prop · FX0314 · 1974-12-31 00:00:00 — Denya aterbetalningsreglerna bör gälla alla studiemedelstagare som äråterbetalningsskyldiga när de nya reglema träder i kraft. Detta motiveras avatt de föreslagna reglema är förmåiUigare än nu gällande återbetalningsregler. Studielån bör under vissavillkor som angetts i promemorian få omvandlas till återbetalningspliktigastudiemedel, dvs. återbetalas som fråga vore om återbetalningspliktigastudiemedel. Detta innebär en förbättring framför allt för dem som har bådestudielån och studiemedel och innebär att den enskilde får ta del av studiemedelssystemetsfördelar för hela sin återbetalningsskyldighet. Jag anser att konverteringen avstudielån till återbetalningsphktiga studiemedel bör få ske enligt de grundersom föreslagits i promemorian samt att, som också föreslagits, konverteringförsta gången bör ske per . Närdet gäUer genomförandet av förslagen tUl ändrade återbetalnings-regler har det som CSN och statskontoret påpekat visat sig att reformen av praktiska ochdatatekniska skäl bör träda i kraft i två etapper. Enligt vad jag inhämtat ärdet inte möjligt för CSN att ha ett nytt ADB-system för återbetalningsreglemaklart förrän . Det är emellertid angeläget att de förslagarbetsgruppen lagt fram kan få effekt . Av den anledningenbör vissa övergångsåtgärder i detta syfte genomföras. Dessaövergångsbestämmelser bör ges följande utformning. får manbehålla såväl basbeloppsmetod' som jäm-fördseräntemetod när det gäller attreglera den totala återbetalnings-skyldigheten. är det angeläget attdenna regleras efter de grunder som arbetsgruppen föreslagit. Detta är möjhgtatt genomföra för dem som inte skall erlägga avgift och för demsom då skall erlägga avgift. För dessa bör återbetalningsskyldighetenunder räknas upp med högst . För övriga återbetalningsskyldigamåste av tekniska skäl nu gällande jämförelse-ränta (4,) gälla , medan denna ränta för bör faststäUas till . 1 ett antal fall kan vidden slutjämförelse som skall göras mellan basbeloppsmetod ochjämfördseräntemetod vid utgången av den förra metoden visa sig vara mergynnsam. För att förbättringarna skall bh i stort sett lika stora för allaåterbetalningsskyldiga, oavsett vilken metod som är mest gynnsam för denenskilde, bör ett fiktivt basbelopp användas i förevarande sammanhang. Det böransluta till vad jag har föreslagit ifråga om beräkning av jämförelseräntaför återbetalningsskyldigasom skall erlägga avgift och därför fastställas till . Vad jag här föreslagitinnebär att arbetsgruppens förslag i praktiken genomförs ,även om man tvingas använda en provisorisk teknisk lösning. Avgiften för börfastställas på i princip det sätt arbetsgmppen föreslagit; bl. a. bör såledesden urspmngliga återbetalningstiden gälla. Effekten härav blir en inteobetydlig sänkning av avgifter för den som redan nu erlägger avgiftoch en lägre avgift än vad som skulle följa av nuvarande regler för den som år1975 skall återbetala studiemedel. Förbättringarnaav de sociala trygghetsreglerna m. m. bör genomföras fr. o. m. den 1 januari1975 liksom även förslaget om rätt till avskrivning eUer uppskov i vissa fall. Statsmakternafattade principbeslut om en särskild sjukförsäkring för studerande(prop. 1973:63, SfU 1973:17, rskr 1973:240). Enligt detta principbeslut börförsäkringen vara obligatorisk för aUa studerande med studiemedel och gälla dentid som studiemedel utgår. bör den studerande behåUa sinastudiemedel. De återbetalningspliktiga studiemedlen bör emellertid i efterhandreduceras med ett belopp som motsvarar utgående återbetalningspliktig del avstudiemedlen per dag under de sjukdagar som den studerande ärersätt-ningsberättigad för. Karenstiden bör sättas . CSN har i samråd medriksförsäkringsverket (RFV) utformat förslag till bestämmelser för dennaförsäkring. CSN föreslår att den särskilda sjukförsäkringen skall träda ikraft . Enligt min mening behövs det dock en något längreförberedelsetid för ett genomförande av reformen. Jag förordar därför att dennya försäkringen skall gäUa fr. o. m. . Det ingivna förslagetbör kunna ligga till grund för ställningstagande till den närmare utformningenav försäkringen. Beredningen av frågan om försäkringens finansiering är ännuinte avslutad, varför jag i denna fråga avser att återkommatiU Kungl. Detta bör dock inte utgöra hinder mot att redan nu ta uppövriga frågor till beslut. F. n. saknas regler istudiestödslagen om rätt för den studerande att under sjukdom behålla sinastudiesodala förmåner. I många fall har utbetalat studiestöd inte återkrävts.Enligt min mening bör studiestödslagen kompletteras med uttryckliga regler omrätt för sjiUc studerande till studiestöd. Dessa regler bör avse i första handstudiemedel enligt 4 kap., dvs. det studiestöd som utgår till studerande vidbl. a. universitet och högskolor samt tiU äldre studerande i gymnasieskolor,folkhög- Reglerna bör dessutom gälla för återbetalningspliktiga studiemedel istudiehjälpssystemet. Motsvarande regler torde däremot inte behövas i fråga ombidragsformerna inom studiehjälpssystemet, eftersom de studerande enhgtnuvarande praxis, efter särskild prövning, kan få behålla tidigare beviljatbidrag jämte vissa tUlägg även under kortare tids sjukdom. Vad jag här förordat börgäUa vid studier inom , oavsett om den studerande är svensk ellerutländsk medborgare. Det kan däremot inte gälla för studier utomlands, eftersommöjlighet saknas att ordna erforderlig sjukkontroll. Rätten att behålla studiestödvid sjukdom bör avse i första hand varje termin så snart som den studerandeunder någon del av terminen ägnar sig åt studierna. Det är därför nödvändigtmed någon form av spärr-regler. Jag förordar att den som beviljas studiemedelförsta gången skall bedriva studier under en manad, innan han omfattas av denföreslagna försäkringen. Vidare bör studerande som blir sjuk efter det att hanbörjat studierna för terminen normalt ha rätt till studiemedel undersjukdomstiden endast om han ansökt därom före insjuknandet. Det är inte rimligtatt i aUa situationer upprätthålla kravet på att den studerande skall habedrivit studier under någon del av terminen. För studerande som under del avnärmast föregående termin bedrivit studier för vilka studiehjälp ellerstudiemedel utgått eller kunnat utgå och under annan del av termin varit sjukbör studiemedel kunna beviljas för följande termin. Jag föreslår därför attstudiemedel enligt 4 kap. studiestödslagen dvs. det studiestöd som utgår tUlstuderande vid bl. a. xmiversitet och högskolor samt till sådana studerande vidannan läroanstalt som fyllt skall kunna utgå tiU studerande även om hanär sjuk hela den följande terminen och alltså inte då kan bedriva studier. Vadjag nu har förordat bör gäUa även för det fall då den studerande varit sjukunder den första terminen förutsatt han bedrivit studier under någon dd av denterminen. Den särskildasjukförsäkringen ger befrielse från återbetalningsskyldighet. Befrielsen börutformas så att de återbetalningspliktiga studiemedel som belöper påsjukdomstiden efter en karenstid avräknas från det belopp somåterbetalningsskyldigheten avser. Närdet gäller studerande som är obligatoriskt sjukpermingplacerade enligt lagen omaUmän försäkring föreslår CSN att det belopp som i efterhand skall avskrivasfrån de aterbetalningspliktiga studiemedlen reduceras om den studerande genomden aUmänna försäkringen erhåUer en sjukpenning som överstiger 25 kr.Reduktionen bör enligt CSN ske med tre fjärdedelar av det belopp varmedsjukpenningen överstiger . Enligt min mening bör reduktionen ske med 100 %av beloppet överstigande . Motsvarande bör gälla i fråga om ersättningför yrkesskada. Med den till . satta sjukpenninggränsen kan de studeran- desom har frivillig sjukförsäkring och de som är obligatoriskt försäkrade förhögst . bh fullt försäkrade även i den särskUda sjukförsäkringen förstuderande. Härigenom kan de studerande sägas kunna få en dagsersättning frånsjälva försäkringen motsvarande f. n. ca . Vadjag föreslagit bör gäUa endast ifråga om studerande som är helt oförmögen attbedriva studier på grund av sjukdom. Vid partiell oförmåga kan studiestöd utgåredan enligt gällande bestämmelser. Att avräkna återbetalningspliktigastudiemedel vid partiell oförmåga torde stöta på nästan oöverstigliga praktiskasvårigheter. Jaghar inte något att invända mot regeln att om ny sjukdom börjar inom 20 dagarefter föregående sjukperiods slut båda perioderna ses som en sjukperiod. Denstuderande, som uppbär återbetalningspliktiga studiemedel eller studiebidragenligt 4 kap. studiestödslagen skaU vid sjukdom anmäla detta tillförsäkringskassan vilken skall svara för kontroU av sjukförsäkran ochsjukintyg. Försäkringskassorna skall senare lämna uppgift till CSN om bl. a.antalet sjukdagar för den studerande. Försäkringskassornaskontroll bör utformas i huvudsaklig överensstämmelse med vad som gäller enhgtlagen (1962: 361) om allmän försäkring. Efter mönster av vad som gäller inomden allmänna försäkringen bör därför vissa spärregler finnas. Sådanaspärregler kan behövas t. ex. om den studerande inte följer läkares ordinationeller om han underlåter att iaktta t. ex. föreskrifter om anmälan avsjukdomsfallet till . Reglernaom utbetalning av studiemedel kan behöva jämkas i detta sammanhang eftersom densjuke inte kan få studieintyg. Han bör i stället kunna få studiemedel motföreteende av ett särskUt intyg för studiestödsmyndighet. TUlämpningenav vad jag föreslagit om den särskilda sjukförsäkringen kräver att CSN fårvissa uppgifter från allmän försäkringskassa. Enligt 14 § lagen (1937: 249) ominskränkningar i rätten att utbekomma aUmänna handlingar (14 § senast ändrad1973: 1053), den s. k. sekretesslagen, åtnjuter handlingar i bl. a. ärendenrörande allmän försäkring eller eljest allmän försäkringskassas verksamhetsekretesskydd i vad handlingarna angår enskilds personliga förhållanden.Eftersom sekretesskyddet är knutet till handling i visst ärende och inte tilluppgift rörande visst förhållande kan uppgift som CSN erhåller frän allmänförsäkringskassa komma att hos CSN sakna sekretesskydd, något som måste ansesmindre tillfredsställande. Enligt vad jag erfarit avser emellertid chefen förjustitiedepartementet att föreslå Kungl. Maj:t att föreläggariksdagen förslag tiU erforderlig ändring i sekretesslagen. Vad gäUer övrigasekretessfrågor som har samband med ärenden om studiestöd kommer, enligt vadjag inhämtat, offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommittén, vars uppdrag omfattar frågan om engenomgripande reform av lagstiftningen om offentlighet och sekretess, att taupp dessa i sitt slutbetänkande. 7.4Förslag på studiehjälpens område SlutiigenvUl jag ta upp några frågor om studiestödet tiU yngre elever i gymnasieskolanm. Studiehjälputgår f. n. dels i form av studiebidrag, dels i form av olika tiUägg.Studiebidraget utgör . CSN har nuföreslagit en höjning av inkomstprövat tUlägg, behovsprövat tUlägg ochresetillägg. Närdet gäUer det behovsprövade tillägget viU jag förorda en förbättring. För attförbättra ekonomin för studerande i familjer med mycket låga inkomster föreslårjag att det behovsprövade tillägget ökas från högst . Resetilläggetbör enligt min mening höjas fr. o. m. . Beloppen bör höjas från65, 85, 110 och . till 75, 95, 125 och . föravstånd om 6, 15, 25 resp. . Jag beräknar att utgifterna för resetiUäggökar med ca 7 milj. kr. Det ankommer på Kungl. Maj:t att meddela bestämmelseri denna fråga. Jag är i övrigt inte beredd att nu tiUstyrka CSN:s förslag. 1974: 1 (bil. 14) har chefen för anfört beträffandeinkomstgränser för bostadstilläggen att skatteutredning enligttiUäggsdirektiv har i uppdrag att söka åstadkomma en lindring av de s. k.marginaleffekterna för inkomsttagare i mellanm-komstlägen och att beaktabehovet av skattesänkningar för inkomsttagare med lägre inkomster. För attmöjliggöra en provisorisk lösrung av dessa frågor skall utredningen utarbetaförslag som kan läggas tUl grund för beslut vid riksdag. StällningstagandetiU frågan om ändring av inkomstgränserna m. m. för bostadstilläggen under år1975 bör därför anstå tills skatteutredningen lagt sitt förslag.Inkomstgränserna för det inkomstprövade tiUägget är f. n. kopplade till degränser som gäller för bostadstillägg. Frågan om en eventueU förändring avinkomstgränserna för det inkomstprövade tillägget får jag således återkommatill i annat sammanhang. Ienlighet med det anförda har inom UtbUdningsdepartementet upprättats förslagtiU lag om ändring i studiestödslagen (1973: 349). Deförslag i fråga om studiestödet som jag har lagt fram i det föregåendeföranleder ett stort antal ändringar i studiestödslagen (1973: 349). De nyareglerna om återbetalning av studiemedel kräver en fullständig överarbetningav bestämmelserna i 5 kap. Bestämmelser med anledning av den nyasjukförsäkringen för studerande föranleder ett flertal nya paragrafer i 35kap. samt dessutom ändringar i vissa gällande paragrafer i dessa kapitel och i6 kap. De nya reglerna om rätt till barntillägg och om beaktande av egen ochmakes förmögenhet, vUka föranleds av studiemedelsutredningens betänkande, medförändringar i 4 kap. I detta kapitel måste också 24 § ändras i anledning avhöjningen av studiebidraget. Förhöjningen av det behovsprövade tilläggetföranleder en ändring av 3 kap. 11 §. Som jag har angett bytercentrala studiehjälpsnämnden den 1 juh 1974 namn och kommer därefter attbenämnas centrala . Detta namnbyte berör ett stort antalparagrafer i studiestödslagen. Slutligen medför de föreslagna bestämmelserna omkonvertering av studielån till återbetalningspliktiga studiemedel ändringar ochtUlägg i övergångsbestämmelserna tiU studiestödslagen. I5 § har med anledning av förslaget om sjukförsäkring för studerande förts inen bestämmelse av innebörd att återbetalningspliktiga studiemedel kan utgå ävenunder sjukdom. Som jag har framhållit i den aUmänna motiveringen behövs intenågon motsvarande föreskrift beträffande studiehjälpens bidragsformer. Enligt3 kap. 3 § studiestödskungörelsen (1973: 418) beviljas studiehjälp efteransökan. I detta förhållande föreslås ej någon ändring. Bestämmelsen har dockförts till studiestödslagen pä grund av de bestämmelser som föreslås ingå inya 3 kap. 14 § andra stycket studie-stödslagen. Idessa nya paragrafer har tagits in de bestämmelser om sjukförsäkring somföranleds av förslaget i den allmänna motiveringen. Nuvarande 3 kap. 1319 §§har flyttats tUl 3 kap. 2022 och 2427 §§. Studiestödenligt §§ kan utgå endast vid sjukdom som medför 191 A'. attden studerande är helt oförmögen att bedriva sina studier. Är han endast delvisoförmögen att studera kan studiehjälp utgå om detta följer av övrigabestämmelser i 3 kap. Av detta följer att någon motsvarighet inte finns i 3kap. 1319 §§ till sådan halv sjukpenning som kan utgå enligt lagen (1962: 381)om allmän försäkring (AFL) vid sådan nedsättning av arbetsförmågan som inte ärfullständig. Studiestöd enUgt 1319 §§ kan inte utgå i de fall dä denstuderande på grund av barns födelse eller adoption låter bli att studera. Isådant fall utgår föräldrapenning enligt AFL. Fråganhuruvida någon på grund av sjukdom är helt oförmögen att bedriva studier skallsjälvfallet avse just de studier som den studerande håller på med och inte barafrågan huruvida han överhuvudtaget kan bedriva några studier. Detta har iförfattningstexten markerats genom att ordet sina inskjutits framför ordet studier. Liksomenligt AFL avses i 6 kap. med sjukperiod tid vamnder den studerande oavbrutetlider av sjukdom (jfr 3 kap. 10 § sista stycket AFL). Begreppet sjukperiod ärav betydelse främst vid beräkning av karenstid enligt 5 kap. 78 §. Återbetalningspliktigastudiemedel vid sjukdom kan naturligtvis utgå endast för sådan del av en terminunder vilken den studerande skulle ha bedrivit studier om han inte blivit sjuk.Dessutom måste gälla att fråga är om studier vid sådan läroanstalt vid vilken studiehjälpkan utgå. Enhgtvad som anförts i den allmänna motiveringen skall återbetalningspliktigastudiemedel kunna utgå för sjukperiod som infaller under en termin, om denstuderande under någon dd av terminen kunnat bedriva de avsedda studierna. Detsaknar därvid betydelse när under terminen han bedriver dessa studier. Det äraUtså fuUt möjhgt att han är sjuk under t. ex. ochfrisk under den sista av terminens för att studiestöd skall kunnautgå. Är han sjuk i början av en termin innan han påbörjat sina studier, kanfråga om hans rätt till återbetalningsphktiga studiemedel inte avgöras förränhan blivit frisk och börjat studera. Återbetalningspliktiga studiemedel fårnämligen utgå för sjukperiod endast om den studerande bedrivit studier undernågon del av terminen. Iandra och tredje styckena har tagits in de spärregler avseende rätten tiUåterbetalningspUttiga studiemedel för tiden före ansökan och före vissstudietid som jag förordat i den aUmänna motiveringen. Somjag föreslagit i den aUmänna motiveringen bör rätten till åter- betalningspliktigastudiemedel inte vara i tiden obegränsad. Det bör alltså inte vara möjligt atttermin efter termin få återbetalningspliktiga studiemedel så snart man studeratnågon eller oavsett studieprognosen och övriga omständigheter.Om sjukdomen varar mycket länge kan det nämligen ibland finnas skäl attifrågasätta om den studerande verkligen kommer att slutföra sina studier. Enprövning härav kan bli aktuell efter exempelvis sex månaders sjukdom. I 15 §föreslås därför att en studerande som under två på varandra följande terminervarit sjuk kan få återbetalningspliktiga studiemedelendast om särskUda skäl föreligger. SjukkontroUenhar i 16 § anförtrotts de allmänna försäkringskassorna. Närmare regler omkontrollen har tagits in i 1719 §§. Dessa regler har utformats i näraöverensstämmelse med motsvarande bestämmelser i . Beslutav försäkringskassa bör liksom enligt AFL kunna överklagas. Bestämmelser härombör tas in i studiestödskungörelsen (1973: 418). Enligtvad jag förordat i den allmänna motiveringen bör aterbetalningspliktigastudiemedel under sjukdom kunna utgå endast vid studier inom . Dettaföranleder en komplettering av 22 §. Idenna paragraf har förts in en bestämmelse av samma innebörd som den som förtsin i 3 kap. 5 §. Idenna paragraf har förts in vissa av de bestämmelser om rätt till barntilläggför den som ej är vårdnadshavare som jag föreslagit i den allmännamotiveringen. Ytterligare bestämmelser om rätten till barntillägg har tagitsin i en ny paragraf, 40 §. I ett nytt tredje stycke i14 § anges vad som krävs för rätt tiU barntiUägg för att detta skall kunna utgåtill den som är skyldig att utge underhållsbidrag, om han förut fåttbarntillägg för samma barn. För att den studerande skall kunna uppfylla devillkor som således skall gäUa behövs nya regler om hur stor del av uppburnastudiemedel, däri inbegripet studiebidraget, som skall anses utgå såsombarntiUägg i de fall då studiemedlen reduceras på grund av bl. a. denstuderandes inkomst och förmögenhet enligt 4 kap. 1720 §§. Dessa nya reglerbör ges den innebörden att utgående studiemedel i första hand skall räknas sombamtiUägg. Detta innebär exempelvis att om den studerandes rätt tillstudiemedel för ett helt läsår enligt reducerings- reglemai 4 kap. 1720 §§ begränsas tUl av basbeloppet, anses hela detta belopputgå som barntillägg. Den studerande blir alltså skyldig att överlämna helabeloppet till värdnadshavaren eller att medge att hela beloppet betalas direkttill värdnadshavaren. Bestämmelserna härom har tagits in i 40 §. Studiebidragoch återbetalningspliktiga studiemedel skall alltid avrundas till helt krontal(nya 41 §). Detsamma föreslås nu för barntillägget. 17, 19 och 21 §§ Ändringarnai dessa paragrafer föranleds av vad jag i den allmänna motiveringen föreslagitom behovsprövning med hänsyn till förmögenhet. Av4 kap. 13 § tredje stycket studiestödslagen följer att studiemedel kan utgå fören tidsperiod som omfattar minst samt att sådan period skall ansesmotsvara en halv månad. I den aUmänna motiveringen har jag föreslagit enhöjning av det i studiemedlen ingående studiebidraget. Detta leder tiU attstudiebidraget för period om en halv månad maximalt skall utgöra . Idessa paragrafer har förts in dels bestämmelser om rätt till studiemedel iform av studiebidrag och återbetalningspliktiga studiemedel som motsvararbestämmelserna om återbetalningspliktiga studiemedel i 3 kap. 1319 och 22 §§,dels en bestämmelse om rätt till studiemedel i visst fall för sjukperiod somomfattar hela den studerandes studietid under en termin. I fråga om dennabestämmelse hänvisas till vad som anförts i den aUmänna motiveringen. Nuvarande4 kap. 2833 § § har flyttats till 4 kap. 36, 38, 39 ooh 4143 §§. 40och 41 §§ Dessa paragrafer har behandlats i specialmotiveringen till 41 §. Enligtgällande bestämmelser skall återbetalningen i princip fördelas fram t.o. m. det år då den återbetalningsskyldige fyller , dock . Ivissa fall särskUt om den återbetalningsskyldige behöver uppskov kanåterbetalningstiden förlängas. Inte i något fall får dock återbetalningstidensträcka sig längre än t. o. m. det år då den återbetalningsskyldige fyller 65år. Vid dödsfall upphör återbetal- Prop.191 A: IA 119 ningsskyldigheten.I dessa regler föreslår jag inte några förändringar. Syftet med mitt förslag ärbara att garantera att återbetalningen verkligen fördelas , vilket f. n. inte alltid är faUet. Härigenom vinns framförallt en bättre anpassning till den återbetalningsskyldiges ekonomi. För attdetta syfte skall förverkligas krävs en rad bestämmelser av rent teknisk natur.I och för sig vore det möjligt att begränsa författningstexten till sädanabestämmelser. Detta skulle emellertid leda till att författningen skulle blimycket svårtUl-gänglig för den enskilde. Han skulle exempelvis tvingas läsa ettstort antal bestämmelser bara för att få veta återbetalningstidens längd. Ensådan utformning som i stort bygger vidare på nuvarande författningstext kan inte anses godtagbar. I stället bör i ett inledande avsnitt tas in förutom vissa inledande bestämmelser huvudreglerna om när återbetalningenskall börja och om hur lång återbetalningstiden skall vara. Dessutom böravsnittet innehålla uppgift om att återbetalningstiden under vissa angivnavillkor kan förkortas eller förlängas. Vidare bör anges vilka slags avgiftersom den återbetalningsskyldige skall betala, övriga bestämmelser, genom vUka ihuvudsak anges hur nu nämnda regler tekniskt förverkligas, bör inflyta i senareavsnitt. Genom en sådan uppläggning vinns att de äterbetalningsskyldiga inomramen för ett fåtal paragrafer kan få reda på huvudprinciperna föråterbetalningen och detta utan att behöva taga del av de tekniska konstmktionerpå vUka återbetalningssystemet byggts upp. Tilldetta avsnitt har förts vissa grundläggande bestämmelser. Sålunda har i 1 §, ilikhet med vad som föreskrivs i nuvarande 1 §, angetts att den som uppburitåterbetalningspliktiga studiemedel skaU återbetala dessa genom årligaavgifter. Av bestämmelserna med anledning av den nya sjukförsäkringen följeratt återbetalning i vissa fall inte skall ske (7779 §§). I 2 § de nyabestämmelserna anges att återbetalningen skall börja under det tredje åretefter det år för vilket den återbetalningsskyldige senast uppburitåterbetalningspliktiga studiemedel. Detsamma gäller f. n. vilket följer av enjämförelse mellan nuvarande 6 och 10 §§. De huvudsakliga grunderna föråterbetalningstidens längd finns i 311 §§ de nya bestämmelserna. Dessahuvudsakliga grunder avviker i princip inte från vad som i sak gäller redan numen har hittUls inte kommit till direkt uttryck i författningstexten. Återbetalningsskyldighetenskall bestämmas på grundval av vissa faktorer. Dessa anges i 12 § de nyabestämmelserna. Motsvarande bestämmelse finns nu i 2 §. I 13 § de nyabestämmelserna anges vilka avgifter som kan debiteras denäterbetalningsskyldige. Slutligen ges i 14 § de nya bestämmelserna vissa definitioner.Motsvarande definitioner finns nu i 4 resp. 10 §. I3 § första stycket anges pä vilket antal år återbetalningstiden normalt skallfördelas.