreslås träda i kraft , Utdrag av protokollet över socialärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet , Närvarande: statsråden , , ,, , , , , , , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om statsbidragtill kommunerna för färdtjänst, hemhjälp och familjedaghem och anför. Kommunalekonomiska utredningen' tillkallades den 17december 1971 för att göra en allsidig utredning av kommunernas ekonomi. Genomtilläggsdirektiv fick utredningen i uppdrag att med förturbehandla frågorna om storlek och utformning av statsbidragen till kommunernassociala hemhjälp och familjedaghemsverksamhet för tiden och att isamband därmed även behandla frågan om statsbidrag till den kommunalafärdtjänsten. Resultatet av utredningens överväganden skuUe redovisas i sådantid att beslut om de statsbidragsregler som skall gälla fr, o, m, den 1 januari1975 kan fattas av riksdag. Kommunalekonomiska utredningen har avlämnatdelbetänkandet (SOU 1974:41) Statsbidrag till , hemhjälpoch familjedaghemsverksamhet. Efter remiss har yttranden över betänkandetavgivits av , , riksrevision verket (RRV),, , ,länsstyrelserna i , , och ,socialutredningen, barnstugeutredningen. , i (LO), (), akademikers centralorganisation (),(), ()samt (PRO). ' Ledamöter riksdagsledamöterna , tillikaordförande, , , , ,, direktören , dåvarande ledamoten av ,direktören , förbundsdirektören , ersatt den 14 mars1974 av förbundsdirektören , och planeringschefen . Nuvarande verksamhet och bidragsbestämmelser 2,1 Färdtjänst Kommunernas sociala färdtjänst är avsedd för personer varshandikapp medför väsentliga svårigheter att använda allmänna kommunikationsmedel.Genom färdtjänsten erbjuds handikappade skolresor, arbetsresor,behandlingsresor, inköps- och övriga privatresor. Såväl konventionella fordonsom specialfordon kommer till användning. Färdtjänsten utförs ofta i samverkanmed den lokala taxiorganisationen. Dessutom förekommer att resorna utförs avbrandkåren, enskilt bussbolag, kommunala trafikföretag eller privatpersoner.Kommunen kan även genom egen personal svara för färdtjänsten. Enligt en av genomfördundersökning fanns färdtjänst i 260 av de 447 kommuner som besvaradeförbundets enkät. Invånarantalet i dessa 260 kommuner var totalt 6,9 milj.Detta innebar att i runt tal av landets invånare var bosatta i kommunermed färdtjänst, I 258 av de 260 kommuner som hade färdtjänst var sammanlagt ca66 500 personer berättigade att använda färdtjänsten. Genomsnittligt var ca 1 %av befolkningen i de 258 kommunerna färdtjänstberättigade. Av de färdtjänstberättigadevar ålderspensionärer. Enligt uppgifter från (Statistiska meddelanden nr S 1973:15) fanns färdtjänst i 317 av464 kommuner. Antalet färdtjänstberättigade var ca 85 000, Av dessa var närmare50 000 eller . Kostnaderna för färdtjänsten har ökat starkt under senareår. Enligt sammanställningar som utförts inom kommunförbundet har kommunerna i1974 års budget beräknat bruttokostnaderna för färdtjänst till 118,7 milj, kr.Finansieringen av färdtjänsten sker genom avgifter och med kommunalskattemedel.Statsbidrag utgår inte. Inkomsterna av avgifter kan beräknas motsvara ca 10 %av bruttokostnaderna. Social hemhjälp förekommer dels som hjälp tillbarnfamiljer när föräldrar på grund av akut sjukdom, barnsbörd eller liknandeinte kan sköta hemmet (husmorsvikariat) dels som tillfällig barntihsyn när exempelvisett barn som i vanliga fall vistas i ett daghem är sjukt och behöver tillsyn ihemmet (barnvårdarverksamhet) och dels som hjälp i hemmet för åldringar ochhandikappade personer med dagliga sysslor m, m, (hem-samaritverksamhet).Sistnämnda verksamhet har vanligen, form av kontinuerlig hjälp ett antal timmarper vecka. Den sociala hemhjälpen har byggts ut snabbt under senareår. Antalet hjälpta åldringar och handikappade har således mer än fördubblatsfrån ca 145 000 är 1965 till över 300 1973. Prop,1974:141 4 jer har ökat i långsammare takt från ca 70 1965till ca 90 1973, har antalet anställda hemsamariter ochhemvårdare mer än tredubblats och beräknas uppgå till ca 82 000personer. Antalet arbetstimmar uppgick är 1972 till över 52 miljoner, varav niira90 % avsåg hemhjälp tih åldringar och handikappade. Kommunernas bruttokostnader för hemhjälpen har ökat frånca 178 mUj, kr. till ca 800 mUj, kr, , Verksamheten med social hemhjälp finansieras genom avgifter,kommunalskattemedel och statsbidrag. Avgifterna baseras i flertalet kommunerpå en av kommunförbundet rekommenderad taxa, som är differentieradefter inkomst. Inkomsterna av avgifter kan beräknas motsvara i genomsnitt av bruttokostnaderna. Statsbidrag utgår av kommunens nettokostnaderför social hemhjälp. Statsbidragsbestämmelserna finns i kungörelsen 1964:427, Statsbidraget beräknas på ett bidragsunderlag sorn bestårav kommunens kostnader för löner, sociala förmåner, reseersättningar m, m, Ibidragsunderlaget får inte inräknas utgifter för arbetsledare, kontorspersonal,övriga administrativa kostnader, personal med speciella uppgifter t, ex,hår-och fotvård, hemsjukvård, kommunalt vårdbidrag som utbetalas direkt till vårdtagaresamt utbildning och fortbildning, I de fall social hemhjälpspersonal användsför tjänstgöring på ålderdomshem, barnhem; barnstugor, barnkolonier,dagcentraler eller liknande utgår inte statsbidrag för denna tjänstgöring, I fråga om social hemhjälp i pensionärshem, ochmotsvarande gäller att statsbidrag endast utgår till kostnader för dearbetsuppgifter, som där utförs i pensionärens egen förhyrda lägenhet avhemsamariter och därmed jämförliga personer. Statsbidrag utgår inte tillkostnader för arbetsuppgifter som hänför sig till husets kollektiva service. Vid tillämpningen av bidragsbestämmelserna dras en gränsmellan boendeformerna enskilt hem och ålderdomshem. Begreppet enskilt hemförutsätter, då det gäller boende i hem av servicetyp, att möjlighet tillsjälvständigt boende skall föreligga. Det innebär att varje lägenhetsinnehavare- om han så önskar - skall kunna klara sig själv pä samma sätt som i en vanlighyreslägenhet. Den grundläggande skillnaden mellan ålderdomshem och enskilt hemi hus av servicetyp knyts vid tillämpningen till sättet att tillhandahållaservice, I fråga om hem av sistnämnda slag niåste föreligga etthyresförhållande och frihet att själv bestämma vilken service som skallutnyttjas. För att statsbidrag skall utgå för hemhjälp som lämnas i sådantservicehus ställs vissa krav på organisationen av servicen samt pålägenheternas utrustning m, m. Statsbidrag utbetalas i efterskott för kalenderår. För att underiätta för kommunerna att utvidga verksamhetenoch stärka sysselsättningen har statsbidraget till social hemhjälptemporärt höjts för från till av statsbidragsgilla kostnader (prop.1973:165, FiU 1973:40, rskr. 1973:344, SFS 1973: 960). Det förutsattes därvidatt kommunerna helt skulle använda de utökade resurserna tih nyanställning av personal ellertill utökad arbetstid för befintlig personal. Bidragshöjningen beräknades geutrymme för nyanställning motsvarande ca 7 000 heltidsarbetande personer, Med familjedaghem avses enskilt hem som tar emot barn iförskoleåldern eher lägre skolåldern under den del av dagen då barnetsföräldrar förvärvsarbetar eller studerar. Familjedaghemmen har i ökadomfattning kommit att inordnas i det kommunala verksamhetsområdet. Med familjedaghemsverksamhet avses familjedaghemdär dagbarnvårdarna är kommunalt anställda. Dessutom bedrivs en betydandefamiljedaghemsverksamhet i privat regi, I kommuner där kommunalfamiljedaghemsverksamhet saknas eller där utbyggnaden inte motsvaratefterfrågan på tihsyn kan i vissa fall privata familjedaghem förmedlas genomkommunens försorg. Som familjedaghem räknas också de s, k, mormorshemmen, därmor-eller farföräldrar tar hand om barnbarnet, och de s, k, trefamiljshemmendär två eller tre familjer gemensamt anställer en person som tar hand om barneni något av familjernas hem. Antalet platser i kommunala familjedaghem ökade mellanåren 1965 och 1972 från ca 8 000 tiU ca 43 500, Är 1974 beräknas ca 50 000platser finnas i kommunala familjedaghem. Kommunernas bruttokostnader för familjedaghemsverksamhetenhar ökat från ca 40 milj, kr, till ca 325 milj, kr, ,Verksamheten finansieras genom avgifter, kommunalskattemedel och statsbidrag.Avgifterna baseras i allmänhet på en av kommunförbundet rekommenderad taxa,som är differentierad efter inkomst och antal barn i daghem/familjedaghem.Inkomsterna av avgifter kan beräknas motsvara i genomsnitt avbruttokostnaderna. Statsbidrag utgår av kommunens nettokostnader förfamiljedaghemsverksamheten. Rätt till statsbidrag föreligger dock endast närden organiserade barntillsynen nått en viss omfattning uttryckt i platser perantal invånare i kommunen, den s, k, kvotregeln. Till kommuner med högst 10 000invånare utgår statsbidrag således endast till den del det sammanlagda antaletinom kommunen anordnade platser i daghem, fritidshem och kommunalafamiljedaghem överstiger en plats för varje fullt 200-tal invånare. Till kommun med mer än 10 000 invånare utgår statsbidragtill den del det sammanlagda antalet inom kommunen ordnade platser i daghem,fritidshem och kommunala familjedaghem överstiger, för det första 10 000-taletinvånare en plats för varje fullt 200-tal invånare och för överskjutandeinvånarantal en plats för varje fullt 100-tal invånare, i kommunenanordnade daghems- och fritidshemsplatser med statsbidrag alltså även sådanaplatser som anordnats av landsting, industrier och föreningar inräknas ikvotregeln. Statsbidrag utgår således för det antal platser i familjedaghem somöverstiger kvoten. 1* 1974. Prop, 1974:141 6 Som viUkor för statsbidrag gäller vidare att dagbarnvårdareskall vara anstähd av kommunen genom avtal och att familjedaghemmet skall varagodkänt av barnavårdsnämnden. Statsbidraget beräknas på ett bidragsunderlag som bestårav kommunens nettokostnader för löner och sociala förmåner. Statsbidrag utgårinte för omkostnadsersättning till dagbarnvårdare eller för föreskrivnahälsokontroller för dagbarnvårdare och medlemmar i familjedaghemmet. Statsbidraget utbetalas i efterskott för kalenderår. För att underlätta för kommunerna att utvidga verksamhetenoch stärka sysselsättningen har - liksom för den sociala hemhjälpen statsbidraget till den kommunala familjedaghemsverksamheten temporärt höjtsför från till av statsbidragsgilla kostnader, Kommiinalekonomiska utredningens förslag 3.1 Färdtjänst föreslog i betänkandet (SOU 1970:64)Bättre socialtjänst för handikappade att statsbidrag skulle införas för denkommunala färdtjänsten och utgå av kommunernas nettokostnader förfärdtjänsten. Betänkandet överlämnades tillkommunalekonomiska utredningen för att prövas i samband med andra frågor omstatliga bidrag till kommunerna. Kommunalekonomiska utredningen konstaterar att samhälletsåtgärder för handikappade syftar tih att så långt som möjligt göra demoberoende av sitt handikapp. Målet är att genom tillgodoseende av dehandikappades särskilda behov göra det möjligt för dem att leva med i samhället.Genom insatser av vård-, omsorgs- och stödkaraktär avses de handikappade imöjligaste mån klara sig själva och leva under samma villkor som andra. Utifrånmålet att göra det möjligt för handikappade att leva ett normalt liv harutredningen gjort sina överväganden rörande behovet av och formerna för ettstatsbidrag till social färdtjänst. Utredningen menar att ett sådantstatsbidrag bör grundas på dels en allmän bedömning av färdtjänstens betydelseför att uppnå detta mål, dels en prövning av behov av fortsatt utbyggnad avverksamheten. Utredningen framhåller att färdtjänsten tar i anspråken relativt begränsad del av de samlade resurser samhället avsätter för omsorgom handikappade. Färdtjänsten utgör emellertid ofta en förutsättning för attandra insatser på områden som bostad, arbete och utbildning skall bli effektivaoch fullt ut bidra till måluppfyllelse. Utbyggnaden av färdtjänsten undersenare år torde vara ett uttryck för att denna syn är förhärskande ikommunerna. Motiv för eller skäl mot statsbidrag får mot denna bakgrund grundaspå en bedömning av dels behovet av att kommunerna stimuleras till att ökautbyggnadstakten, dels kommunernas möjligheter att bära de växande kostnadernaför färdtjänsten. Vid sina överväganden har utredningen fäst avgörande viktvid behovet av en fortsatt utbyggnad av den sociala färdtjänsten. inhämtade uppgifterna visar att verksamheten fortlöpandebyggts ut av kommunerna. Det är dock utredningens bedömning att färdtjänstbehovfortfarande återstår att täcka, inte minst inom kommuner som f n. saknar sådanverksamhet. Utredningen gör den bedömningen att ett särskilt statligt bidragtill den sociala färdtjänsten skulle kunna medverka till en fortsatt utbyggnadav denna verksamhet och därmed till en förstärkning av de öppna, stödjandeaktiviteterna. Utredningen föreslår därför att ett särskilt statsbidrag tillprimärkommuner och, i fall där landstingskommun svarar för verksamheten, till landstinginförs för finansiering av kommunernas kostnader för färdtjänst. De krav utredningen anser bör gälla för ett nyttstatsbidragssystem är att bidraget utformas så att det dels medger kommunaltansvar för och bestämmande över verksamhetens organisation, dels medverkar tillatt bereda kommunerna likvärdiga möjligheter att anordna färdtjänst dels gerett ekonomiskt tillskott för kommunerna som är avpassat med hänsyn tillkostnaderna för verksamheten. Statsbidragssystemet skall vidare främjaintresset för att tillgänghga resurser används för en effektiv och rationellverksamhet. Statsbidragssystemet skall också verka neutralt vad gällerutformningen av verksamheten och bör inte påverka kommunernas sätt attfinansiera verksamheten. Slutligen bör statsbidraget vara enkelt attadministrera såväl för kommunen som för bidragsbeviljande statlig myndighet.Bl, a. bör ställas krav på ett enkelt och entydigt beräkningsunderlag. Mot den bakgrunden föreslår utredningen att statsbidrag skallutgå av kommunernas driftkostnader brutto för färdtjänst. Statsbidraget föreslås utgå för social färdtjänst, somavser personer vars handikapp medför väsenthga svårigheter att använda allmännakommunikationsmedel. Detta innebär att varken vissa typer av handikapp ellerhandikappade i vissa åldersgrupper generellt bör innefattas eller uteslutas istatsbidragshänseende. För utredningen har det framstått som naturligt, attprövningen av färdtjänstbehovet sker individuellt med hänsynstagande tillförhållandena i varje enskilt fall. Utredningen föreslär att bidragsunderlaget beräknas päkommunens samtliga driftkostnader brutto för såväl resor med färdtjänsten somför de med denna verksamhet direkt förbundna driftkostnaderna för administrationi form av arbetsledare, kontorspersonal samt övriga administrativa kostnader.Behandlingsresor, dvs. resor för läkarbesök och sjukvårdande behandlingarskall inräknas i bidragsunderlaget. Även arbetsresor bör inräknas ibidragsunderlaget. Resor till allmän förskola, grundskola och gymnasieskolabör däremot inte inräknas i bidragsunderlaget, med hänsyn till att de som regelhgger utanför färdtjänsten och ingår som en integrerad del i insatserna påskolans område. Utredningen har inte funnit skäl att i statsbidragsbestämmelsernainföra begränsningar i avseende på antal resor, resornas längd ellerförläggning i tiden. Frågan om riksgiltighet för rätten att anlita färdtjänstenbehandlas också av utredningen, som därvid konstaterar att det står kommunernafritt att träffa överenskommelser om kommuninvånares rätt att utnyttjafärdtjänsten i Utredningen föreslär att en kommunskostnader för färdtjänst för person från annan kommun skah inräknas ibidragsunderlaget. Om en kommun betalar ersättning för färdtjänst somutnyttjas i en annan kommun skall den kommun som uppbär ersättningen avräknadet uppburna beloppet från bidragsunderlaget. Utredningen avser med förslaget till statsbidrag förfärdtjänsten att försöksvis införa en bidragsform som saknar mera detaljeradeföreskrifter för att därigenom pröva möjligheterna att förenkla ochgeneralisera statsbidragsgivningen över huvud taget. Mot den bakgrunden anser utredningen att det föreslagnastatsbidragssystemet bör gälla försöksvis . Under dennatid bör ges möjligheter till en bedömning och utvärdering av den föreslagnabidragskonstruktionen. Utredningen föreslår att kommunerna liksom vad gäller fört. ex. bidrag till social hemhjälp - rekvirerar statsbidraget kalenderårsvis iefterskott. Utredningenbehandlar också frågan om ett i handikapputredningens tidigare nämndabetänkande föreslaget statsbidrag till kommun för anskaffning av bil åthandikappade som komplement till färdtjänsten, 1 anslutning till detta förslagframhåller kommunalekonomiska utredningen att de handikappades behov avförflyttning främst bör tillgodoses dels genom ett väl fungerande allmäntfärdväsen, dels genom en utbyggd färdtjänst. Utredningen pekar i samband därmedpå att särskilda sakkunniga har i uppdrag att utreda vissa frågor rörande detallmänna kommunikationsväsendets anpassning till de handikappades behov och pådet nu föreslagna statsbidraget till den av kommunerna organiserade färdtjänsten._ Utredningen framhåller att i de situationer då förflyttningsbehoveninte kan tillgodoses genom allmänna kommunikationer eller genom färdtjänsttorde i vissa fall en lämplig lösning vara att tillhandahälla den handikappadeegen bil. För att underiätta för handikappade att resa till och från arbete ochstudier kan redan nu ekonomiskt stöd utgå från arbetsmarknadsverket föranskaffning av motorfordon. Utredningen gör den bedömningen att de särskildabehov av förflyttning som undantagsvis inte kan tillgodoses inom färdtjänstensram ofta är knutna till arbets- och studiesituationer. Mot den bakgrundenfinner utredningen inte anledning att föreslå statsbidrag till kommun föranskaffning av motorfordon för handikappade. Utredningen utgår därvid från attbidrag även fortsättningsvis utgår för bilanskaffning inom ramen för detsysselsättningspolitiska stödet. Utredningen finner det olämpligt attstatsbidrag till handikappades anskaffning av bil utgår enligt två olikasystem. Detta blir fallet om särskilt statsbidrag för bilanskaffning skulleinföras som komplement till färdtjänsten. Utredningen framhåller att målet för åldringsomsorgen äratt ge de äldre ekonomisk trygghet och att tillgodose behov av bostad, vård ochomsorg i öppna former. Insatser på den sociala hemhjälpens område liggerföljaktligen väl i linje med de av statsmakterna uttalade intentionernarörande åldringsvårdens syfte och inriktning. Kommunerna har under senare årkraftigt byggt ut den sociala hemhjälpen. Detta torde enligt utredningensmening vara ett uttryck för att man på kommunalt håll uppfattar dennaverksamhet som betydelsefull och som ett viktigt led i åldringsvårdensinriktning mot öppnare omsorgsformer. Utredningenpekar på att nuvarande statsbidrag inte utgår till personal med sådanaspeciella uppgifter som hår- och fotvård, matdistribution m, m. Om däremotdessa uppgifter utövas av hemsamarit i pensionärens egen lägenhet utgår statsbidrag.Många kommuner har i olika sammanhang uttalat att denna ordning ärotillfredsställande och funnit bestämmelserna utgöra hinder för en rationellverksamhet. Från en del kommuner har även förts fram önskemål om utvidgad statsbidragsgivningtill kostnader för arbete som utförs av hemsamariter och vårdbiträden vidserviceanläggningar, där pensionärerna bor i egna lägenheter. Som redan nämnts har utredningen vid behandlingen avfrågan om statsbidrag till färdtjänst funnit övervägande skäl tala för ett sålångt möjligt enkelt och entydigt bidragsunderlag. Utredningen föreslår attstatsbidragsreglerna för social hemhjälp utformas på samma sätt med 35 %statsbidrag på kommunernas bruttokostnader, Bidragsunderiaget föreslås utvidgat till att även omfattakommunens kostnader för arbetsledning och administration i de delar som direktavser den sociala hemhjälpsverksamheten, 1 bidragsunderiaget bör vidareinräknas kostnader för personal med de speciella funktionerna hår- och fotvård,badservice, matdistribution och snöröjning. Därmed skulle kommunernasmöjligheter att välja organisation för tillhandahällande av hemhjälpstjänsternai dessa delar inte påverkas genom statsbidragsbestämmelserna. De föreslagna ändringarna av statsbidragsreglerna börliksom vad gäller färdtjänst gälla försöksvis 1977. Underdenna tid bör effekterna av bidragssystemet utvärderas i vad avserverksamhetens volym, inriktning och produktionsteknik, Utredningen konstaterar att statens allmänna strävan attstimulera kommunerna till ökade insatser pä barnomsorgens område i betydandeutsträckning har uppnåtts genom statsbidragen på detta område. En väsentlig delav ökningen av samhällets serviceutbud inom barnomsorgen har sketti form av en snabb utbyggnad av de kommunala familjedaghemmen. Statsbidraget till familjedaghem torde enligt ut- Prop, 1974:141 10 redningens mening ha underlättat utbyggnaden avbarnomsorgen i samhällets regi. Utredningen anser att bidragsreglerna bör justeras på ettsådant sätt att den bidragsberättigade verksamheten blir mindre beroende avbidragsbestämmelserna och mera kan formas med utgångspunkt i krav på rationelloch ändamålsenlig verksamhet. Mot denna bakgrund föreslår utredningen attkommunernas kostnader för omkostnadsersättning till dagbarnvårdare ochföreskrivna hälsokontroller inräknas i bidragsunderlaget, I likhet med vad som föreslagits beträffande beräkning avunderlag för statsbidrag till färdtjänst och hemhjälp föreslår utredningen attbidraget till kommunala familjedaghem beräknas på kommunens bruttokostnader förverksamheten. Utredningen föreslår att statsbidraget liksom för färdtjänst ochhemhjälp utgår av bruttokostnaderna. I likhet med de föreslagnastatsbidragen till färdtjänst och hemhjälp förordar utredningen att de ändradereglerna ges formen av försöksverksamhet , Utredningen behandlar också frågan om den tidigare omnämndas, k, kvotregeln. Utredningen konstaterar därvid att statsbidraget genom kvotregelnär knutet till omfattningen av verksamheten i kommunerna på ett sådant sätt,att kommunerna erhåller växande procentuell nettokostnadstäckning med växandeplatsantal. Utredningen finner det allmänt svårt att förena den nuvarandekvotregeln med det av utredningen uppställda kravet på produktionsneutralabidragsbestämmelser. Utredningen har dock ansett det ligga utanförutredningsuppdraget att pröva lämpligheten av den särskilda kvotregeln.Ledamoten har i ett särskilt yttrande framhållit angelägenheten av attkvotregeln tas bort,