prop · FX0343 · 1974-12-31 00:00:00 — För övriga kontroUstämplingsförrättare och för personalen vid delcentrala laboratoriet torde en informations-dag vara tillräcklig för allinformera om de nya bestämmelserna. I promemorian uppskattaspreliminärt kostnaderna för alt genomföra ett utbildningsprogram under periodenden 1 januari 1974den tUl . Ipromemorian upplyses alt provningsanslalten undersöker behovet av särskildalokaler för de föreslagna analyslaboralorierna i tio orter utanförStockholmsområdet. Enligt provningsanstaltens uppfattning kommer del inte attkrävas särskUl omfattande utrymme för verksamheten vid dessa laboratorier menfrågan är inle helt utredd f. n. Nyanskaffning av utrustning till analyslaboraloriernaberäknas kosta ca . Utgifternaför provningsanstaltens verksamhet med justering och ädelmetallkontrollbestrids f. n. över ett särskilt förslagsanslag över riksstaten. Inkomstemaredovisas på driftbudgeten under uppbörd i statens verksamhet. Med hänsyn tUl attikraftträdandet av lagen om handel med ädelmetallarbeten flyttats fram tillden och tUl redovisningstekniska svårigheter har provningsanslaltenhemställt all verksamheten även /75 skall finansieras över étlsärskilt förslagsanslag. Enligt promemorian kommerman att ha vunnit tillräckliga erfarenheter av dennya lagstiftningen för all kunna ta ställning till förslag till en eventuelltändrad anslagskonslmktion. Gällande föreskrifter fördisposition av anslaget : Justering och ädelmetallkontrollger möjlighet alt använda anvisade medel för bl. a. lokalkostnader, instrumentoch diverse materia-lier. I promemorian föreslås alt erforderligautbildningskostnader får belasta anslaget efter en närmare prövning av beloppensstorlek. Promemorian bygger påförutsättningen all samtliga kostnader för den offentliga ädelmetallkontrollenskall läckas genom avgifter på utförda arbeten. Intill 1973 har vissaförluster på ädelmelaUkontrollen täckts genom bidrag över statsbudgeten. Deterinras dock om att verk- 1974: 43 22 samhetentidigare lämnade elt visst överskoti till statsverket. Den 1 januari 1973genomfördes en höjning av taxan, som sannolikt medför att intäkterna från ädelmetallkontrollenåter överstiger kostnadema. Taxanför ädelmetallkontrollen fastställs f. n. av Kungl. Enligt promemorianbör provningsanslalten själv, i likhet med vad som gäller inom anstaltensövriga verksamhetsområde, i samråd med fastställa taxan. Isamband med en ändring i organisationen bör, framhålls det i promemorian,gällande taxa ses över. Detta bör ske i samråd med inte barariksrevisionsverket utan även företrädare för guldsmedsbranschen. Provningsanslaltenhar redan ett kontinuerligt informellt samråd med branschen i frågor avgemensamt intresse. Detta samråd bör vidmakthållas och utökas. Vidutformningen av både taxan och organisationen av ädelmetallkontrollen tordesamrådet vara av stort värde. Ipromemorian framhålls att de utbildningskostnader av engångskaraktär somuppkommer vid elt genomförande av promemorians förslag inte bör finansieras genoinavgifter. Till en del torde de kunna skrivas av på tidigare överskott från ädelmetallkontrollen,och resten torde kunna betalas under förslagsvis en femårsperiod. Departementspromemorianhar fått ett övervägande positivt mottagande vid remissbehandlingen. Principenatt ädelmetallkontrollen skall vara obligatorisk och motsvara en god normalproduktionskontroll har godtagits av praktiskt taget alla remissinstanser. framhåller att om förslaget i departementspromemorian antas såbibehålls ett stämplingssystem som brukals i Ivåhundraljugo år och har en faslförankrad internationell goodwUl, märkbar såväl när det gäller modern som äldresvensk silvertillverkning. Även Guld-Fynd finner det vara viktigt attbibehålla den obligatoriska ädelmetallkontrollen, inte bara frånkonsumentsynpunkt ulan även från social synpunkt, eftersom kontrollen försvårarhandeln med stulet guld, som är ett begärligt betalningsmedel för narkotika ochliknande droger. , handelskammare och hardock framhållit att en obligatorisk kontroll endast kan motiveras av dessbetydelse för polisens brottsförebyggande och brottsupptäckande verksamhet.Myntdirektören finner i sill yttrande att omsättningen av ädelmetallvarornainte på något sätt kan motivera en speciell konsumentskyddslagstiftning vidsidan om den allmänna lagstiftning som vuxit fram samt att denfrån polisiär synpunkt önskade kontrollen över giildhan-deln inte kan motiveraen obligatorisk kontroll av silvervaror. 1974: 43 23 avskaffar silverstämplingen skulle ädelmetallkontrollens arbetsvolymdrastiskt minskas, vilket enligt honom är eftersträvansvärt. Klarttillstyrkande yttranden föreligger från , ,generaltullstyrelsen, och statens historiska museum,kommerskollegium, patent- och registreringsverket, konsumentombudsmannen,, statens provningsanstalt, fullmäktige i , svenska metaUindustriarbetareförbundetoch TCO. Riktlinjernaför organisationen av ädelmetallkontrollen tillstyrks, förutom av de nyssnämnda myndigheterna och organisationerna, även av giildsmedsinästarnasriksförbund, AB Guld-Fynd, och jiivelerare-och guldsmedsjörbund. synes det kontrollsystem soin föreslås i promemorianuppfylla de krav som bör ställas. finner det vara värdefuUt atttillförlitligheten hos denna form av hävdvunnen kontrollmärkning stärks genomen utbyggnad av kontrollen, och fullmäktige i framhåller att delföreslagna kontrollsystemet ger väsentliga fördelar också när del gällerkontrollen av guldförbrukningen. ser utlokaliseringenav proberingen till orter utanför som en väsentiig fördel, och påpekaratt systemet med kontroUstämplingsförrättare och efterhandskon-Irollursprungligen berott på 1700-lalels dåliga kommunikationer. Förslaget om inrättandetav proberingsfilialer i landsorten kritiseras dock av ,som inte finner skälen för den föreslagna utbyggnaden av kontrollen särskiltstarka. Skulle åtgärden medföra betydande merkostnader med åtföljandefördyring av varupriset bör förslaget i detta avseende inte genomföras.Guldsmedsbranschens leverantörförening, handelskammare, Stockholmshandelskammare och myntdirektören kritiserar å sin sida förslaget atten viss del av ädelmetallarbetena som får kontrollstämplas utanföregående probering hos kontroUstämplingsförrättare i landsorten. De anser attden obligatoriska kontrollen av ädelmetallarbeten bör ske på ett sätt som gerstörsta möjliga garanti för att de stämplade varorna håller den ädelmetallhallsom fordras, vilket kräver att all eller så gott som all kontrollstämpling skerförst efter att varorna proberats. Götahovrätt och konsumentombudsmannen påpekar att den föreslagna lagtexten börkompletteras för att ge utrymme för den efterhandskontroll som avses skolabedrivas genom kontroUslämplingsför-rättarna. Utöver denföreslagna kontrollen av guldförbrukningen hos guldsmederna tarrikspolisstyrelsen, fullmäktige i och upp frågan om kontrollenav handeln med guld vid de s. k. affinerierna, som legerar och renar guld ochandra ädelmetaller. Dessa remissinstanser förordar en reglering av dennahandel i syfte att ytterligare försvåra avyttrandet av häleriguld. Prop.1974: 43 24 , AB Guld-Fynd,handelskammare, och grossistförbundmotsätter sig förslaget all kontrollen av importerade ädelmetallvaror, isamband med statens provningsanstalts utlokalisering , tUlsammans medanstaltens huvuddel flyttas från Siockholm till . En sådan flyttningmedför enligl leveranlörföreningen en avsevärd ökning av transportkostnadernaoch försvårar kontakten mellan provningsanstalten och importörerna.Grossistförbundet och allmänna exportförening uttalar sintillfredsställelse över att möjlighet till undantag med hänsyn tillinternationella avtal finns och all någol krav på imporlmärkning inteaktualiserats. anser också det vara ändamålsenhgt all sådanaundanlag får göras, men dessa bör då närmast komma i fråga när det gäller attgodta den probering och kontroll som utförts i elt annat land. Undanlag frånlagens grundläggande beslämmelser, som t. ex. krav på lägsta finhaller, börinte medges. Kollegiet förklarar sig vidare dela uppfattningen atthittillsvarande väntetider vid kontroll och förtullning bör förkortas, så altimporten ej åsamkas onödiga hinder. Undanlag från den nya lagen om handel med ädelmetallarbetenhar föreslagils för arbeten som innehåller guld eller 40 %silver eller platina. påpekar alt de förhåUanden somursprungligen föranledde införandel av dessa gränser är för handenoch anser att överensstämmelse med de nedre gränser som gäller vid tuUlaxering,nämligen ädel metall, torde vara lämplig. och statenshistoriska museum, , urgrossisters föreningoch myntdirektören föreslår att i lagen nuvarande undantag bibehållsför bl. a. urboetter, glasögonbågar, mynt och medaljer. påpekar att del i likhet med vad somnu gäller bör införas en föreskrift i lagen med innebörden all hemlagningenligt 3 § tullagen (1973: 670) av arbeten av guld, silver eller platina intefår ske utan tillsynsmyndighetens tiUstånd. Vidare bör en hänvisning ske tilllagen (1973: 980) om transport, förvaring och förstöring av införsel-regleradevaror m. m. och fuvelerare-och guld-sinedsförbund föreslår en detaljreglering av vilka delar av ett ädelmetallarbetesom skall få utföras av oädel metall, i enlighet med bestämmelserna iEFTA-konventionen. anser all sådana regler hör hemma ikungörelse och tUlämpningsföreskrifter, efterjiom de för att anpassas tillverkliga behovet måste göras mycket detaljerade. Anstalten betonar attändamålet med reglerna måsle vara konsumentens skydd parat med minsta möjligabegränsning av tillverkarens frihet vid utformningen av ädelmelallarbetel. 1974: 43 25 vänder sig mot att de nu gällande nedre viktgränserna förobligatorisk kontrollstämpling, ell gram för guld- eller platinaarbeten och för silverarbelen, bibehålls. I stället föreslår organisationerna alt gränsernasätts vid för guld- eller platinaarbelen och vid för silverarbelensaml att möjligheten all frivilligt kontrollstämpla arbeten med lägre vikt lasbort. motiverar detta med all kostnaderna för kontroll ochslämplLng av arbeten med lägre vikt än dessa gränser anger blir för stora, atten sådan stämpling saknar allmänt och fiskall intresse saml alt tidsutdräktenför den blir oacceptabel. Leverantörföreningenför också fram vissa förslag angående avgifterna för ädelmetallkontrollen.Kontrollavgiften bör enligt föreningen utgå enbart efter varans vikt och inlesom nu basera sig på antalet kontrollerade arbeten, deras vikt, lidåtgång vidupp- och inpackning, m. m. Vidare bör den årliga registreringsavgiften inteminst av polisiära skäl sättas så hög att den förhindrar en tillfälligregistrering av tillverkare eller importörer. Slutligen förklarar sigföreningen helst se alt Kungl. Maj:t även i fortsättningen fastställer kontrollavgiftema.Av annan mening är statens provningsanstalt, som fömtsätter att anstaltensjälv, i samråd med riks-revisionsverket, får fastställa taxor och årligregistreringsavgift på samma sätt som gäller för anstaltens övrigauppdragsverksamhet. Provningsanstalten anser dessutom, till skUlnad motdepartementspromemorians förslag, att en del av anstaltens lUlsynsuppgifter liUföljd av den nya Jagen är att betrakta som myndighetsuppgifter, som inte börfinansieras via avgifter på kontrollverksamheten. och konsumentombudsmannen påpekar alleftersom den föreslagna lagen utgör en ramförfattning lagtexten bör kompletterasmed ett stadgande om alt Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl. Maj:lbestämmer skall meddela de tillämpningsföreskrifter tUl lagen som ärerforderliga. och juvelerare-och guldsmedsförbund föreslår att ikraftträdandet av lagen i vad gäller stämplingenav silver och platina skjuts upp till , eftersom finhaltsstämplarmåste tillverkas för dessa metaller och slämpeltillverk-ningen vanligen skervid . framhåller att det fullständigagenomförandet av den föreslagna organisationen med proberingsfilialer inle kanske förrän , med hänsyn till behovet all först utbildapersonal till dessa filialer. Ädelmetallarbeten, dvs. arbeten av guld, silver ellerplatina och vissa legeringar därav, är med vissa begränsade undanlag sedan långlid tillbaka underkastade statiig kontroll vid tillverkning, yrkesmässig försäljningoch import. I princip gäller vissa minimikrav i fråga om ädel- 1974: 43 26 metallarbetens finhalt för att de skall få säljasyrkesmässigt i riket eller införas hil. De gällande reglerna för den statiigakontrollen finns främst förordning (1956: 328) om kontroll å ädelmetallarbetenoch den i anslutning därtill utfärdade ädelmetallstadgan (1956: 329). antog en ny lag (1971: 1082) omhandel med ädelmetallarbeten. Lagen innebär att den obligatoriska kontroUstämplingenersätts med en statlig kontrollslärhpling som sker på begäran i varje särskiltfall. Varje föremål skall regelmässigt undersökas beträffande sin halt av ädelmetaU(proberas) före kontrollslämplingen. Lagen avsågs träda i kraft den 1 juli1973. Sedan 1972 års riksdag uttalat sig för att den obligatoriska kontrollslämplingenskulle bibehållas har statsmakterna beslutat att uppskjuta ikraftträdandettill innevarande år (SFS 1973: 276) för att man skulle kunnaundersöka vilka åtgärder som måste vidtas med anledning av delta uttalande avriksdagen. En arbetsgrupp inom industridepartementet har företagitden nämnda undersökningen. Resultatet har redovisats i en promemoria (Ds 11973: 3) Ädelmetallkontroll med förslag till ändringar i kontrollsystemet. Det huvudsakliga syftet med ädelmetallkontrollen har frånbörjan varit att skapa en offentlig kvalitetsgaranti i fråga om ädelmelallarbe-lensfinhalt. Den obligatoriska kontrollslämplingen försvårar emellertid också denillegala handeln med guld därigenom att en jämförelse blir möjlig mellan å enasidan legalt inköpt mängd guld och å andra sidan guld som använts för tUlverkningav guldarbeten. Om häleriguld används för upparbetning kan kontrollslämplinginte ske utan risk för upptäckt. Falska stämplar som anbringas på sådanaarbeten kan av en fackman skiljas från äkta. Förslagen i promemorian utgår från att den obligatoriska kontrollslämplingensåsom uttalat skall bibehållas. Remissinstanserna har så gott somundantagslöst anslutit sig tUl att obligatoriet bör bestå. De som tidigarevarit tveksamma tiU en obligatorisk ädelmetallkontroll har godtagit en sådanmed hänvisning till dess betydelse för polisens verksamhet för att förhindraoch avslöja brott på detta område. Endast en remissinstans ställer sigfortfarande avvisande till obligatoriet. Jag delar uppfattningen att kontrollslämplingen även ifortsättningen bör vara obhgatorisk. En sådan kontroll är värdefull frånkonsumentsynpunkt under förutsättning att den anordnas på etttillfredsställande sätt. Detta innebär bl. a. att ädelmetallarbetena endastundantagsvis bör få kontrollstämplas utan att probering först har skett. Vidremissbehandlingen har också de myndigheter som har att ta till varakonsumenternas intressen uttalat sig för att kontroUstämplingen anordnas pådelta sätt. Avgörande för ställningstagande synes ha varit den betydelsekontroUstämplingen har för polisens brottsförebyggande och hrottsavslöjandeverksamhet. Även jag anser all ell slopande av den Prop.1974: 43 27 obligatoriskakontrollslämplingen skulle medföra risk för en ökad kriminalitet på dettaområde. Kontrollenbör liksom omfatta arbeten av guld, silver och platina av viss finhalt.Nuvarande viktgränser, ett gram för guld och platina samt för silver,bör bibehållas. Utformningenav del nuvarande kontrollsystemet har kritiserats främst därför att enbetydande del av arbetena stämplas utan all ha proberats. Kontrollsker i stället i efterhand på grundval av ett vid stämplingslUlfället tagelprov. I promemorian uttalas att kritiken är i viss utsträckning berättigad. Delkan, franihålls det i promemorian, inte anses tillfredsställande all avantalet inhemska arbeten kontrollstämplas utan föregående probering, även om efterhandskontroUervisat all andelen underhaltiga prov är ringa. Enhgt promemorian är det emellertidinte rimhgt all utsträcka ädelmetallkontrollen så långt att varje enskiltarbete undersöks före kontroUstämplingen. En sä omfattande kontroll skullekräva en avsevärd förstärkning av både de personella och tekniska resursernavid kontroUmyndighelen, statens provningsanstalt, och medföra betydandekostnader. Dessa skuUe ytterst drabba konsumentema. I stäUet förordas en vidgadanvändning av det kontrollsystem som tillämpas av provningsanstalten iStockholm. Där proberas, till skillnad mot i landsorten, varje större arbeteföre kontroUstämplingen. Detsamma gäller arbeten som förekommer i mindre antalän fem. När det gäller arbeten som förekommer i större serier sker provlagningenstickprovsvis. Vid urvalet tillämpas statistiska metoder. Kontrollen tordekunna jämföras med en god normal produklionskontroU i en tillverkande industrioch ger ett tillfredsställande skydd för konsumenterna. Ipromemorian föreslås alt ädelmetallkontrollen anordnas enligt följande riktiinjer.Organisationen i behålls oförändrad. På ell antal orter där kontrollslämplingenhar stor omfattning ordnas proberingsfilialer med utrustning för att proberafinhallen hos ädelmetallarbetena innan de kontrollstämplas. Provtagningen skerenligt samma principer som i . Ger proberingen ett resultat som inteär entydigt skall dock arbetet ifråga skickas till provningsanstalten i Stockholmför noggrannare probering. Proberingsfilialer bör anordnas på så många orteratt endast av alla inhemska arbeten stämplas utan föregående probering.Systemet med kontrollstämplingsförrätlare behålls för de orter där verksamhetenhar för liten omfattning för att motivera en proberingsfilial. Endastguldsmeder som registrerats hos tillsynsmyndigheten bör få kontrollstämplingutförd hos kontrollstämp-lingsförrältaren på den orten. Hos denne får förövrigt endast sådana arbeten stämplas, som ej utan avsevärd olägenhet kanskickas till provningsanstalten eller en proberingsfilial för probering och stämpling. 1departementspromemorian erinras om att i likhet med ett 1974: 43 28 antalandra länder undertecknat en intemationell konvention om kontroll och märkningav ädelmetallarbeten inom ramen för den europeiska frihandelssammanslutningenEFTA. De stämplar som åsälls enligl denna konvention kommer att innebära engaranti för ädelmelallarbete-nas finhall i den bemärkelsen alt konventioneninte tillåter några minustoleranser i fråga om finhaller. Den s. k.EFTA-stämpeln blir friviUig. Isyfte att försvåra handeln med häleriguld föreslås i promemorian vidare vissaytterligare förbättringar i konlroUsystemet. a. bör tillverkare av ädelmetallarbetenåläggas alt föra journal över alla inköp och byten av guldarbeten, halvfabrikatoch obearbetat guld. Densvenska ädelmetallimporten är förhåUandevis omfattande och når säsongmässigtsin största omfattning månaderna . AUt importgods kontrolleras ochförtullas f. n. i . I promemorian erinras om alt huvuddelen av statensprovningsanslalt enligl beslut skall flyttas till Boråsår 1976. Omlokahseringen får som konsekvens att importen av ädelmetallvaror iframliden kommer att gå över . För alt kontrollen av importgodset skallbli effektiv fordras tillgång till ändamålsenliga laboratorieresurser. Sådanaresurser kommer att etableras för provningsanslalten i . Om kostnadernaför konlroUorganisationen skall kunna hållas på en rimlig nivå är del enligt promemoriannödvändigt att koncentrera importkontroUen till en ort. Idepartementspromemorian föreslås slutligen alt de grundläggande bestämmelsernaangående ädelmetallkontrollen tas in i en särskild lag. Denna bör ha karaktärenav en ramlagstiftning. De delaljföreskrifter som behövs bör ges i en tUlämpningskungörelse.Promemorian innehåller förslag till en ny lag om handel med ädelmetallarbeten. Lagförslagetbygger i sak på den tidigare nämnda förordningen om kontroll å ädelmetallarbeten.Delaljföreskrifter har dock i enlighet med del sagda utmönstrats. Itillämpliga delar har den nya lagen om handel med ädelmetallarbeten varit förebUd. Förslageni departementspromemorian har fått ett positivt mottagande vidremissbehandlingen. Detta gäller såväl den föreslagna lagen om handel med ädelmetallarbetensom organisationen av kontrollen. Den kritik som har förts fram gäller i alltväsentligt detaljer. Jaganser i likhet med remissinstanserna all lagförslaget är väl ägnal att läggastill gmnd för lagstiftning. Den nya lagen bör träda i kraft . Jagfinner även all den föreslagna organisationen av ädelmetallkontrollen är ändamålsenhg.Genom inrättandet av proberingsfilialer kommer huvuddelen av alla ädelmetallarbetenall kunna proberas före kontrollslämplingen, vilket innebär en förbättring av tiUförlitiighelenhos ädelmetallkontrollen. bevaras möjligheten för guldsmeder på ellflertal mindre orter alt snabbt få sina arbeten stämplade genom att 1974: 43 29 systemetmed kontrollslämplingsförrältare bibehålls på dessa orter. Denna möjlighet ärav väsentiig betydelse för många guldsmeder. Huvudregeln bör dock vara att stämplingsker efter probering vid en proberingsfilial eller hos statens provningsanstaltscentrallaboratorium. Delbör ankomma på Kungl. Maj:t eUer myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer altfastställa på vUka orter kontrollstämpling får ske utan föregående probering.Riktmärket bör därvid vara all endast av alla ädelmetallarbetenfår omfattas av ett sådant undanlag. Innan den nya organisationen hunnitbyggas ul får man dock räkna med att andelen kan bli betydligt större. Föratt ytterligare försvåra handeln med häleriguld föreslås i departementspromemorianbl. a. att guldsmederna skall åläggas att föra journal över alla inköp ochbyten av guld och guldvaror. Bestämmelser härom torde ha sin plats i tillämpningsföreskrifter.Några remissinstanser har föreslagit att denna kontroll skall utsträckas tillde s. k. affinerierna. Kontrollen av affinerierna är visserligen angelägenfrån polisiär synpunkt, men bör enligt min mening inte regleras i samband med kontrollslämplingenav ädelmelallvaror. Enligl vad jag erfarit övervägs f. n. inomhandelsdepartementet en översyn av skrothandelsförordningen (1949: 723). I detsammanhanget kan del bli aktuellt att ta upp också denna fråga. Någraremissinstanser har motsatt sig att kontrollen av importerade ädelmetallvarorflyttas från Siockholm till . Jag anser att denna fråga bör ses isamband med omlokaliseringen av statens provningsanstalts verksamhet dit. Deskäl som framförts mot promemorians förslag i denna del har enligl min mening inleden tyngden att de motiverar ett avsteg från principen all huvuddelen avverksamheten flyttas tUl . I enlighet meddepartementspromemorians förslag bör kontrollavgifter ochregistreringsavgifter fastställas av Kungl. Maj:t eller av myndighet som Kungl.Maj:l bestämmer. Avgifterna skall sättas så att fuU kostnadstäckning uppnås. Ienlighet med del anförda har inom industridepartementet upprättals förslagtill lag om handel med arbeten av guld, sUver eller platina. Genomförandetav den nya konlrollorganisalionen kommer att under /75 medföravissa ökade utgifter, bl. a. för utbildning av personal. Vid min beräkning avmedelsbehovet för statens provningsanslalt nästa budgetår har jag tagit hänsynlUl dessa utgifter (prop. 1974: 1 bU. 15 s. 135). Prop.1974: 43 30 Ijämförelse med departementspromemorians förslag har i det inom industridepartementetupprättade förslaget företagits vissa ändringar av redaktionell art. Sålundahar den föreslagna lagens rubrik fått en annan lydelse som bättre anger lagenstillämpningsområde. Därjämte har vad som förslås med arbete av guld, silver ellerplatina tagits upp i den föreslagna lagens 1 § och tUl bestämmelserna om s. k.frivillig kontrollstämpling förts reglerna om kontrollstämpling av ädelmetallarbetesom inle är föremål för yrkesmässig handel. Sist nämnda bestämmelser återfinnsi 13 §. Idelta förslag har vidare införts dels en bestämmelse om undantag från regelnall kontrollstämpling skall föregås av probering (12 § tredje stycket), delstvå nya paragrafer, 25 och 26 §§. De jämkningar som härutöver företagilsframgår i huvudsak under resp. paragraf. Dennaparagraf innehåller bestämmelser om lagens tillämpningsområde.