prop · FX03159 · 1974-12-31 00:00:00 — Restavgiften skall utgå efter sex Restavgiften skall utgå efter för varje hel krona av den del öre för varje hel krona av den del av skatten som icke erlagls i rätt av skatten som icke erlagts i rätt tid, dock ej med mindre belopp än tid, dock ej med mindre belopp än . Restavgiften skall vid . Öretal som uppkom- öretal över femtio avrundas uppåt mer vid beräkning av reslavgift och vid annat öretal avrundas jämnas till närmast högre hela nedåt till helt krontal. När dröjsmålet med betalningen ärobetydligt eller eljest särskUda skäl föranleda det, må befrielse frånskyldighet att erlägga reslavgift meddelas av länsstyrelse i fråga om skatt,som avses i 1 mom. första stycket, och av beskattningsmyndigheten beträffandeannan skatt. äger, / den äger meddela mån så påkallas, meddela sär- föreskrifter i fråga om befrielse skilda föreskrifter i fråga om be- från skyldighet att erlägga restav- frielse från skyldighet att erlägga gift. Denna lag träder i kraft . Äldre lydelse av 37 § 2 mom. förstastycket gäller fortfarande i fråga om skattefordran som överlämnats tillindrivning före ikraftträdandet av denna lag. ' Förordningen omtryckt 1971: 454. Förekommer i lag eller annan författning ordet"stämpelskatteförordning" eller böjningsform av detla ord skalldetta vid ikraftträdandet av denna lag bytas ut mot"stämpelskattelag" i motsvarande form. Vidare skall vid sammatidpmUct ordet "förordning" eller böjningsform av detta ord, somförekommer i lag eller annan författning och avser stämpelskatteförordningen,bytas ut mot "lag" i motsvarande form. Lagom ändring i förordningen (1967: 340) med vissa bestämmelser om prisregleringpå jordbrukets område Härigenom förordnas i fråga om förordningen (1967:340) med vissa bestämmelser om prisreglering på jordbmkets område deh att i 1, 6, 11, 12, 17, 22, 2527, 32, 33 och39 §§ ordet "Konungen" och böjningsform av detta ord skall bytas utmot "regeringen" i motsvarande form, deh att i 2, 9, 14, 22, 28, 34, 38 och 39 §§ samt imbriken till förordningens bilaga ordet "förordning" ochböjningsform av detta ord skall, om det avser denna förordning, bytas ut mot"lag", dels att rubriken till förordningen samt 23 och 24§§ skall ha nedan angivna lydelse. Lagom prisreglering på jordbrukets område 23 §1 Avgiftsskyldig skall erläggaAvgiftsskyldig skall erlägga ränta på oguldet avgiftsbelopp av- ränta på oguldet avgiftsbelopp av seende avgift som uppbäres av seende avgift som uppbäres av jordbruksnämnden efter sju pro- jordbmksnämnden efter sju pro cent , dock minst tio kro- cent , dock minst tio kro nor. Räntan skall beräknas från nor. Räntan skall beräknas från den dag avgiftsbeloppet enligt be- den dag avgiftsbeloppet enligt be slut av jordbruksnämnden senast slut av jordbruksnämnden senast bort betalas. Uppkommer öretal bort betalas. Ränta utgår till och vid beräkning av ränta, skall rän- med den dag då betalning sker, tebeloppet jämnas till närmast dock längst till och med den dag högre hela krontal. då fordringen överlämnas till in- drivning.Uppkommer öretal vid beräkning av ränta, skall räntebeloppet jämnas tUlnärmast högre hela krontal. äger avstå från ränta, oradröjsmålet med betalningen är obetydligt eller särskUda skäl annars föranledertUl det. 24 § På framställning av jordbraks- På framställning av jordbruks nämnden skall förfallet avgiftsbe- nämnden skall avgift eller ränta, lopp jämte ränta ut- som ef erlagts inom den utsatta ti- tagas genom utmätning. den, indrivas i den ordning som 1Senaste lydelse 1973: 999. föreskrives i uppbördslagen (1953:272) om indrivning av restfördskatt. Därvid utgår reslavgift enligt 58 § 1 mom. första stycket lagen. Dennalag träder i kraft . Äldre lydelse av 23 och 24 §§ gäller fortfarande ifråga om fordran på avgift eller ränta, som överlämnats till indrivning föreikraftttädandet av denna lag. Förekommer i lag eller annan författning ordet"förordning" eller böjningsform av detta ord och avses därmedförordningen med vissa bestämmelser om prisreglering på jordbrukets områdeskall detta vid ikraftträdandet av deima lag bytas ut mot "lag" i motsvarandeform. Äldre lydelse av förordningens mbrik, som förekommer i lag eller annanförfattning, skall bytas ut mot mbrikens nya lydelse. Lagom ändring i lagen (1974: 226) om prisreglering på fiskets område Härigenom förordnas i fråga om lagen (1974: 226) omprisreglering på fiskets område deh att i 1, 6, 11, 14, 17, 18, 23 och 24 §§ orden"Kungl. Maj:t" och böjningsform av dessa ord skall bytas ut mot"regeringen" i motsvarande form, dehatt 15 § skall ha nedan angivna lydelse 15 § Avgiftsskyldig skall erlägga Avgiftsskyldig skall erlägga räntapå oguldet avgiftsbelopp av- ränta på oguldet avgiftsbelopp av seende avgift som uppbäres av sta- seende avgift som uppbäres av sta tens jordbmksnämnd efter sju tens jordbmksnämnd efter , dock , dock . Räntan skall beräknas kronor. Räntan skall beräknas från den dag avgiftsbeloppet enligt från den dag avgiftsbeloppet enligt beslut av jordbmksnämnden se- beslut av jordbmksnämnden se nast bort betalas. Uppkommer nast bort betalas. Ränta utgår till öretal vid beräkning av ränta, och med den dag då betalning skaU räntebeloppet jämnas till sker, dock längst till och med den närmast högre hela krontal. dag då fordringen överlämnas till indrivning.Uppkommer öretal vid beräkning av ränta, skall räntebeloppet jämnas tUlnärmast högre hela krontal. får avstå från ränta, omdröjsmålet med betalningen är obetydligt eller särskUda skäl annars föranledertUl det. 1 Rubrikens lydelse enligt prop. 1974: 132. 1 saml Nr 159 Påframställning av jordbruks- På framställning av jordbruks- nämndenskall förfallet avgiftsbe- nämnden skall avgift eller ränta, lopp jämte ränta ut- som ej erlagts inom den utsatta tagas genoin utmätning. tiden, indrivas i den ordning somföreskrives i uppbördslagen (1953:272) om indrivning av restförd skatt. Därvidutgår rest-avgift enligt 58 § 1 mom. första stycket lagen. Denna lag träder i kraft . Äldrelydelse av 15 § gäller fortfarande i fråga om fordran på avgift eller ränta,sora överlämnats till indrivning före ikraftträdandet. Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) Härigenomförordnas i fråga om kommunalskattelagen (1928: 370) delsatt 63 § skall upphöra att gälla, delsatt 32 § 3 mom. skall ha nedan angivna lydelse. 3 m o m.2 Såsom intäkt upptages icke vad som avstaten anvisats till bestridande av särskUda, med vissa tjänster eller uppdragförenade kostnader, såsom: utlandstUlägg och därmed likställda förmåner förutom riket stationerad personal vid utrikesförvaltningen eller i svenskbiståndsverksamhet; förvaltningskostnadsbidragoch anslag tUl andra expenser; åstat uppförd häst- och båtlega; till beställningshavare vid armén utgåendehästgottgörelse för egna tjänstehästar; kostnadsersättning för vård av person i enskiltfamiljehem; ägande i följd härav skattskyldig icke göra avdragför underskott, som kan uppkomma därigenom, att sålunda anvisat anslag ickeförslår tUl täckande av därmed avsedda utgifter. Vad i första stycket sägs skall äga tUlämpning ifråga om motsvarande kostnadsersättning som anvisats av kommun ellerskogsvårdsstyrelse. må därjämte, när skäl därtUl äro,förklara att vad i första stycket sägs skall äga tiUämpning i fråga ommotsvarande ersättning, som anvisats av annan offentlig institution. Sådantbeslut må, när omständighetema det föranleda, av återkallas. Överbeslut, som meddelat enligt detta stycke, må klagan ickeföras. 1Rubrikens lydelse enligt prop. 1974: 132. ~ Senaste lydelse 1974: 293. Förmånen av fri sjukvård eller fri tandvård, så ockav fri grupplivförsäkring upptages icke såsom intäkt, oavsett om förmånenåtnjutits på gmnd av statlig eller på gmnd av eller enskild tjänst.Har sådan förmån åtnjutits på gmnd av enskUd tjänst och utgått efter väsentligtförmånligare gmnder än som gälla för befattningshavare i statens tjänst, skalldock förmånen upptagas såsom intäkt tUl den del den utgått efter förmånligaregmnder än de för nämnda befattningshavare gällande. Förmån av frigrappsjukförsäkring enligt grander som fastställts i kollektivavtal mellanarbetsmarknadens huvudorganisationer upptages ej såsom intäkt, om deersättningar som kunna utgå på grund av försäkringen icke överstiga avriksskatteverket för varje kalenderår fastställda belopp. Såsom intäkt upptages ej heller förmån av mindrevärde, som utgått i annat än penningar, därest förmånen kan antagas icke varaavsedd att utgöra direkt vederlag för utfört arbete. Dennalag träder i kraft . Den nya lydelsen av 32 § 3 mom. tillämpas förstagången vid taxering. Bestämmelserna i den upphävda 63 § tUlämpasfortfarande vid debitering av skatt på grund av efiertaxering som beslutats iförsta instans före ikraftträdandet av denna lag. Lagom ändring i taxeringslagen (1956: 623) Härigenom förordnas att 25, 70 och 73 §§taxeringslagen (1956: 623)' skall ha nedan angivna lydelse. 25 §2 Allmän självdeklaration skall upptaga: 1) den skattskyldiges namn och postadress,hemortskommun, där sådan finnes, och hemvist därstädes, personnummer samtnummer å för honom utfärdad debetsedel å preliminär skatt för året näst företaxeringsåret ävensom beträffande utiänning nationalitet, beträffande utländskjuridisk person det land, där styrelsen haft sitt säte, samt beträffandeskattskyldig, som allenast under någon del av beskattningsåret varit i riketbosatt, uppgift om den tid, han sålunda haft bostad härstädes, 2) alla förvärvskällor, beträffande vilkaskattskyldighet för beskattningsåret åligger den skattskyldige; och skalldärvid i fråga om förvärvskälla, i vUken skattepliktig fastighet mgått,särskUt angivas dels beskaffenheten av den skattskyldiges innehav avfastigheten, dels fastighetens taxeringsvärde året näst före taxeringsåreteller, om sådant värde det året icke varit fastigheten åsätt, dess eljestantagliga värde vid taxeringsårets ingång, dels ock, därest fastigheten ickeingått i förvärvskäUan under hela beskattningsåret eller fastigheten ingåttdäri endast till viss del, 1 Rubrikenslydelse enligt prop. Lagen omtryckt 1971: 399 2 Lydelseenligt prop. Jfr 1972: 764. humlång tid eller till vilken del fastigheten sålunda ingått i förvärvskällan, 3) de intäkter och de avdrag, som äro att hänföra tillvarje förvärvskäUa, dock att ersättning, som enligt bestämmelsema i 37 § 1mom. l.g) icke behöver upptagas i kontrolluppgift, ej heller behöver upptagas ideklarationen såsom intäkt, 4) de allmänna avdrag, som den skattskyldige yrkar fåtillgodonjuta vid taxeringen, 5) den skattskyldiges tUlgångar och skulder vid slutetav beskattningsåret, ändå att förmögenheten icke uppgår till skattepliktigtbelopp, dock endast om och i den mån skattskyldighet för förmögenhet åligger honom, 6) beloppet av den preliminära skatt, som genomskatteavdrag erlagts för året näst före taxeringsåret, ävensom 7) garantibelopp, vilket skall 7)garantibelopp, vilket skall upptagas såsom skattepliktig in- upptagassåsom skattepliktig inkomst för den skattskyldige i den- komst förden skattskyldige i dennes hemortskommun. 8) om deklarationen avser juridisk person, variaktierna eller andelarna ägas av fysisk person, dödsbo eller familjestiftelseensam eller tillsammans med ett fåtal andra skattskyldiga, ägarens ellerägarnas namn, personnummer och adress eller adresser. AUmän självdeklaration skaU därjämte innehåUa deuppgifter, som för särskUda fall föreskrivas i denna lag eller som erfordrasför beräkning av pensionsgmndande inkomst enUgt lagen om allmän försäkring. Ha makar, som ingått äktenskap före ingången avbeskattningsåret och under detta år levt tillsammans, var för sig inkomst atttaxera enligt lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt, skaU vardera makenuppgiva humvida inkomst av förvärvskälla är A-inkomst eller B-inkomst enligt 9§ 3 mom. nämnda lag. Vad nu sagts om makar skall i tUlämpliga delar jämvälgälla i fråga om skattskyldiga som avses i 65 § sista stycketkommunalskattelagen (1928: 370). Har skattskyldig under beskattningsåret varit gift,skall han jämväl uppgiva sådan boets eller andra makens inkomst ochförmögenhet, över vilken förvaltningen rättsligen tUlkommit honom. Åliggerskattskyldigheten andra maken, skall uppgiften lämnas å särskild blankett. Dåskattskyldig skall taxeras for barns eUer annans förmögenhet, skall uppgiftlänmas jämväl om sådan förmögenhet. Belopp, som upptagas i självdeklaration, skolautföras i hela krontal, så att överskjutande öretal bortfaUa. Ombesvär över skattskyldigs Om besvär över skattskyldigs taxering skola prövas avden mel- taxermg skola prövas av den mel- lankommunala skatterätten,skola, lankommunala skatterätten, skola, efter det taxering åsattsoch längd- efter det taxering åsatts och längd- föringskett, deklarationer och övriga handlingar rörande den skattskyldige, hanshemmavarande bam, som icke fyUt , ävensom, därest han varit gift vid ingångenav beskattningsåret och under detta år levt tUlsammans med make som taxerats,motsvarande handlingar rörande maken så fort ske kan översändas tUl riksskatteverket.Vid handlingarna skola fogas utdrag av taxeringslängd samt i förekommande fallutdrag av taxeringsnämndens protokoll. föringskett, deklarationer och övriga handlingar rörande den skattskyldige, hanshemmavarande barn, som icke fyllt , ävensom, därest han varit gift vid ingångenav beskattningsåret och under detta år levt tUlsammans med make som taxerats,motsvarande handlingar rörande maken så fort ske kan översändas till riksskatteverket.Vid handlingarna skola fogas utdrag av taxeringslängd samt i förekommande fallutdrag av taxeringsnämndens protokoll. 73§ Talan mot taxeringsnämnds beslut föres genom besvär hos länsskatterätten. Ärförvärvskälla i fråga om beskattningsort att hänföra tUl skilda län, skalldock den mellan-kommunala skatterätten pröva besvär rörande taxering av denskattskyldige och hans hemmavarande barn, som icke fyllt . Om den skattskyldigevarit gift vid ingången av beskattningsåret och under detta år levttillsammans med maken, skall den mellankommunala skatterätten pröva besvärjämväl rörande makens taxering Ärförvärvskälla i fråga om beskattningsort att hänföra till skilda län, skalldock den mellankommunala skatterätten pröva besvär rörande taxering av denskattskyldige och hans hemmavarande barn, som icke fyllt . Om denskattskyldige varit gift vid ingången av beskattningsåret och under detta årlevt tillsammans med maken, skall den mellankommunala skatterätten prövabesvär jämväl rörande makens taxering Den mellankommunala skatterätten prövar likaledesbesvär rörande fråga, i vilket län skattskyldig skall taxeras. Besvär rörande taxering av aktiebolag, somtUlsammans med annat sådant bolag utgör koncernbolag enligt 221 § lagen (1944:705) om aktiebolag, prövas av den meUankommunala skatterätten, om bolagenavlämnat eller skolat avlämna självdeklaration inom skilda län. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid taxering. Utdragav protokollet över finansärenden hållet inför Hans Maj:t Konungen i statsrådetden . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omändrade regler för råntor enligt uppbördsförordningen (1953: 272), m. m. ochanför. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndiganden den 12december 1969 och tiUkallade jag fem sakkunniga med uppdrag attse över bestämmelserna om företagens och andra arbetsgivares uppgifts-ochuppbördsskyldighet, m. m. De sakkunniga, som antagit namnet Utredningen omföretagens uppgLftsplikt, redovisade delbetänkandet (SOU 1973: 33)Ränta och reslavgift på skatt m. m. I betänkandet föreslås ändrade regler beträffandereslavgift vid indrivning av skatter m. m. och likaså ändrade bestämmelser förde räntor som utgår enligt bl. a. uppbördsförordningen (1953: 272) (UF). Deframlagda förslagen innebär ett i stort sett enhetligt system för reslavgiftoch räntor på skatter och aUmänna avgifter. Utredningens förslag i fråga omräntorna innebär bl. a. att i stället för den nuvarande kvarskatte-räntanenligt UF skall utgå dels en vid inkomstbeskattningen avdragsgUl ränta ochdels en ej avdragsgUl avgift. Kvarskatteräntan skall liksom de övriga räntornaenligt förslaget kontinuerligt anpassas till det allraänna ränteläget.Utrednmgen föreslår att ränta skaU utgå även på tillkommande skatt(respitränta). De nya ränte-reglema föreslås tiUämpas fr. o. m. år 1975.Restavgiftsbestämmelsema däremot anses kunna tiUämpas först sedan ADB tagits ibruk inom exekutionsväsendet, vilket beräknas kunna ske tidigast . Ledamoten har med instämmande av tvåexperter i utredningen reserverat sig mot förslaget bl. a. i vad avserkvarskatteavgiften och respiträntan. ' Överdirektören , ordförande,direktören , direktören , avdelningsdirektören och kammarrättsrådet . Efter remiss har yttranden över betänkandet avgettsav , hovrätten för , kammarrätten i , försvarelscivilförvaltning, (), , kammarkollegiet,statskontoret, generaltullstyrelsen, bankinspektionen, (), (), lantbmksstyrelsen, statens jordbruksnämnd,lantmäteristyrelsen, riddarhusdirektionen, länsstyrelserna i ,, , , och , , ,, , , , ochVästerbottens län, mervärdeskatteutredningen, punktskatteutredningen,ackordscentralen. i (LO), (),(), . , , ,akademikers centralorganisation (), allmänna exportförening,, hantverks- och industriorganisation (SHIO),, . vidkronofogdemyndigheten och ().Lantbmksstyrelsen har inhämtat yttrande från statens centralafrökontrollanstalt. LRF hänvisar som sitt yttrande till ett inom Lantbmketsskattedelegation upprättat utlåtande. och har som sina yttranden åberopatvad Näringslivets skattedelegation uttalat angående betänkandets förslag. ÄvenSveriges allmänna exportförening och har hänvisat tUldetta uttalande. Några länsstyrelser har tUl sina yttranden fogat ytttandenfrån allmänna ombud, lokala skattemyndigheter och kronofogdemyndigheter inomresp. Föreningen har bifogat yttranden frånkronofogdemyndigheterna i , och . Som jag påpekat anser uttedningen själv att dessförslag beträffande restavgifter inte kan börja tUlämpas förrän ADB hargenomförts inom exekutionsväsendet. Denna mening synes ovedersäglig. Eftersomarbetet med att införa det ifrågavarande ADB-systemet torde ta ytterligare ettpar år i anspråk, bör ett övervägande av utredningens förslag beträffanderestavgifter tills vidare anstå. Utredningens förslag rörande ett delvis nyttsystem för uppbörd av arbetsgivaravgifter har tidigare anmälts av chefen försocialdepartementet. Jag ämnar nu behandla utredningens förslag i vaddet avser räntor vid skattebetalning, dock endast i vissa delar. I vadförslaget avser punktskatter och mervärdeskatt bör det i första hand övervägasvid den tekniska översyn som f. n. utförs av punktskatteutredningen (Fi 1970:57) resp. mervärdeskatteutredningen (Fi 1971: 05). Dessa utredningar bör ocksåbehandla räntor i fråga om prisregleringsavgifter på jordbmkets och fisketsområde, där förfarandena i tekniskt avseende näraanknyts till vad som gäUer för punktskatterna. Förslaget om ränlor inomvägtrafikskattens område liksom för tull ämnar jag ta upp i elt senaresammanhang. Det finns däremot skäl att redan nu föreslå vissaåtgärder som tar sikte på det framtida ADB-systemet inom exekutionsväsendet.Jag avser i det följande föreslå bestämmelser om att ränta på det allmännasfordringar inte skall beräknas , såsom f. n. är falletför vissa fordringar. I stäUet bör gälla att reslavgift skall utgå. Vidareämnar jag lägga fram förslag om gmnden för debitering av kommunalskatt videfiertaxering samt förslag rörande debitering av preliminär A-skatt i visstfall och i fråga om vissa uppgifter i självdeklaration för s. k. fåmansbolag. Nuvarandeordning Räntor enligt UF De räntor som utgår enligt UF är av fyra slag,nämligen de som påförs vid avräkning mellan preliminär skatt och slutlig skatt(ränta på överskjutande skatt, ö-skatteränta, och ränta på kvarstående skatt,kvar-skatteränta), ränta på skattebelopp som återbetalas på grund av nedsättningav taxering m. m. (restitutionsränta) och ränta vid anstånd med skattebetalning(anståndsränta). Bestämmelser om restitutionsränta infördes redan i1945 års UF, medan kvarskatteränta och ö-skatteränta infördes efterförslag av uppbördssakkunniga. Genom reglerna om kvarskatteränta avsågsatt stimulera de skattskyldiga tUl fyllnadsbetalning så alt kvarstående skattinte uppkommer eller i vart fall reduceras. De urspmngliga reglerna är i stortsett oförändrade. De ändringar som skett har rört räntesatserna eUer desärskUda spärreglerna som gäller för påföring av kvarskatteränta. behandlades av uppbördsutredningeni dess betänkande (SOU 1965: 23) Uppbördsfrågor. Utredningen fann att då gällanderegler för beräkning av kvarskatteränta, ö-skatteränta och restitutionsräntavar svåröverskådliga och i vissa avseenden även oklara. Utredningen lade framförslag som ledde till lagstiftning . De nya bestämmelserna avsågberäkning av kvarskatteränta, ö-skatteränta och restitutionsränta vid rättelseav fel i debitering eller tUlgodoräknande av preliminär skatt och vidomdebitering på grund av taxeringsbeslut m. m. liksom även anståndsränta ochtidpunkterna för beräkning av restitutionsränta. infördes regler omskyldighet för skattskyldig och arbetsgivare att i vissa fall återbetalauppburen ränta. Kvarskatteränta (27 § 3 mom. UF) utgår närskattskyldigs slutiiga skatt överstiger den preliminära skatt som skallgottskrivas honom med minsten tiondel av den slutliga skatten eller . Räntan utgår med 12 %på den del av det överskjutande beloppet (kvarstående skatten,"kvarskatten") som överstiger , avmndat till närmast lägrehundratal kronor. Vid beräkning av räntan skall i den slutiiga skatten inteinräknas utskiftningsskatt, ersättningsskatt, skogsvårdsavgift,arbetsgivaravgift, avgift enligt 2 § förordningen (1968: 419) om allmänarbetsgivaravgift, redareavgift, avgift (skattetillägg och förseningsavgift)enligt 116 a eUer 116 c § taxeringsförordningen (1956: 623) och inte hellerannuilet på avdikningslån. Vid beräkningen skaU vidare i den preliminäraskatten inte medräknas skatt som erlagts efter året näst efterinkomståret. Debiterad preliminär B-skatt, genom skatteavdrag innehållenpreliminär A-skatt och preliminär A-skatt, som faststäUts tiU betalning pågmnd av underlätet skatteavdrag, räknas den skattskyldige tUl godo även omskatten ej är betald när avräkningen mellan preliminär och slutlig skatt sker. I samband med rättelse av fel som uppkommit viddebiteringen av slutlig skatt eller vid krediteringen av preliminär skatt skallny beräkning av kvarskatteränta göras. Räntan skall därvid bestämmas tiU detlägre eller högre belopp som betingas av rättelsen av debiteringen ellerkrediteringen. Vid omdebitering på gmnd av beslut om ändrad taxering skall nyberäkning av kvarskatteränta däremot ske endast när beslutet innebär ennedsättning av taxeringen. De regler som gäller för omräkning avkvarskatteränta i samband med taxeringsbeslut är tUlämpliga även i fråga ombeslut angående ändring av sjukförsäkringsavgift eller tilläggspensionsavgift. Skattskyldig som har att betala kvarskatteränta kanenligt 85 § 2 mom. UF efter ansökan hos helt eller delvis befriasfrån räntan. Fömtsättningen härför är att den kvarstående skatten beror avförhållande som den skattskyldige inte skäligen kunnat råda över. För make somtaxerats enligt de för gift skattskyldig gäUande bestänmielser-na finns vidaremöjlighet att hos begära att räntan nedsätts till det beloppvartUI den skulle ha uppgått om ränteberäkningen gjorts gemensamt för makarna. ö-skatteränta (69 § 1 mom. UF) utgår på den del avden överskjutande preliminära skatten ("ö-skatten") som överstiger . Därvid tas inte hänsyn till preliminär skatt som erlagts efter den 30april året näst efter inkomståret. Innehållen preliminär skatt räknas dockalltid den skattskyldige tUlgodo. Begränsningen gäller inte heller debiteradpreliminär B-skatt och faststäUd preliminär A-skatt av nämnt slag, omskattebeloppet erlagts i sådan tid att betalningen kan beaktas i samband meddebiteringen av den slutiiga skatten.