prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — har, i enlighet med nämnda beslut av riksdagenår 1972, undertecknat ett avtal om etttelesateUitprojekt. Kostnadema för deltagande beräknas totalt tiU 91milj. och för /75 tUl 8 milj. kr. Detta understiger denur-Il 1974. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 162 sprungligen beräknade totalakostnaden (prop. 1972: 48 s. 28) med ca 4 milj. kr. Jag förordar att Kungl.Maj:t föreslår att godkänna detta avtal. Kostnaden nästabudgetår för deltagande i ESRO:s grundprogram och i de delar av ESRO:stUlämpningsprogram som redan godkäntberäknar delegationen tUl , vartill kommer 3 milj. kr. Jag godtar denna beräkning. Medel för nationella rymdtUlämpningar och fjärranalysverksamhethar jag beräknat under anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Tekniskforskning och utveckling (El). För att täckaökade kostnader för ESRO-bevakningen, huvudsakligen på grund avAriane-projektet, har jag under programmet Myndighetsuppgifter beräknat ökademedel. Jag hemställer att Kungl. 1. godkänna att deltar i ESRO:s grundprogram även efterutgången av , 2. godkänna det den 20 september1973 undertecknade avtalet om ett telesateUitprojekt, 3. till Europeiskt rymdsamarbete m. m. för /75 anvisaett förslagsanslag av . Nordisk fond för teknologi och industrieU utveckling 1973/74Anslag 4 500 000 1974/75 Förslag 4 500 000 Från anslagetutgår bidrag till nordisk fond för teknologi och industriellutveckling, som har bildats enligt överenskommelse mellan denordiska länderna (prop. 1973:79, NU 1973: 35, rskr 1973: 138). Syftet medfonden är att främja tekniskt forsknings-och utvecklingsarbete med industriell inriktning och av gemensamtintresse för två eller flera nordiska länder. Enighet har uppnåtts om attfonden totalt bör tillföras 50 milj. kr., varav 10 milj. kr. anvisats förperioden den 1 juli 1973den . Fondens sekretariat är förlagttill . mottog fonden ansökningar om stöd på sammanlagt40 milj. kr. Vid sammanträdeden fastställde stadgar för fonden ochbeslutade om allmänna riktiinjer och om generella prioriteringar för fondensförsta verksamhetsperiod. Enligt dessa skall fonden inrikta sin verksamhet påområdena miljöteknik, inkl. arbetsmUjö, hälsovårdsteknik, transportteknik ochmaterialteknik. Ministerrådetbeslöt vid samma sammanträde att föreslå dels att fonden skulle tUlföras 10milj. , dels att fondens styrelse borde få 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 163 bevilja flerårigt stöd utövertillgängliga medel med högst 3 milj. kr. för och högst 2 milj. kr. Enligt av Nordiska ministerrådetfastställda fördelningsregler för 19741976, varvid svarar för22 %, för , för , för och för ,innebär detta att bidrag blir 4,5 mUj. och att andel avflerårsåtagandena uppgår till . Medel för denverksamhet som bedrivs av nordisk fond för teknologi och industriell utvecklingskall tillskjutas av de nordiska länderna. I enhghet med ställningstagande bör 4,5 milj. kr., vilket utgör bidrag, anvisas /75. Fonden bör vidareha möjlighet att göra åtaganden om stöd . lag förordar att Kungl.Maj:t inhämtar bemyndigande att medge att fonden för delfår lämna stöd som inberäknat löpande beslut innebär åtaganden om högst . lag hemställer att Kungl. 1. bemyndiga Kungl. Maj:t att medge att stöd lämnas av nordisk fondför teknologi och industriell utveckling, vilket inberäknat löpande beslutinnebär åtaganden om högst . och högst 900 000 kr.under år 1976, 2. till Nordisk fond förteknologi och industriell utveckling för /75 anvisa ettreservationsanslag av . Finansiering av statens utvecklingsfond Statensutvecklingsfond inrättades (prop. 1973: 41, NU 1973: 54, rskr1973: 225). Den är en självständig myndighet, men är administrativt knuten tillstyrelsen för tekniskt utveckling (STU). handhas av en särskild styrelse, som tillsätts av Kungl. Maj:t.Fondens verksamhet regleras av en kungörelse (1973: 622). Fonden har till ändamål att genom långivning stödja riskbetonade investeringarinom industrin för utveckling av nya produkter, processer eller system förindustriell produktion. Den är avsedd att utgöra ett komplement till STU ochSveriges investermgsbank AB. Projekt som kan finansieras på kreditmarknaden iövrigt skall inte stödjas av fonden. STU:s stöd till tekniskt utvecklingsarbete avser utvecklingsprocessens tidigareskeden, där den tekniska osäkerheten är betydande. För projekt, som erhållerstöd från fonden, skall däremot utvecklingsarbetet ha nått så långt att dentekniska osäkerheten kan bedömas vara låg. Lån beviljas i regel tUl högsthälften av den beräknade projektkost- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 164 nåden, och särskUd säkerheterfordras inte. Det förutsätts emellertid att låntagaren genom att svara för enavsevärd del av kostnaderna för det projekt som stöds också bär en väsentiigdel av risken. Återbetalningen av lånen är beroende av i vilken utsträckningprojekten blir framgångsrika. Fonden skall emeUertid kunna ta betydande riskeroch det har fömtsatts att vissa lån kommer att behöva skrivas ned eller skrivasav. Vid inrättandet av fonden togs inte ställningtill dess långsiktiga finansiering. För att fondens verksamhet skullekunna komma igång /74 avsattes 30 milj. kr. av Sverigesinvesteringsbank AB:s vinst för till fonden. Det förutskickades attytterligare medel skulle komma att ställas till förfogande, som skulle medgeen vidareutveckling av verksamheten. Statensutvecklingsfond har hemställt att för /75 35 milj. kr. anvisasför fondens verksamhet. Frågan om denlångsiktiga finansieringen av statens utvecklingsfond bör prövas i ett vidaresammanhang. Jag förordar därför att även för /75 30 milj. kr. avInvesteringsbankens vinst för avsätts till utvecklingsfonden. lag hemställer att Kungl. att godkänna attav vinsten för frän investeringsbank AB 30 000 000 kr.avsätts till statens utvecklingsfond. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 165 I samband medbudgetreformen blev dåvarande domänstyrelsen affärsdrivande verk. Dennuvarande benämningen domänverket, somgemensam beteckning för domänstyrelsen och den lokala skogsförvaltningen,tillkom . Genom beslut av 1968års riksdag (prop. 1968: 103, JoU 1968: 32, rskr1968: 269) fastställdes vissa nya riktiinjer för domänverkets verksamhet.Enligt dessa skall verket med sikte på ett gott ekonomiskt utnyttjandedriva skogsbruk på den fasta egendom som hör till domänverkets fond, i övrigtförvalta denna egendom och andra tillgångar som hör till fonden samt förvaltaoch öva tillsyn över vissa andra allmänna skogar och ecklesiastika boställensskogar. Det statiiga skogsbruket skall drivas uthålligt, affärsmässigt ocheffektivt. beslutsyftade också tiU samordning av statens skogsbrukoch skogsindustri. Det gemensamma målet för verksamheten vid domänverketoch AB Statens skogsindustrier () skall vara att åstadkomma bästamöjliga samlade ekonomiska utbyte och därvid prestera ett ur företagsekonomisksynvinkel rimligt årsresultat. Fr. o. m. år 1969leds domänverket av en särskild verksstyrelse. Denna består av chefen fördomänverket, verkställande direktören i och fyra andra ledamöter somKungl. Maj:t utser särskilt. Styrelsen bestårtill övervägande del av samma personer som ingår i . Dettalångtgående personsamband i styrelserna är ett viktigt led i samordningenmellan de båda företagen. Chef fördomänverket är en generaldirektör med en överdirektör som ställföreträdare.Verkets centrala förvaltning är uppdelad på fem huvudenheter: försäljningsavdelning, driftsavdelning,rationaliseringsavdelning, ekonomiavdelning och personalavdelning. Den lokalaskogsförvaltningen är indelad i 8 distrikt, vilka i sin tur är uppdelade i sammanlagt67 revir. För förvaltningen av jordbruksdomänerna svarar tre domänintendenterknutna till östra, västra och södra distrikten. Vidare förvaltar domänverketstatens aktier i ett antal bolag. Domänverketavser, efter en inom verket gjord utredning, benämnd DV 7580, att under denärmaste åren genomföra en omorganisation av verket, vilken innebär enlångtgående delegering och decentralisering av dess verksamhet.Omorganisationen beräknas medföra bl. a. en minskning av personalen vidcentralförvaltningen från nuvarande 370 till 140160 personer. Maj:t beslötden att verkets centrala förvaltning skall placeras i . Antalet anställdainom domänverket framgår av följande sammanställning. Frop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 166 1968 1969 1970 1971 1972 Anställda 7 450 6990 7140 6800 6 500 skogsmarksinnehav, exkl. renbetesfjällensskogar och nationalparkerna, uppgår tUl i runt tal 4 milj. hektar produktivskogsmark, varav ca 0,5 milj. hektar är belägna ovanför skogsodlingsgränsen.Verkets skogsmarksinnehav utgör av landets produktiva skogsmark. försäljning av skogsprodukter består avskog på rot och upparbetat virke. Efter hand har en förskjutning skett frånrotförsäljningar mot egna avverkningar främst beroende på önskemålet att tillskogen knyta fast personal. försäljning av virke framgår av följande sammanställning. 1968 1969 1970 1971 1972 Milj. m= sk 8,1 8,3 8,5 8,6 8,5 Äv den totala försäljningen utgjordes 0,6 milj. av rotförsäljning, medan återstående 7,9milj. bestod av upparbetat virke. ekonomiska ställning under åren 19681972framgår av följande sammanställning (i milj. 1968 1969 1970 1971 1972 OmsättningstUlgångar exkl. lager och varor i arbete Fysiska anläggningstillgångar FinansiellaanläggningstiUgångar Eget kapital (statskapital) redovisad vinst att inleverera till staten. Det bokförda värdet av verkets skogs- ochjordbruksfastigheter uppgick till 448 milj. kr. Motsvarandetaxeringsvärde uppgick till 1 787 milj. kr. Bland anläggningstiUgångarna ingåraktier i och , AB skogar. ,och AB Södertomter tUlsammans bokförda med ett värde av 45,8 mUj.kr. har samtliga aktier i förvärvats.Den stora ökningen av bokföringsvärdet för Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 167 fysiskaanläggningstUlgångar hänför sig tUl den uppskrivningav dessa tUlgångar som skedde vid utgången av år 1968 isamband med ändrade regler för avskrivningar. eget kapital bestod t. o. m. av dels det stats kapital som verket har att förvalta under domänfonden, dels förnyelse fonden för återväxtkostnader. Dessutom ingick ett par mindre fonder. I enlighet med nämnda ändrade grunder för domänverketsförvaltning av statens skogar har den under domänfonden redovisade markfondenupplösts . Behållningen inom fonden har överförts tUl ennyinrättad investeringsfond. 1969 endispositionsfond inrättats. upplöstes även domänverketsförnyelsefond för återväxtkostnader m. m. Behållningen under sistnämnda fondhar fördelats med 1/6 på investeringsfonden och 5/6 på dispositionsfonden. Maj:t har på grundval avekonomisk femårsplan för domänverket 19701974 fastställt ett årligtavkastningskrav på 23 milj. kr., som skall inlevereras till statsverket underresp. Den del av vinsten som återstår, sedan fastställd avkastningfrån domänfonden tUlgodosetts, skall föras till dispositionsfonden.Domänverket har full frihet att förfoga över dispositionsfondens medel. ekonomiska resultat åren 19681972 framgårav följande sammanställning (i milj. -2,4 -9,9 -2,6 -5,6 Rörelseresultat i % av Redovisat resultat i % av i medeltal disponerat 'Avskrivningar = investeringar . 2 Varav förändrmg ivarulagerreserv 1968 5.8, 1969 2,6,1970 7,0,1971 -2,6 och 1972+ 1,6. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 168 Av sammanställningen framgår att totala omsättningen år1972 uppgick till 519 milj. kr. mot 529,5 milj. kr. Resultatet föredispositioner och skatt blev 24,8 milj. kr. Kravet på inleverans harfullgjorts. investeringsutveckling under perioden19681972 framgår av följande sammanställning (i milj. 1968 1969 1970 1971 1972 Investering i maskiner och inventarier Investering i byggnader ochanläggnuigar Av denna sammanställning framgår att de totalainvesteringarna uppgått tiU 61,6 milj. kr. mot 51,3 milj. kr. år 1971.Under senare år har en kontinuerlig förskjutning ägt rum från investeringar ihus- och vägbyggnad tillinvesteringar i skogsmaskiner. Till skillnad från övriga affärsdrivande verk fårdomänverket inte något tillskott för investeringar över statsbudgeten. Verketskreditbehov tillgodoses dels genom tillgång till rörlig kredit i ,som f. n. uppgår tUl högst 175 mUj. kr., dels genom att tillgängliga medel iinvesteringsfonden får disponeras. Investeringsfonden får utnyttjas för inköp av fastegendom och till investeringar med en varaktighet av , t. ex.byggnader och skogsbilvägar. Genom avsättning till värdeminskningskonto förinvesteringar hålls fondens kapital intakt. Dessutom skall köpeskillingen förförsäljning i vissa fall av kronoegendom m. m. tUlföras investeringsfonden. Uppläggningen av domänverkets finansiering av drifts-och kapitalutgifter medför att endast anslag av speciell natur redovisas istatsbudgeten. Ersättning till domänverkets fond för utgifter för övertalig personal 1972/73Utgift 128 653 1973/74Anslag 136 000 1974/75Förslag 135 000 Från anslaget bestrids ersättningar som föranleds avbeslut av riksdag (prop. 1933: 233, Balo 1933: 1, rskr 1933: 269)angående indragning av viss personal vid domänverket. beräknar kostnaderna till 278 000kr. efter uppräkning för varje pension för med . 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 169 sionsvärde.Av kostnaderna beräknas kyrkofonden enligt sedvanliga beräkningsgrundersvara för . föreslår därför att anslaget uppförs med . för /75. Jag har ingenerinran mot domänverkets beräkningar av medelsbehovet för nästa budgetår ochföreslår därför att anslaget tas upp med . Jag biträder vidare ett avdomänverket lämnat förslag till fördelning enligt sedvanliga regler av deverkliga kostnaderna för mellan anslaget och kyrkofonden. Jag hemställer att Kungl. 1. besluta att kyrkofonden skall för ersätta doniänver-ketsfond för utgifter för övertalig personal med , 2. till Ersättning till domänverkets fond för utgifter för övertaligpersonal för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 170 FÖRENADE FABRIKSVERKEN I. 1972/73 Utgift 34 809 905 BehåUning 22 906 877 1973/74Anslag 23 200 000 1974/75 Förslag 13 400 000 Förenadefabriksverken (FFV) inrättades som affärsdrivande verk och fick sinnuvarande organisation efter beslut av riksdag (prop. 1965: 119, SU1965: 163, rskr 1965: 398). FFV skaU enligt sin instruktion (1965:840, ändradsenast 1973:745) bedriva utveckling,tillverkning, försäljning och underhåll av försvarsmateriel, utveckling,tillverkning och försäljning av civila verkstadsprodukter samt tvättérirörelse.I verkets uppgifter ingår även försäljning av övertalig och kasserad materielm. m. för statens och andras räkning. FFV förvaltarunder fabriksverkens fond redovisade fabriker, verkstäder och tvätterier samtandra under fonden upptagna statliga kapitaltillgångar. FFV uppföranläggningar och byggnader som behövs för verket. FFV uppbär ochredovisar verkets inkomster samt bestrider därmed och med medel som i övrigtstår till dess förfogande verkets utgifter. I FFV ingår följande tillverkande enheter, nämligen gevärsfaktoriet i ,Åkers krutbruk, torpedverkstaden i , beklädnadsverkstaden i Karlskronasamt ammunitionsgruppen, som omfattar Zakrisdalsverken i (MZ),Vingåkersverken i (MÅ), Gällöverken i (MG) och Vanäsverken iKarlsborg (MV). Av enheternas tillverkningav försvarsmateriel kan nämnas finkalibriga vapen och pansarvärnsvapen samtammunition till dessa, ro-botstridsdelar, raketer och torpeder. Avenhetemas civila tillverkning kan nämnas vissa bilkomponenter och detaljer tillkyl kompressorer. Vidare tiUverkas uniformer för försvaret liksom för civiltbruk. Underhåll avförsvarsmateriel utförs inom underhållssektorn medverkstäder i (CVA), (CVM), (CVV) och (CVÖ). Underhållsuppgifter i fråga om försvarets telemateriel fullgöres ävenvid det halvstatliga i . FFV:s tvättérirörelse bedrivs vid 15 tvätterier, varav ett är Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 171 specialiseratpå kemisk tvätt. Vid flertalet övriga tvätterier finns dock mindre anläggningarför kemisk tvätt. I anslutning till ett par av tvätterierna utförsskoreparationer för försvarets behov. Tvätterierna betjänar statliga ochlandstingsägda sjukhus samt försvarets förband. Försäljningen av övertalig och kasserad materielbedrivs inom en särskild enhet, överskottsförsäljningen,som även säljer vissa nytillverkade produkter, främst för de s. k.samhällsverkstädernas räkning. Försäljningen sker f. n. på fem platser ilandet. FFV förvaltar statens aktier och andra ägarandelar iIndustri AB Gelfa, AB Avimat (tidigare ), Trivab konfektions AB, , , Projection KB, Projection, KBUnked Stiriing () , United Stiriing () AB och . Ekonomisköversikt m. m. Tillgångarna i fabriksverkens fond (exkl. försvaretsmaterielverks anläggningar) uppgick tUl sammanlagt 794,8 milj.kr. Sedan skulderna frånräknats var fondens kapitalbehållning 339 milj. kr. FFV:s resultaträkningar för de senaste budgetårenframgår av följande sammanställning (i 1 OOO-tal kr.) 1970/71 1971/72 1972/73 Rörelsen(före produktutveckling) Utdelning på aktier Försäljning avanläggningstillgångar Nettoförlust Kostnader för utveckling, m. 56 939 65233 56 346 De minskade intäkterna under /73 jämförtmed föregående budgetår beror i huvudsak på vissa produktionsstörningar. Liksomunder de båda föregående budgetåren har räkenskaperna för /73belastats med höga extraordinära kostnader tiU följd av en restriktiv värderingav tillgångarna. Denna omständighet jämte kostnadsökningar har medfört ennettoförlust av verksamheten med 15 milj. kr. under /73. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet har till statsverket inlevereratsavskrivningsmedel med 20,1 milj. kr., motsvarande såväl planenliga somextra avskrivningar på byggnader, maskiner och aktier. Den faktureradeomsättningen vid FFV uppgick under /73 till 676,2 mUj. kr., enminskning med 33 milj. kr. sedan föregående år. Äv omsättningen hänförde sig222,2 mUj. tUl de tillverkande enheterna m. m., 283,2 milj. kr. tUlunderhållsverkstäderna, 126,8 milj. kr. tUl tvätterierna och 44 milj. kr. Faktureringsvärdet av materiel och tjänster tUlförsvaret, exkl. överskottförsäljningens verksamhet, uppgick under budgetåret1972/73 tUl ca 500 milj. kr. Orderingångenuppgick vid tillverkande enheter och verkstäder till 498 milj. kr. /73, en ökning sedan föregående år med 32,8 milj. kr.Beställningarna från det svenska försvaret minskade med 2,3 milj. kr. till395,6 milj. kr. Även beställningarna av civila produkter inom landet minskadenågot, nämligen från 29,4 till 28,0 milj. kr. Orderingången på export, avseendesåväl militära som civila produkter, ökade däremot starkt, nämligen från 37,9milj. tUl 74,4 milj. kr. Orderingången under de senastefem budgetåren för produkter från tUlverkande enheter och verkstäder framgår avföljande sammanställning (i milj. Vid utgången av /73 utgjordeförsäljningsvärdet av inneliggande orderstock vid de tillverkande enheterna ca480 milj. kr. Orderstocken för de skUda enheterna är starkt varierandeoch sysselsättningen vid dem är i hög gradberoende av försvarets disposition av tillgängliga medel. Vid torpedverkstadenoch Zakrisdalsverken är sysselsättningen f. n. god. Vid gevärsfaktoriet ärbeläggningen däremot OtUlfredsstäUandeliksom den långsiktiga beläggningssituationen vid beklädnadsverkstaden. Orderstockenvid underhållsverkstäderna uppgick till ca 220 mUj. Beställningsvolymenförväntas tUl följd av minskatflygtidsuttag successivt nedgå med sysselsättningsminskning som följd. Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 173 Utvecklingen vid tvätterierna under de fem senastebudgetåren framgår av följande sammanställning. Medelsförbrukningunder budgetåren 1972/731973/74 I följande sammanställning redovisas deinvesteringsmedel som under /73 stått till FFV:s förfogande ochden omfattning i vUken de tagits i anspråk (i 1 000 tal kr. Ingående Anslag Medelsförbrukning Utgående 13 817 43 900 43 600 34 810 22 907 Av sammanställningen framgår att investeringsramen /73 inte har utnyttjats, vUket innebär att utgående behållningökat från i prop. 1972: 1 (bU. 15 s. 106) beräknade 4,1 milj. kr. till 22,9milj. En närmare redogörelse för medelsanvändningen lämnas i det följande. För /74.har investeringsramenfastställts tUl 31 milj. kr. Eftersom det outnyttjade beloppet vid utgången /73 uppgick till 22,9 milj. kr. och anslaget för budgetåret1973/74 utgör 23,2 milj. kr., står tUlsammans 46,1 milj. kr. till förfogande underinnevarande budgetår. FFV räknar med att investeringsramen på 31 milj. kr.skall bli helt utnyttjad. En behåUning av (46,131,0) 15,1 milj. kr. kan aUtsåförutses vid budgetårets utgång . FFV framhåUer, att den mindre nedgång i orderingångavseende leveranser av produkter och tjänster till svenska försvaret som skeddeunder /73 mer än väl kompenserades av en ökning i exporten avförsvarsmateriel. Denna tendens beräknas fortsätta under resten av 1970-talet. Denogynnsamma kostnadsutvecklingen har fortsatt och påverkar 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet både konkurrenssituationen ochlönsamheten. De rationaliseringar och försöksvisaorganisationsförändringar som successivt genomförs kompenserar intekostnadsökningarna. De tidigare inträffade tekniska störningarna inom vissaproduktionsenheter, som även påverkat resultatet för /73,beräknas nu vara överståndna. I avvaktan påresultatet av FFV-utredning (I 1972: 02) anser FFV det inte vararealistiskt eller möjligt att nu framföra förslag till långsiktiga och mera genomgripande förändringar av olika slag. Det ekonomiskaresultatet för /73 är i stort sett oförändrat i jämförelse medföregående år. En viss resultatförbättring beräknas uppstå /74. För budgetåret1974/75 räknar FFV med att behöva medel för investeringar till ett belopp av29,3 milj. kr. I följandesammanställning lämnas uppgifter om faktisk och beräknad medelsanvändning förinvesteringar budgetåren 1972/731974/75 (i 1 000 tal kr. Av denföreslagna investeringsramen av 29,3 milj. kr. utgör 4,6 milj. kr. Dessa framgår av följande sammanställning(i 1 000 tal kr. Lokaler och utrustning för rök- ammunition (MZ) Om- och tillbyggnad av verkstads- byggnad (MZ) gjuteri (MÄ) (2 100)' Godsterminal m. m. Projektering av tvätteri i (700)=' HittUlshar endast en begränsad del av medlen använts. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 175 En redovisningför objekten har lämnats i prop. 1972: 1 (bil. 15 s. 9497, 101102) och i prop. 1973: 1 (bU. 15 s. 110). För nya investeringar har FFV beräknat 9,4 milj.kr. enligt följande sammanställning (i 1 000 tal kr. Krutförräd (MZ) Marketenteri (MZ) detaljer m.m. (CVA) Ökad kylvattenförsörjning (CVA) ning (CVA) system (CVA) Mobil värmecentral (CVA) Anslutning av avloppssystem (CVM) Ljuddämparanläggning (CVM) I fråga om nyinvesteringarna anförFFV i huvudsak följande. Zakrisdalsverkenkommer att successivt få ökade behov av lagerhållning ochkonditionering av krut (1). Sedan flera århar från miljö- och säkerhetssynpunkter anmärkningar framförts av såvälhälsovårdsnämnd som sprängämnesinspektionen mot det ca marketenterietvid Zakrisdalsverken (2). Underhållet avflygmotor RM 8, som ingår i flygplan 37 , skall enligt beslut av Kungl.Maj:t utföras vid FFV. De för det direkta underhållsarbetet behövligainvesteringarna görs i huvudsak med medel som ställts till förfogande . FFV har i samarbete med materielverket utrett att enavsevärd utökning av egen reparation av motordetaljer innebär enrationalisering och ett förbilligande av det totala motorunderhållet. Detmotiverar anskaffning av behövliga resurser i bl. a. en ny verkstadsbyggnad vidCVA. Av beloppet utgör 7 milj. kr. byggnadskostnader och 3 milj, kr.utrustningskostnader (3). Nuvarande kylvattenresurser räcker inte tUl vidkörning av nya större motortyper (4). Nuvarandeventilationsanläggning är hårt nedsliten och omodern (5). Verksamheten vid CVA har successivt förändratsmed bl. a. nya produkter och lokaler. Eldistributionssystemet harbyggts på efter hand, vilket gör att det inte fyller kraven på kapacitetoch driftsäkerhet (6). En förhyrd mobilvärmeanläggning som kompletterar värmecentralen i berget behöver köpas (7). 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 176 FFV är skyldigtatt ansluta sitt avloppssystem vid CVM till det kommunalaavloppssystemet, när detta byggts ut i behövlig omfattning (8).