prop · FX0312 · 1974-12-31 00:00:00 — Majitsproposition nr 1974 Prop. Maj:ts proposition med förslag tiU enhetliga reglerom rätt tiU sjukpenning vid vård i m.m.;given . Maj:t vill härmed, under åberopande av bUagdautdrag av statsrådsprotokollet över socialärenden, föreslå attbifalla de förslag, om vars avlåtande till föredragande departementschefenhemställt. För att skapa enhetliga regler föreslås i propositionenatt även patienter i allmän vårdanstalt inom nykterhetsvården skall få rätttill sjukpenning enligt samma grunder som gäller vidsjukhusvård. Propositionen innehåller också förslag till nya regler omeftergift av återkrav för utgivna bidragsförskott. De nya bestämmelserna avses träda i kraft . Lag om ändring i lagen (1962:381) om aUmän försäkring Härigenomförordnas att 3 kap. 15 och 18 §§ samt 16 kap. 12 § lagen (1962:381) om aUmänförsäkring' skall ha nedan angivna lydelse. Föreslagen lydelse 3 kap. 15§ Sjukpenning utgår ej för tid då försäkrad a) fullgör värnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst; b) är intagen i annat barnhem än mödrahem eller i ungdomsvårdsskola; c) ärhäktad eller intagen i fångvårds- eller tvångsaxhetsan- stalt; d) ärintagen i allmän vårdan stalt för alkoholmissbrukare; ej i annatfall än ovan sagts av annan orsak än sjukdom tagits / förvar på det allmännasbekostnad. c) ärhäktad eller intagen i fångvårds- eller arbetsanstalt; d) iannat faU än under b eller c sagts av annan orsak än sjukdom tagits om hand på det allmännas bekostnad. För dag då försäkrad är intagen i vårdanstalt föralkoholmissbrukare skall sjukpenning minskas på sätt som framgår av bestämmelsernai 4 § andra stycket. Påframställning av nykterhetsnämnd äger allmän försäkringskassa besluta, attsjukpenning eller föräldrapenning tillkommande försäkrad, som är hemfaUen åtalkoholmissbruk och beträffande vilken föreligger omständighet i övrigt som i15 § första stycket lagen om nykterhetsvård sägs, helt eller delvis skallutbetalas till myndighet eller den försäkrades make eller annanperson att användas tiU den försäkrades Påframställning av nykterhetsnämnd eller styrelse för allmän försäkringskassa besluta, att sjukpenning eller föräldrapenningtillkommande försäkrad, som är hemfallen åt alkoholmissbruk och beträffandevilken föreligger omständighet i övrigt som i 15 § lagen (1954:579) om nykterhetsvårdsägs, helt eller delvis skall utbetalas till myndighet eller den försäkrades make Lagen omtryckt 1973:908. eller annan person att användas tiU den försäkrades samt, vad angår sjukpenning, hans familjs och, i fråga om föräldrapenning, barnets nytta. Beträffande föräldrapenning, som tillkommer försäkrad vilken ej uppnått tjugu års ålder, må på framställning av besluta om utbetalning till annan enligt vad i första stycket sägs. samt, vad angår sjukpenning, hans familjs och, i fråga omföräldrapenning, barnets nytta. Är kvinnavid tiden för barnets födelse intagen i barnhem, ungdomsvårdsskola,fångvårdsanstalt eller allmän , måförsäkringskassan på framställning av föreståndare för inrättningen besluta,att kvinnan tillkommande föräldrapenning skaU utbetalas tUl honom att användastUl kvinnans och barnets nytta. Är kvinnavid tiden för barnets födelse intagen i barnhem, ungdomsvårdsskola,fångvårdsanstalt eller , måförsäkringskassan på framställning av föreståndare för inrättningen besluta,att kvinnan tillkommande föräldrapenning skall utbetalas till honom att användastill kvinnans och barnets nytta. På framställning av nykterhetsnämnd äger allmänförsäkringskassa besluta att pension tillkommande den, som är hemfallen åtalkoholmissbruk och beträffande vilken föreligger omständighet i övrigt som i15 § första stycket lagen om nykterhetsvård sägs, helt eller delvis skallutbetalas till myndighet eller den pen-sionsberättigades make ellerannan person att användas tUl den pen-sionsberättigades och hans familjs nytta. Är pensionsberättigad till följd annan därmed jämförligorsak ur tillkommande pension, må allmän skall utbetalas tiU annan enligt vad På framstäUning av nykterhetsnämnd eller styrelse äger allmän försäkringskassa besluta attpension tillkornmande den, som är hemfallen ät alkoholmissbruk och beträffande vUkenföreligger omständighet i övrigt som i 15 § lagen (1954:5 79) om nykterhetsvårdsägs, helt eller delvis skall utbetalas tUl myndighet eller den pensionsberättigadesmake eller annan person att användas tUl den pensionsberättigades och hansfamiljs nytta, av ålderdomssvaghet, sjuklighet eller stånd att själv omhänderhava honom försäkringskassabesluta, att pensionen i förstastycket sägs. Denna lag träder i kraft den 1 juh 1974. Lag omändring i lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring Härigenomförordnas att 37 § lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring skall ha nedanangivna lydelse. Riksförsäkringsverketäger att, om anledning föreligger härtill, i stäUet för sjukpenning ellerlivränta eller del därav bereda den, som är hemfallen åt dryckenskap ellerallvarligt läkemedelsmissbruk, ersättning i naturaför- Påframställning av nykterhetsnämnd äger besluta, attsjukpenning tillkommande den, som är hemfallen åt alkoholmissbruk ochbeträffande vilken föreligger omständighet i övrigt som i 15 § första stycketlagen om nykterhetsvård sägs, skall utbetalas till myndighet eller denersättnings-berättigades make eller annan person att användas till den ersättningsberättigadeseller hans familjs uppehälle. Påframställning av nykterhetsnämnd eller styrelse för besluta, att sjukpenning tillkommande den, som ärhemfallen åt alkoholmissbruk och beträffande vilken föreligger omständighet iövrigt som i 15 § lagen //954:5 79/ om nykterhetsvärd sägs, skall utbetalastill myndighet eller den ersättningsberättigades make eller annanperson att användas tUl den ersättningsberättigades eller hans familjsuppehälle. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1973:466. Lag om ändring i miUtärersättningsförordningen (1950:261) Härigenom förordnas att 10 § mUitärersättningsförordningen (1950: 261)' skall ha nedanangivna lydelse. äger att, om anledning föreligger härtill, i stället för sjukpenning eller livränta eller del därav bereda den, som är hemfallen åt dryckenskap eller allvarligt läkemedelsmissbruk, ersättning i naturaförmåner. Påframställning av nykterhetsnämnd äger besluta, attsjukpenning jämte barntillägg tillkommande den, som är hemfaUen åt alkoholmissbrukoch beträffande vilken föreligger omständighet i övrigt som i 15 § förstastycket lagen om nykterhetsvård sägs, skaU utbetalas till myndigheteller den ersättningsberättigades make eller annan person att användas till denersättningsberättigades eller hans familjs uppehälle. Påframställning av nykterhetsnämnd eller styrelse för vårdanstalt föralkoholmissbrukare äger besluta, att sjukpenningtillkommande den, som är hemfallen åt alkoholmissbruk och beträffande vilken förehggeromständighet i övrigt som i 15 § lagen (1954:579j om nykterhetsvård sägs,skall utbetalas till myndighet eller den ersättningsberättigades makeeller annan person att användas till den ersättningsberättigades eller hansfamiljs uppehälle. Denna lag träder i kraft den 1 juh 1974. ' Förordningen omtryckt 1954:460. 2 Senaste lydelse1962:409. Lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott Härigenom förordnas att 7, 17 och 18 §§ lagen (1964:143) om bidragsförskottskall ha nedan angivna lydelse. Sedan bidragsförskott sökts skall, under förutsättning att den underhällsskyldiges vistelseort är känd eller kan utrönas, tUl honom avsändas meddelande om ansökningen med föreläggande att, därest han har nägot att anföra i anledning av ansökningen, muntligen eller skrifthgen yttra sig. 1 meddelandet skall tillika lämnas underrättelse om stadgandena i 2 § b) och c) samt 4 § tredje stycket. meddelat beslut i ärendet, skall beslutet skriftligendelgivas dels sökanden och, om denne är annan än värdnadshavaren, jämvälvårdnads-havaren, dels den underhållsskyldige. Har förskott beviljats, skalldärvid underrättelse lämnas sökanden och värdnadshavaren om stadgandena i 12och 13 §§ samt, i annat fall än som avses i 4 § tredje Stycket, denunderhållsskyldige om stadgandet i 16 § första stycket. meddelat beslut i ärendet, skall beslutet skrifthgendelgivas dels sökanden och, om denne är annan än värdnadshavaren, jämvälvårdnads-havaren, dels den underhållsskyldige. Har förskott beviljats, skalldärvid underrättelse lämnas sökanden och värdnadshavaren om stadgandena i 12och 13 §§ samt, i annat fall än som avses i 4 § tredje stycket, denunderhällsskyldige om stadgandet i 16 §. Det ankommer pä barnavärds-nämnden att, där ej den underhällsskyldige efter förmåga fullgör den honom enligt 16 § åvilande betalningsskyldigheten, utan dröjsmål vidtaga erforderliga åtgärder för fordringens indrivande. Det ankommer på barnavårdsnämnden att, där ej den underhållsskyldigeefter förmåga fullgör den honom enligt 16 § första stycket åvUandebetalningsskyldigheten, utan dröjsmål vidtaga erforderliga åtgärder förfordringens indrivande. Barnavårdsnämndenbör bereda den, som äger föra talan för barnet, tillfälle att i samband medåterkrävande av bidragsförskott utkräva den del av oguldna underhållsbidrag,som må överskjuta bidragsförskottets belopp. äger på framställning av barnavårdsnämndeneller den underhållsskyldige, om särskUda skäl äro därtill, besluta att återkravgentemot den underhäUs-skyldige för det allmännas räkning skall eftergivas. äger på framställning av barnavårdsnämndeneller den underhällsskyldige besluta att återkrav gentemot den underhällsskyldigeför det allmännas räkning skall eftergivas. Eftergift får meddelas om det ärskäligt med hänsyn till att den underhållsskyldige varit sjuk, arbetslös,omhändertagen för vård eller haft stor försörjningsbörda. Eftergift får ocksåmeddelas om det av annan anledning framstår som skäligt. Denna lag träder i kraft . Lag omändring i förordningen (1967:920) om värdesäkring av yrkesskadelivräntor, somutgår av statsmedel, m. m. Härigenomförordnas att 4 § förordningen (1967:920) om värdesäkring avyrkesskadelivräntor, som utgår av statsmedel, m. m. skall ha nedan angivnalydelse. Har livränta utgått, får hel sjukpenning som senare utgåri anledning av samma skada icke understiga en fyrahundradedel av denlivränta, som efter värdesäkring enligt denna förordning skulle ha utgått tillden skadade vid förlust av arbetsförmågan. Har livränta utgått, får hel sjukpenning som senare utgåri anledning av samma skada icke understiga en trehundrasextiofemtedel av denlivränta, som efter värdesäkring enligt denna förordning skulle ha utgått tillden skadade vid förlust av arbetsförmågan. Denna lag träder i kraft efter den dag, dä lagen enhgtdärå meddelad uppgift utkommit från trycket i . Lag om ändring i lagen (1973:465) om ändring i lagen(1962:381) om Härigenom förordnas att övergångsbestämmelserna till lagen(1973: 465) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring skaU ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i kraft . De nyabestämmelserna i 19 kap. 1 § tredje stycket skaU dock träda i kraft dagen efterden, dä lagen enligt därå meddelad uppgift utkommit frän trycket i Svenskförfattningssamling. Äldre bestämmelser skaU alltjämt gälla i fråga om avgiftoch statsbidrag för tid före ikraftträdandet. Den som ärinskriven hos allmän försäkringskassa och vid utgången av placerad isjukpenningklass men som icke skulle bli sjukpenning-försäkrad enligt de nyabestämmelserna skall vid sjukdom uppbära sjukpenning jämte barntillägg enligtäldre bestämmelser så länge hans inkomst av förvärvsarbete uppgår tUlettusenåttahundra kronor men ej till fyratusenfemhundra kronor. 1 fråga omändring av sjukpenningklass skall dock de nya bestämmelserna i 3 kap. 5 § ägamotsvarande tillämpning. Sjukpenning som här avses hänföres ej tillpensionsgrundande inkomst för tilläggspension. Den som vid ikraftträdandet har sjukpenningförsäkring sombeträffande tilläggssjukpenning gäller med karenstid fär utan hinder av desärskilda villkoren i 3 kap. 11 § andra stycket övergå till försäkring med kortarekarenstid eller utan karenstid, såvida han gör framställning härom till denallmänna före utgången av mars månad 1974. Försäkrad som enligt 11 kap. 7 § anmält undantagande frånförsäkringen för tilläggspension får före utgången av mars månad 1974 - utanhinder av de särskilda villkoren i andra stycket första punkten nämnda paragraf återkalla denna anmälan med verkan frän och med ingången av . 1 fallsom här avses skall beträffande val av karenstid för sjukpenningförsäkringbestämmelserna i föregående stycke äga motsvarande tillämpning. Bestämmelserna i 15 kap. 2 § skall fortfarande gällasåvitt avser tid före ikraftträdandet. Beträffande den som är berätti- Beträffande den som är berätti- gad att uppbära omställ- gad att uppbära omställningsbidragenligt 102 § arbets- ningsbidrag enligt arbetsmarknads-marknadskungörelsen(1966:368) kungörelsen (1966:368) efter utefter utgången av skall igången av är 1973 skall i fråga om fråga om rätt till förtidspension rätt till förtidspension enligt 7 1* 1974. enligt 7 kap. 1 § andra stycket samt i fråga omtillgodoräknande av pensionsgrundande inkomst för tilläggspension enligt 11kap. 2§ bestämmelserna om försäkrad som uppbär kontant arbetsmarknadsstöd i tiUämpligadelar gäUa. Motsvarande skall gälla vid tillämpning av bestämmelserna i 3 kap.10 §. Då beslut om ålderspension eller förtidspension meddelas i fall dä någonuppburit omställningsbidrag, skall bestämmelserna i 17 kap. 4 § andra stycketom kontant arbetsmarknadsstöd i tUlämpliga delar gälla. kap. 1 § andra stycket samt i fråga om tillgodoräknande avpensionsgrundande inkomst för tilläggspension enligt 1 1 kap. 2 § bestämmelsernaom försäkrad som uppbär kontant arbetsmarknadsstöd i tUlämphga delar gälla.Motsvarande skall gälla vid tillämpning av bestämmelserna i 3 kap. 10 §. Däbeslut om ålderspension eller förtidspension meddelas i fall dä någonuppburit omställningsbidrag, skall bestämmelserna i 17 kap. 4 § andra stycketom kontant arbetsmarknadsstöd i. tiUämpliga delar gälla. Denna lag träder i kraft efter den dag, dä lagenenligt därå meddelad uppgift utkommit frän trycket i Svenskförfattningssamling. Utdrag av protokollet över socialärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , , ,, , , , . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omenhetliga regler för sjukpenning vid vård i . m. och anför. Vård av alkoholmissbrukare lämnas dels i allmänna ochenskilda vårdanstalter, dels inom den allmänna sjukvärden. Den som fär vård ide allmänna värdanstalterna saknar till skiUnad från dem som värdas i de övrigavärdformerna rätt till sjukpenning . föreslog i sitt i mars 1969avlämnade delbetänkande (Ds S 1969:3) Sjukförsäkringsförmåner vid vissa formerav anstaltsvärd bl. a. att rätt till sjukpenning införs vid värd i . Med anledning av förslagen isjukförsäkringsutredningens betänkande uppdrog Kungl. Maj:t den 12 december1969 ät att utreda hur reglerna om ersättning till den somdeltar i arbetsdriften vid allmänna vårdanstalter borde utformas om rätt tillsjukpenning infördes. lämnade ett förslag ifrågan. Såväl detta förslag som nämnda betänkande har remissbehandlats.Socialstyrelsen har vidare i skrivelse till Kungl. Maj:t den 6 september 1973utvecklat sina synpunkter på arbetsersättningarna vid andrarehabiliteringsverksamma värdinstitutioner. Jag vill nu ta upp frågan om enhetliga regler försjukpenning vid vård i . 1 detta sammanhangvill jag även ta upp bl. a. frågan om eftergift av återkrav för utgivnabidragsförskott. Sjukpenning vid vård i allmän vårdanstalt föralkoholmissbrukare m. m. Gällande bestämmelser m. m. De grundläggande bestämmelserna om sjukpenningförsäkringenfinns i 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Försäkringenomfattar försäkrade som är inskrivna i försäkringskassa. Den försäkrades rätt tUlsjukpenning är, frånsett vad som gäller den s. k. hemmamakeförsäkringen,beroende av den sjukpenninggrundande inkomsten. Därmed avses den inkomst ipengar eller naturaförmåner som den försäkrade kan t. v. antas få för är räknatpå grund av eget arbete, antingen av anställning eller av annat förvärvsarbete(2 §). Varje försäkrad som har en sjukpenninggrundande inkomst av minst 4 500kr. har rätt till sjukpenning. Hel sjukpenning utgör av den fastställdasjukpenninggrundande inkomsten delad med 365, alltså utslagen per kalenderdag.Del av årsinkomst som överstiger 7,5 gånger det vid årets ingång gällandebasbeloppet grundar dock inte rätt till sjukpenning. Sjukpenningen ärskattepliktig inkomst (1, 4 §§). Inom hemmamakeförsäkringen föreligger rätt tiUen sjukpenning om . som ej beskattas. För ålderspensionär är sjukpenningförsäkringen begränsadtill sammantaget efter pensioneringen. Förtidspensionär med helförtidspension har inte rätt tUl sjukpenning (3 §). Sjukpenningutgår vid sjukdom som förorsakar nedsättning av arbetsförmågan med minsthälften. Är arbetsförmågan helt förlorad utgår hel sjukpenning, annars halvsjukpenning (7 §). Om den försäkrade åtnjuter sjukhusvård minskas sjukpenningenmed . Avdraget fär dock inte överstiga en tredjedel av sjukpenningensbelopp och sjukpenning skall alltid utgå med lägst . (4 § andra stycket). Sjukpenningutgår inte för tid då den försäkrade fullgör värnpliktstjänstgöring ellervapenfri tjänst, är intagen i annat barnhem än mödrahem eller iungdomsvårdsskola, är häktad eller intagen i fängvårds-eller tvängsarbetsanstalt,är intagen i allmän eller i annat fall änförut sagts av annan orsak än sjukdom tagits om hand på det allmännas bekostnad(15 §). När detföranleds av särskilda förhållanden kan sjukpenning betalas ut till annan änden försäkrade själv. Försäkringskassa kan sålunda pä framställning avnykterhetsnämnd under vissa angivna förutsättningar besluta att sjukpenningenskall utbetalas till myndighet, den försäkrades make eller annanperson att användas till den försäkrades och hans familjs nytta (18 §). Motsvarande bestämmelse rörande utbetalning av pensionenligt AFL finns i 16 kap. 12 § AFL. Värdanstalterna för alkoholmissbrukare uppdelas i allmännaoch enskilda värdanstalter. De allmänna anstalterna utgörs av statliga och erkändaanstalter. Driftkostnaderna vid dessa anstalter täcks helt av statliga medel.Någon vårdavgift tas inte ut. De erkända och enskilda anstalterna drivs avföreningar, stiftelser, primärkommuner eller landstingskommuner. Vid deenskilda anstalterna tas ut en värdavgift om . 1 övrigt täcksdriftkostnaderna med statliga medel genom statsbidrag. Intagningav patienter i allmänna anstalter regleras i lagen (1954:579) om nykterhetsvård(NvL). Tvångsintagning (18 §) sker efter beslut av länsrätt. FriviUig intagningsker pä villkor att den som ansöker om vård förbinder sig att stanna kvar påvärdanstalten som bedöms vara behövlig med hänsyn tillvärdbehovet, dock högst . Den intagne kan hällas kvar i anstaltenunder den tid som anges i förbindelsen men kan också skrivas ut tidigare omomständigheterna föranleder därtill (58 §). 1 enskild anstalt sker enbart frivillig intagning. Förintagning i sådan anstalt finns inga författningsbestämmelser. Alkoholmissbrukarevårdas även inom den allmänna sjukvärden. Vården kan vara frivillig eller tvängsmässig.1 sistnämnda fall stöds omhändertagandet för värd pä lagen (1966:293) omberedande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall. Antalet intagningar i de allmänna värdanstalterna varunder är 1972 ca 3 000 och är 1973ca 2 800, varav resp. avsäg tvängsintag-ningar. I de enskildaanstalterna intogs under samma är ca 3 900 resp. 4 200 patienter.Antalet vårddagar vid de allmänna värdanstalterna var är 1972 ca 527 000 och år1973 ca 490 000, vid de enskilda anstalterna ca 277 000 resp. 288 000. Enligt 43§ NvL är intagen i allmän vårdanstalt skyldig att fullgöra det arbete som ansesändamålsenligt från vårdsynpunkt. Någon motsvarande bestämmelse finns inte förde enskilda värdanstalterna. Arbetsdrift förekommer emellertid pä samtligatyper av anstalter. Den egentliga arbetsdriften där sådan förekommer omfattar verkstads-, jordbruks-, skogs- och vägarbete samt byggnadsarbete. 1övrigt förekommer ekonomiarbeten som avser yttre och inre renhållning,köksarbete, tvätt m. m. En undersökning som gjorts angående förhållandena underperioden den 13 augusti-den 9 september 1972 visar att det mot 1 800vårdplatser vid de allmänna anstalterna svarade ca I 200 arbetsplatser. Avdessa avsåg egentlig arbetsdrift och ea ekonomiarbeten. Under sammaperiod svarade mot de enskilda anstalternas ca 850 värdplatser ca 700arbetsplatser. Av dessa avsåg egentlig arbetsdrift och ca 70 %ekonomiarbeten. Några bestämmelser om ersättning till patienter videnskilda anstalter för att de deltar i arbetsdrift eller andra aktiviteter harinte meddelats. För de allmänna anstalterna har med stöd av 43§ NvL och 29 § anstaltsstadgan (1956:551) utfärdat bestämmelserom ersättning till patienterna. Ersättning i form av timpenning ellerackordsersättning utgår enligt dessa bestämmelser till den som deltar iarbete, gruppterapi, studier m. m. på arbetstid. Den genomsnittligaarbetsersättningen uppgår f. n. till . Förpatienter som är sjuka eller av annat skäl är helt arbetsoförmögna utgårdagpenning med . Sådan dagpenning utgår även till nytillkomnapatienter innan arbetsplacering kan ske, dock för . Somjämförelse kan nämnas att beträffande psykiatrisk värd och vård av psykisktutvecklingsstörda och har utfärdat vissarekommendationer angående ersättning till patienterna. Vad gäller psykiatriskvård har därvid uttalats att arbetsterapi är att jämföra med övrigaterapiformer och därför i princip inte bör ersättas. För vissapatientkategorier har det dock ansetts motiverat med ekonomisk ersättning.Detta gäller främst patienter som är i behov av långvarig vård. Ersättningutgår i allmänhet med högst . Vid några sjukhus är ersättningen 1012kr. 1 fråga om värd av psykiskt utvecklingsstörda innebärrekommendationerna att viss ersättning bör utgå till patienter som bedömskunna fullgöra minst tre timmars schemalagd aktivitet och som inte är skolphktigaeller ålderspensionärer. Ersättningen bör vara högst . 1.2 Utredningsförslag och remissyttrandenSjukförsäkringsutredningen 1961 ärs sjukförsäkringsutredning behandlar idelbetänkandet (Ds S 1969:3) Sjukförsäkringsförmåner vid vissa former avanstaltsvård frågan om rätt till sjukpenning för intagna i allmännavårdanstalter för alkoholmissbrukare. Utredningenanför att bestämmelsen i 3 kap. 15 §d) AFL som undantar den som är intagen päallmän värdanstalt från rätt till sjukpenning leder sitt ursprung tillsocialvårdskommitténs förslag till lag om allmän sjukförsäkring (SOU 1944:15).Denna kommitté framhöll att de som var intagna i allmän värdanstalt inte ånjötsin fulla frihet och var tillförsäkrade underhåll och erforderlig sjukvård. Deförlorade vid sjukdom inte någon arbetsinkomst. Enligt socialvärdskommitténsmening hade de sålunda inte något behov av sjukförsäkringen och försäkringenborde därför vara vilande. Sjukförsäkringsutredningenhänvisar till att synsättet pä alkoholism och alkoholmissbruk har förändrats. 1proposition 1966:53 med förslag till lag om beredande av sluten psykiatriskvärd i vissa fall, m. m. uttalade föredragande departementschefen (s. 164) attden medicinska vetenskapens utveckling allt klarare visat att alkoholism ochalkoholmissbruk utgör mer eller mindre uttalade sjukdomstillstånd och därför i principborde inräknas bland de psykiska sjukdomarna. finner mot bakgrund av bl. a. det nyss anförda att alkoholism och alkoholmissbruk får anses varaaccepterade som sjukdomstillstånd. Medför sjukdomstiUståndet i det enskildafallet nedsättning av arbetsförmågan med minst hälften skulle, framhållerutredningen, med denna uppfattning förutsättningar föreligga att utgesjukpenning om bestämmelsen i 3 kap. 15 § d) AFL inte fanns.