prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — Förbundet hänvisar ifrågan om rimlig prisnivå också till sina anslutna föreningar, som i uttalandenöver belänkandet krafiigl understrukit alt behovet av hyressänkning ärbetydligt större änvad utredningarnas bedömning antyder. RRV anser atl den bedömning som utredningarna hargjort av behovet av hyressänkning mer är etl uttryck för elt allmänt önskemålän resultatet av en analys och ifrågasätter den som grund för det föreslagnafinansieringssystemet. Också konjunklurinsliiutei säger alt den prisnivåsom utredningarna har betecknat som rimlig förefaller skönsmässigt vald. Medtanke på den centrala roll som den rimliga hyran spelar i det föreslagna lånesystemethade en utförligare redogörelse för utredningarnas överväganden enligtinstitutets uppfattning varit önskvärd. Institutet framhåller vidare att delinte heller har klarlagts vilka effekter som en hyressänkning av den angivnastorleken fär på hushållens bostadsefierfrågan. De inkomstelaslicileiersomutredningarna redovisar i en bilaga sägs närmast tala för all en betydligtstörre sänkning vore nödvändig om de mål som utredningarna har ställt upp skallkunna nås. Institutet ifrågasätter dock dessa elasticilelslal med hänsyn lillalt de speglar de trögheter på bostadsmarknaden som fortfarande rådde vid dentidpunkt då det statistiska underlaget för dem samlades in. säger sig finna alt någonnärmare analys inte har genomförts av sambandet mellan de angivnabosladssociala målen och bostadens pris. Därför vill förbundet ifrågasätta ommålen uppfylls genom de förslag som utredningarna redovisar beträffandefinansieringen och som avses ge den redovisade hyressänkningen. I konsekvens med sin uppfattning att prisnivån inyproduktionen är för hög anser många remissorgan att den bör sänkas med hjälpav generella subventioner inom finansieringssystemets ram. Bo-sladsslyrclsen,majoriteten av länsbostadsnämnderna, flera länsstyrelser, många kommuner. LO,TCO. Svenskariksbyggen, HSB och m. fl. har hävdat denna mening. Länsslyrelsen i anser att man böranlägga cnhelhetssyn på bostadsprisfrågan, inkluderande förutombostadsfinansiering också insyn, medbestämmanderätt i markfrågor, produktion,ökat allmännyttigt bostadsägande och hela drifikoslnadssidan. Flera andra remissinstanser anför liknandesynpunkler. i Norrbollens län understryker t, ex. atl olikafinansieringssystem liksom skatteregler endast kan medverka till atl omfördelakostnaderna i tiden och på olika kostnadsbärare, men atl kostnaderna för altframställa och förvalta bostäderna ändå i en eller annan form måste betalas avde boende. Därför är det, enligt nämnden, angeläget att söka begränsa såvälproduktions- som lörvaltningskostnaderna. Nämnden anseratl processen fram lillden färdiga bostaden ger utrymme för betydande vinster till markägare,materialproducenter och leverantörer, entreprenörer m, fl. Länsslyrelsen i län hävdar att det endastär infiationens inverkan på bostadspriserna som kan bemästras genomfinansieringssystemet. Mot bakgrund härav understryker länsslyrelsenangelägenheten av att allt större ansträngningar görs föratt höjaproduktiviteten och hålla nere produktionskostnaderna i såväl byggnads- sommalerialledet. belönar också vikten av alt markpriserna hållsnere och av att kommunernas resurser, bl, a, de ekonomiska, att bedriva enaktiv markpolitik utökas, HSB anser dock atl några påtaligarationaliseringseffekter inle kan påräknas med hänsyn till denutveckling mol produktion i mindre objeklsstoriekar och i sanering som f n, äraktuell, VPK-minoriteter i vissa kommuner har framhållit attåtgärder som syfiar till en sänkning av hyrorna måsle ha sin utgångspunkt i deförhållanden som råder vid markförvärv och i produktionsledet i övrigt.Markvärdestegringarna börsloppas främsi genom kommunala markförvärv lillrimliga priser, genom skärpt lagsiifining och genom att endast samhällsägd markfår sladsplaneläggas. Den privata byggmaierialinduslrin bör förstatligas, anservpk-grupperna, och alll byggande ske i eller kooperativ regi, RRV hävdar, mot bakgrunden av sin upplänning altbetalningsförmåga och prisbildning på bostäder har ett samband, att ålgärdersom direkt inriktas på att pressa kostnader i produktion och förvaltning avbosläder på lång sikt framstår som etl effektivare botemedel mol en oförmånligbostadsprisnivå än åtgärder i form av generella subventioner i etl lånesystem. 5/fCO understryker att hyresnivån bör bedömas irelation till de disponibla inkomsterna och menar atl en förändring av dendirekta inkomstskatten likaväl som en förändring av hyran kan medföra atlrelalionen hyra-disponibel inkomst blir rimligare. Liknande synpunkter harframförts av handelskammare. Många remissinstanser, däribland länsslyrelserna iÖstergötlands, och . i ,åtskilliga kommuner. Svenska kommunförbundel och HSB framhåller den krafiigakostnadsökningen . kommun påpekar all kostnadsökningenhar medfört snabba och svårkontrollerbara svängningar på bostadsmarknaden,vilka ställt både byggherrar och kommuner inför stora problem. Kommunen finnerdet angeläget alt med olika medel dämpa de snabba prisstegringarna. i påtalar attmark- och exploateringskostnaderna har stigit kraftigt under senare tid.Därför måste, menar nämnden, frågan om mera rationella metoder för alt få frambyggklar mark till vettiga priser ägnas ökad uppmärksamhet. Nämnden omtalar attdet genom nya kommunala grepp har varit möjligt att i enstaka fall nå godaresultat på detta område. Länsslyrelsen i län anser att kommunerna kanutöva infiytande på produktionspriserna genom bebyggelseplanläggning och for- mernaför utbyggandet av gator och va-anläggningar m, m. i pekar p5möjlighelerna att dämpa ökningarna av byggnadskostnaderna genom all begränsaden tekniska utrustningen och låta lägenhelsinnehavaren själv köpa sinutrustning. Möjligheten all dämpa hyresslegringen genomproduktiviielsbefrämjande ålgärder bör ägnas slörre uppmärksamhet anser NBD. Vikten av konkurrens i alla led av byggprocessenoch i förvaltningsledet understryks av bl, a, . , Hulls freds, och Östersundskommuner, , LRF och SBEF. i län framhållerbeträffande möjlighelerna att åsladkomma fri konkurrens i byggnads- ochmaterialledet att dessa i forsla hand bör tillvaratas men alt om utvecklingenmot en oligopolsituation inte kan undvikas också andra medel, t, ex,priskontroll, bör övervägas. HSB betonar även drifikoslnadens betydelse ochframhåller atl den stigit myckel krafiigt . En tungpost ulgör de kommunala laxehöjningarna inom olika serviceområden saml dehöjda kommunalskatterna, vilka återverkar på garanliskatten. Den höjning avuppvärmningskostnaden som inträffade betecknas av HSB som myckeltyngande. Också prisutvecklingen inom småhusbyggandet berörsav vissa remissinslanser. villaägareforbund framhåller all kostnadernaför villa- och småhusägandei tenderar att öka. Förbundei hänvisar lillträvaruprisernas ökning, de ökade energipriserna, höjda försäkringspremier, höjdakommunala serviceavgifter. Enligt förbundets uppfattning bör utgångspunkten vidutformningen av den framtida bostadspolitiken vara all slalsmakterna gör vadgöras kan för att hålla kostnaderna nere på sådant sätt atl de som vill bo ismåhus också får möjlighet häriill, även om de har begränsade ekonomiskaresurser. Länsslyrelserna i och länsamt m. fl. ser med oro på den inverkan på prisutvecklingen somdel icke statligt belånade småhusbyggandet har. i instämmer iutredningarnas uppfattning att prisbildningen påverkas i återhållande riktningav det statligt belånade småhusbyggandet på grund av alt länsbostadsnämndenskall godkänna försäljningspriserna. Men fördelarna med detta byggandeinskränker sig inle härtill. Enligl nämndens mening bidrar det också lill enrationell och kontinuerlig produktion. Nämnden anser att frisläppandet av ickestats-belånade småhus har motverkat syftet med priskonirollen och understrykerbehovet av kostnadskontroll och kraven på rationellt byggande i fri konkurrens. HSB beklagar att bosiadskooperationen, på grund avgällande beskattningsregler, inte haft möjlighet att på småhussidan verka fören god bo- endestandard lill låga kostnader. Många remissinstanser, däriblandsiaiskonioret, RRV, flera länsstyrelser, länsbosladsnämnder och kommuner samtfiillmäkiige i , har betonat nödvändigheten av att med allamedel främja effektivitet såväl i produkiionsledet som i förvaltningsledet, Molbakgrund härav riktas allvariiga invändningar mot det föreslagna lånesystemet,som inte anses ge incitament till kostnadspress och rationalitet. Den andra slutsats, somutredningarna drar av sina uppgifter, är atl del råder d i s pa r i t el e r iprisslrukturen. Från konsumentsynpunkt likvärdiga bostäder betingar inte likapris. Såväl åldersmässiga som lägesmässiga dispariieler förekommer. Det råder en utbredd enighet blandremissinstanserna om atl så är fallet och om atl det är angelägel alt molverkadessa dispariieler. De anses begränsa konsumenternas valfrihet och leda lillstörningar på bostadsmarknaden, vilka motverkar de bostadspolitiskautjämningssträvandena. Sådana synpunkter framförs av bl. a. mångalänsbosladsnämnder, länsstyrelserna I och län. många kommuner,däribland . AMS framhåller all skillnader ibostadskostnader som inle kan hänföras lill skillnader i bostadskvalitet ellerandra med bostaden förenade fördelar inte sällan utgör hinder för en önskvärdröriighel på arbetsmarknaden. Koncentrationen av ledigalägenheter till vissa delar av det nyproducerade bostadsbeståndet är enkonsekvens som noteras av bl.a. siaiskonioret och RRV. Frågan om vad som skall menas medlikvärdiga bostäder har diskuterats av bl, a, , statskontoretoch i län. Både ochstatskontoret understryker all i bedömningen av likvärdigheten måsle vägas inockså miljökvaliteter. Socialslyrelsen anser vidare atl betydelsen av begreppeikontinuerligt bör prövas mot nya resultat från forskning och utvecklingsarbete.Statskontoret hävdar alt också det allmännas kostnader bör beaktas i bedömningenav om prisparilel råder eller ej. i län menar,alt del knappast är möjligt att ange några relevanta mått på bostädernasnyiijandevärde så länge som bostadsmarknaden präglas av frånvaro av frikonkurrens och brist på bostäder, bör dock, enligl mening,inle hindra att målet om prisparitet ställs och att det, som utredningarnaföreslår, baseras på bostädernas åleranskaffningsvärde. Några remissinstanser tar uppfrågan om anledningarna lill dispariielerna i prisstrukturen. De på grund av inflationen stigande produktionskostnadernaär den orsak Bedömningen av hur inflationen kommer att utvecklas i framtidenutgör en av utgångspunkterna för remissinstansernas bedömning av utformningenav etl framtida lånesystem. Markvärdestegring och spekulationsbetingadeprisstegringar i olika led av produktionen nämns i sammanhanget av bl. a.länsstyrelserna i Slockholms och län samt länsbostadsnämnden iNorrboiiens län. medan olikheter i räntevillkor och övrigafinansieringsförutsättningar anges av och Svenska riksbyggensom bidragande orsaker lill den rådande prisslrukluren på bostadsmarknaden. Brister i paritetslånesystemet, framför allt deneftersläpning med vilken koslnadsstegringar i nyproduktionen slår igenom i helabeståndet, påtalas av kai)iialmarknadsiiiredningen. fiillmäkiige i riksbankenm. fl, vilka också hänvisar till de ingrepp i pariietslånesystemets funktionsom har gjorts av hyrespolitiska skäl. Länsslyrelsen i län påtalar denkostnadsspliitring som borttagandet av mervärdeskatten medförde. Länsstyrelsenanser all denna skatt därför inte bör återinföras. Den förskjutning av kostnadsansvaret för vissaallmänna anläggningar som successivt har skett från kommun till byggherre nämnsav HSB som ytteriigare en anledning till dispariteter i prisstrukturen. Ocksåde successivt höjda anspråken på kvalitet i boendemiljön anser HSB ha haftkoslnadshöjande och därmed prissplittrande effekl. slalens insiiiul förbyggnadsforskning, länsstyrelserna i och län, m. flbetonar alt disparitelen inte är koncentrerad till del bostadsbestånd somtillkommit , och som därför kan påverkas av ränte- ochparitetslånesystemel. Olika metoder att motverka dispariielerna ipris-strukturen anvisas av remissinstanserna. Förutom en omfördelning avkapitalkostnaderna är det huvudsakligen fråga om koslnadssänkande ålgärderinom produktion och förvaltning. Länsslyrelsen i län instämmer iutredningarnas uppfattning atl inflationens prissplittrande inverkan börmotverkas genom finansieringssystemet. Andra orsaker bör bemötas med andramedel, såväl tekniska som administrativa. Liknande synpunkler anförs av bl. a.slatens , länsslyrelsen i län.Svenska och . i län och Svenskariksbyggen rekommenderar bl, a. fastighetsbeskattning, Slalens instilut,for byggnadsforskning anser alldet saknas en analys av dels hur allvariig åldersdispariteten är i förhållandelill andra dispariieler, dels hur stor del av problemen med åldersdisparitetensom kan bemästras med finansieringssystemet och dels hur olika kvarståendedispariteter kan påverka finansieringssystemetsutveckling och användningssätt. Det är därför föga meningsfullt atl utvecklaoch ta i bruk etl från teoretiska utgångspunkter sinnrikt och finstämtfinansieringsinstrument, anför inslilulel. NBD menar alt ett lånesystem inle kan regleraprisbildningen på bostadsmarknaden, vilket utredningarna enligt delegationensuppfaUning har avsett. Däremol kan det vara riktigt, menar delegationen, attlånesyslemet inle bör molverka en rimlig prisbildning. Alt uppnå envärdesällning på bostäderna som konsumenterna uppfattar som rättvis främjasdock bäst genom en röriig och av konsumenlvärderingar beroende prisbildning påbostadsmarknaden, hävdar delegationen. Utredningarnas iredje slutsals är atlprisskillnaderna mellan olika upplålelseformer och hustyper inte är påfallandeslora. Däremol blir hushållens netloutgifler högre om de hyr eller har normaltfinansierad bostadsrätt än om de äger eller i annan form disponerar sinalägenheter så, att del uppstår en skatteminskning. Det råder alltså, enligtutredningarnas uppfattning, e n skillnad i skatteregler mellanupplåtelseformerna, som gör alt kostnaderna för atl bo i de olika upplåtelseformernablir olika även om förutsättningarna i övrigt är desamma. Denna fråga knyter anlill bostadsskattekommitténs arbetsområde. 1 avsnitt 3.1.5 redovisas de sy npunkter somframföris belräffande slutsatsen som sådan, de effekter som en brisl i skatteneutralitethar hafi på bosiadsefier-frågans och bostadsproduktionens inrikt ning samlbelräffande utredningarnas bedömning av skatteminskningens storlek ochmöjligheterna att använda finansieringssystemet för att neutralisera dekoslnadsolikheter som beskallningssyslemel ger upphov lill. Övriga sy npunkterredovisas i anslutning till behandlingen av bosladsskatiekommiliéns förslag. Det är en myckel slor enighet i uppfattningen attgällande skatteregler inte är neutrala gentemot bostädernas upplälelseform.Denna uppfattning har deklarerats av bl. a. statskontoret,konjunkturinslitutel, bosladsstyrelsen, flertalet länsbosladsnämnder ochlänsstyrelser, många kommuner, bostadsskatlekommittén. ,LO och samtliga lill organisationen anslutna fackförbund som yttrat sig ifrågan, däribland Svenska byggnadsarbetarefbrbundei. KonungariketSveriges stadsbypotekskassa, , , Svenska . Remissorganendiskuterar frågan vidare utifrån sin uppfattning alt bostäder som avkonsumenien uppfattas som likvärdiga skall betinga samma pris. Därför anserfiertalet av dem också att det är angeläget att i någon form neutralisera dekostnadsolikheter som beskattningssystemet ger upphov till. har understrukit attutredningarna genom den slutsals de har dragit har ställt sig bakom den opinionbland boende i alla upplåtelseformer som allt starkare krävt en ändring iförhållanden som på 1 saml Nr 150 ettsynnerligen påtagligt sätt slår i strid mol uppfattningen att boendet skallstyras av sociala behov och inte av möjligheter atl tillgodogöra sig privatekonomiskafördelar. Svenska hävdar att av alla problem, somutredningarna har konstaterat i fråga om prisslrukturen på bostadsmarknaden, ärdet mest allvariiga och socialt mest oacceptabla de beskattningsregler somresulterar i bostadspolitiskt icke prövade och helt omotiverade prisskillnadermellan likvärdiga bostäder som tillhandahålls med olika upplåtelseform, villaägareforbund och NBD har inle tagitklar ställning i frågan. /Vfi/? menar atl behovet av en utjämning frånskallesynpunkl beror av frågan huruvida omotiverade kostnadsskillnaderföreligger eller inte. Denna fråga har enligl delegationens mening inte blivittillräcklig belyst, vilket medför att underlaget för skattepolitiska åtgärderinle är entydigt. Liknande synpunkter anförs av statens institut förbyggnadsforskning. Institutet anser att det inte kan uteslutas altskattesystemet kan ha betydelse i elt mera långsiktigt perspektiv. Om såskulle visa sig vara fallet bör det övervägas om dessa effekter är önskvärdaeller inte. Om egnahemmet bedöms som en god bostadsform, bör det, hävdarinstitutet, också kunna gynnas genom beskattningen, varvid del dock givetvisbör tillses all höginkomsttagare inte blir oskäligt gynnade. Av dem som anser atl skallereglerna inle ärneutrala med avseende på upplåtelseform hävdar många i likhet medutredningarna, atl d e n ändrade eflerfråge- och produktionsinriktningen de senasteåren till stor del kan tillskrivas delta förhållande. Flera remissorgan, däribland en del kommuner, anseratl den bristande skatteneutraliteten har begränsat framför alltlåginkomsttagarnas möjligheter all välja boendeform och därigenom medfört enekonomisk skiktning av hushållen. En utföriigare redogörelse för remissopinionen idenna fråga har lämnais i avsnittet 3.1.2, Uppgifien att anvisa medel för all överbrygga deolikheter i kostnadsföruisätlningar som skapas av gällande skatteregler harlegal på bostadsskatlekommittén. En minoritet inom denna har ansett attmöjlighelerna bör sökas inom ramen för elt bostadsfinan-sieringssysiem. Boende-och bosladsfinansieringsuiredningarna, som i sina förslag har förutsatt attlikvärdiga villkor skulle åstadkommas mellan upplåtelseformerna, har dockanvisat en väg för utjämning via det föreslagna fi nansieri ngssy stemet, Majoriteten av remissinstanserna har stannat föratt rekommendera alt finansieringssystemet används i utjämnande syfte. Tilldenna kategori hör koiijunklurinstinitet. fleralänsbosladsnämnder, majorilelen av länsstyrelserna och de kommuner som yttrat sigi frågan. Gollands och kommuner framhåller alt en sådan lösning harklara fördelar, då man därigenom inte splittrar de bostadspolitiska insatserna, Svenskabyggnadsarbetarefbrbundei och Svenska m. fi. förordar en kombinationav höjd inläklsschablon och ålgärder inom finansieringssystemets ram. Många remissorgan, bl.a. många kommuner, betonar isammanhanget starkt nödvändigheten av atl sådana medel väljes som inleförsämrar de ekonomiska villkoren för hushåll med måttliga inkomsler samt allmöjligheterna underlättas för låginkomsttagare alt bo med markkontakt och atlvälja småhuset som boendeform. och kommuner anser atl ocksåkommunernas prispolitik vid försäljning av mark påverkar kostnadsrelationernamellan olika bebyggelsetyper och all en strävan därför bör vara all för allatyper erhålla full kostnadstäckning. Det fjärde och sista konstaterande somutredningarna gör med utgångspunkt i sina statistiska uppgifler rörandebostadens pris är all de u t g å e n d e hyrorna i senare årgångar av husunderstiger de långsiktiga kostnaderna för fast ighets kapi lal och drift. kommun betonar atl hyrorna i del nyalägenhetsbeslåndel inle, för all bli konkurrenskrafiiga med hyrorna i del äldrebeståndet, får hållas nere på bekostnad av de fastighelsförvaliande organensmöjligheter all av-sälta medel för underhåll av framlida reparation. Hittillsgjorda erfarenheter manar enligt kommunens mening lill eftertanke. ochSABO anser all utredningarnas konstaterande ger anledning lill oro.Bostadsstyrelsen gör s\n bedömning mot bakgrund av all såväl pariietslånel somdel föreslagna s. k. utjämnings-lånet - med dess längre amorteringstid -innebär problem när del gäller alt tå utrymme för kostnaderna för framtidaunderhållsåtgärder. framhåller att en snabbförslitning och sjunkande bostadsvärde blir följden om hyrorna också ifortsättning understiger vad som kostnadsmässigl vore behövligt. anför altden "urholkning" av företagen, som härigenom uppslår, är på såvälkort som lång sikl ell måhända större hot mot den sociala bostadsförsörjningenän vad de nuvarande bo-sladskoslnadsnivåerna är. Problemet är myckelkomplicerat. som del finns förväntningar på sänkning av hyresnivån,är många företags kostnadsläckning sådan, atl kostnadssänkningar för företageninte medger hy-ressänkningar totalt sell. Till della kommer den oroandekostnadsutvecklingen för drifi och underhåll. Vissa remissinslanser kommenterar fråganytteriigare i anslutning till sin bedömning av utrymmet för kapitalkostnader ielt lånesystem. Frågan om fö rmögenhelsom fördelningar inom bo- stadssektornhar föranlett myckel lå kommenlarer från remissinstansernas sida. Det allmännyttiga och kooperativa bosiadsägandelsbetydelse när del gäller all molverka från bostadssocial synpunkt ickeönskvärda förmögenhets-omfördelningar betonas av bl. a. iVärmlands län och Slockholms kooperaliva bostadsförening ek. Föreningenanser all det varken kan accepteras atl enskilda fastighetsägare får sinavinster ökade på grund av marknadsmässiga hyreshöjningar i äldre fastighetereller all den som med bostadsrätt eller hyresrätt innehar lägenhet i sådanafastigheter får tillgodogöra sig spekulationsvinster på nytillträdandeinnehavares bekostnad. NBD hänvisar lill de möjligheter som finns all medhjälp av gällande skalleregler begränsa vinsterna av bostadsägande.Delegationen understryker i detla sammanhang det angelägna i alt beskattningenutformas så all bo-siadskapitalet förkovras inom bostadsföretagen lill deboendes nytta. för byggnadsforskning anser attutredningarnas analys av fördelningsproblemen är mycket bristfällig, vilkelmedfört all de i sill resonemang om räntepolitik och finansieringsformerbortser från hur speku-lalionsmomentens genomslagskrafl i efierfrågan pälånglivat kapital påverkas av om ekonomin är inflatorisk eller ej. Institutethåller för troligt all en fördjupad analys härav bör göras, om man pä eltinsiktsfullt sätt skall kunna ta slällning lill om bostadssektorn bör skyddasfrån krafiiga inflatoriska inslag. I anslutning till utredningarnas diskussion omavvägningen mellan prissänkning och hushållsstöd lämnar några remissorgankompletterande synpunkter. Några direkta bemötanden av de uppfattningar somutredningarna har redovisat i frågan har däremol inle gjorts. iKalmar län har dock påtalat all del mål för prisnivån i nyproduktionen somutredningarna har formulerat inte är tillräckligt distinkt för att det skallvara möjligt atl avväga de bostadspolitiska medlen utifrån det. Likartadesynpunkter har framförts av , länsstyrelserna i Örebro.Gävleborgs och samt av kapitalmarknadsulredningen. Vagheten imålformuleringarna framhålls också av m.fl. RR Kanser atl det sannolikt föreligger ett sambandmellan belaini ngsförmå-ga hos vanliga inkomsttagare och prisbildningen påbostäder och all del därför flnns en risk för alt subventioneradbetalningsförmåga höjer prisnivån via högre kostnader för produktion ochförvaltning i en utsträckning som motsvarar subventionens storiek. NBD aktualiserar frågan om avvägningen mellanambitioner och resurser och menar att utredningarnas målsättning belräffandeutrymme och pris är tveksam såväl från fördelningspolitisk synpunkt som medhänsyn till resursanvändning. Frågan om resursanvändning tas upp också avlänsstyrel- som anser att boendevärdel för bosläder oavsett upplälelseformbör beräknas med utgångspunkt i de samlade kostnaderna för resursanspråken. Denviktigaste frågan att ta ställning till blir därför, menar länsslyrelsen, hurförhållandet mellan inkomstnivå och hyresnivå lämpligen bör vara för altbostadsefierfrågan skall inriktas i enlighel med de bostadssociala målen.