prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Inom system 37har flygplan AJ och SK 37 levererats planenligt. Flera stora beställningar har lagts ut underbudgetåret. Förnyelsen av arméns terrängbilsprogram har inletts ochterrängbilar har beställts till ett belopp av drygt 200 milj. kr. Ett stortantal standardfordon av skilda slag har även beställts till en kostnad av ca100 milj. kr. Av övrig materiel som har beställts för armén kan nämnas ett nyttenhetständrör för artilleriet samt ny sambandsmateriel. För marinförbanden hartre ubåtar av typ A 14 Näcken beställts. Totalkostnaden beräknas till ca 265milj. För planerad anskaffning av patrullbåtar har beställts s. k. materielmed lång leveranstid som i detta fall utgörs av artilleripjäser samteldled-ningsutrustningar. Inom flygvapnet dominerar system 37 beställningsverksamheten.Under budgetåret har avtal träffats med om typarbete ochproduktionsförberedelser för flygplan JA 37 till en totalkostnad av ca230 milj. kr. Motsvarande avtal har träffats med de viktigareunderleverantörerna. Verksamheten inom huvudproduktionsområdet Anskaffning av anläggningar har i allt väsentligt kunnat genomföras på det sättsom var planerat. Vad avser markanskaffning har i runt tal 2 000 har markanskaffats. Beträffande anskaffning av befästningar m. m. har 30 större objektböriat byggas av de 33 som var planerade. Minskningen hänför sig till enomprioritering under löpande budgetår inom huvudprogrammet Flygvapenförbandsom innebar att resurser som ursprungligen var avsedda för anskaffning avflygfält fördes över till huvudproduktionsområdet Ledning ochförbandsverksamhet. 1 fråga om anskaffning av kaserner m. m. har 23 störreobjekt påbörjats av de 27 som var planerade. De objekt som av olika skäl intehar kunnat påbörjas är en skolskjutningsbana vid P 18, Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 48 enförvaltningsbyggnad vid A 9, en simulatorbyggnad vid F 17 och en provisoriskbyggnad för en stabsdator i . blev inaktuelltgenom att lokalfrågan kunde lösas på annat sätt. Verksamheten avseende iståndsättning av befästningaroch kaserner m. m. har resulterat i att 24 kaserner blivit färdigrenoveradeunder /73 medan renovering av 18 kaserner har påbörjats undersamma tid. Övrig verksamhet inom detta delproduktionsområde har i huvudsakgenomförts i enlighet med planerna. Verksamheten inom huvudproduktionsområdet Forskning och utveckling har i fråga om tillämpad, objektbunden forskning samtutveckling och försöksverksamhet i stort kunnat genomföras planenligt.Huvuddelen av de tillgängliga resurserna har använts för att utveckla JA 37Viggen med tillhörande utrustning som t. ex. målinmätningsutrust-ning,flygplansmotor RM 8, el- och teleutrustning och motmedel. Av ianspråktågnabeställningsbemyndiganden på försvarsgrenarnas forskningsanslag har ca 85 %utnyttjats för utveckling och försök för , varvid fallerpå JA 37 med utrustning och på AJ och SF 37 m. m. För arméns vidkommandehar verksamheten huvudsakligen berört vapenmateriel och ammunition. Särskiltkan nämnas utvecklingen vid AB av en ny lätt luftvärnsrobot, robot 70.För marinens vidkommande har skett viss projektering, utveckling och försök avfartygs- och kustartilleriobjekt. På vapenmaterielområdet kan nämnasutvecklingsarbete avseende torped- och sjörobotsystemen. Härutöver har löpandeförsök för artilleri-, min- och teleändamål genomförts. Tillämpad, ej objektbunden forskning har främstbedrivits av . Beslut om omorganisation ochomlokalisering av forskningsverksamheten och krav pä personalminskningar isamband därmed har medfört avgångar av högt kvalificerade forskare.Förhållandena har allvarligt påverkat verksamheten inom forskningsanstalten. Överbefälhavaren framhåller att årsredovisningen ger enjämförelse mellan den genomförda produktionen och de i regleringsbrevet ställdauppdragen och tilldelade resurserna. Överbefälhavaren anser att man vid densluthga bedömningen av produktivitet och effektivitet måste beakta att dessauppdrag i många fall innebär en avsevärd ambitionsändring i förhållande tillintentionerna försvarsbeslut. Föregen del anser jag att resultatetav den genomförda produktionen naturligtvis måste beaktas när det gäller attfastställa ambitionsnivån för våra försvarsansträngningar. Det är emellertidockså viktigt att klarlägga om de uppgifter som har getts inom ramen för enfastställd ambitionsnivå har genomförts och hur de tilldelade resurserna haranvänts under ett budgetår. För /73 anser jag att det redovisaderesultatet av verksamheten inom det militära försvaret svarar mot de krav somkan ställas mot bakgrund av lämnade uppdrag och tilldelade resurser. Jag går därefter över till det ekonomiska utfalletför /73. Om man undantar prisregleringsanslaget uppgick utgiftsramenför det militära försvaret till 6471,7 milj. kr. Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 49 1971(prop. 1972:75, FöU 1972:17, rskr 1972:231). På grund av prisstegringar skallramen räknas upp enligt nettoprisindex . I medelprisläge /73, dvs. efter kompensation för prisökningarna, gick alltsåutgiftsramen upp till [6 471,7 + (10,55 x6 471,7):100] avrundat 7 154,5 milj.kr. Detta belopp bör ökas med 1,3 milj. kr. Investeringar för flygtrafikledarskolan i - 2,0 -0,4 -2,4 1,3 Till de olika posterna i sammanställningen vill jaglämna följande kommentarer. debiteras sedan budgetåret1972/73 hyra enligt de normer som gäller för statens allmänna fastighetsfond.Den nya hyressättningen innebär en kostnadsökning med 3,7 milj. kr. som börkompenseras genom att utgiftsramen höjs med samma belopp. De spärrade anslagsmedlen avser medel som har ställtstill Kungl. Maj:ts disposition under anslaget F 21. Viss gemensam verksamhetför att avräknas mot utfallet av vissa konjunkturstimulerande åtgärder /72 Gfr prop. 6 s. 40). Investeringarna för flygtrafikledarskolan i från anslag utanför den militära utgiftsramen. Med hänsyn till attca av skolans kapacitet beräknas bli utnyttjad av flygvapnet, skallemellertid hälften av investeringskostnaderna belasta försvaret. Avdragspostenmotsvarar försvarets andel av utgifterna t. o. m. /72. Enligt den redogörelse jag har lämnat i det föregåendevar utgiftsramen för det militära försvaret (7 154,5 + 1,3) 7 155,8 milj. kr.Enligt budgetredovisningen för /73 uppgick utgifterna inom denmilitära ramen inkl. ianspråktågna prisregleringsmedel till avrundat 7 315,3milj. Utgifterna var alltså (7 315,3 - 7 155,8) 159,5 milj. kr. Av överskridandet är drygt 71 mUj. en följd av dekonjunkturstimulerande åtgärder, som under /73 sattes in påbyggnadssektorn inom försvaret (prop. Ca 28 milj. kr. kanvidare förklaras av att vissa förskott har tagits upp som utgifter i ställetför att som tidigare balanseras i räkenskaperna. Återstående ca 60 milj. kr.beror på att betalningsutfallet inte har kunnat styras tillräckligt noggrant. 1viss mån kan detta ha sin grund i att rapporteringsrutiner m. m, inte harfungerat tillfredsställande i samband med programbudgeteringens införande. Enviss avvikelse från budgeterade anslagsvärden måste naturligtvis alltidaccepteras. Så stora överskridanden som under /73 har skett ifråga om försvarsgrenarnas anslag till ledning och förbandsverksamhet kan dockinte godtas i fortsättningen. Jag finner det därför nödvändigt att åtgärdervidtas för Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet attfölja upp anslagsbelastningen på ett effektivare sätt . Överskridandetbör regleras på följande sätt. Den del av utgifterna för de tidigare nämndakonjunkturstimulerande åtgärderna som hänför sig till anslag på tilläggsstatbör enligt vad min företrädare anförde vid anmälan av prop. 1973:1 (bil. 6 s.42) regleras genom avdrag pä utgiftsramen för /75. Denna deluppgår till 58 mUj. Av överskridandet återstår därefter 101,5 milj. kr. Medstöd av bemyndigande (prop. 6 s. 49, FöU 1973:16, rskr 1973:195) kommer detta överskridande attbeaktas i samband med att utgifterna för det militära försvaret för innevarandebudgetår prisregle-ras. Iföljande sammanställning redovisas en jämförelse för /73 mellanå ena sidan budgeterade utgifter och å andra sidan av Kungl. Mäj:t medgivenmedelsförbrukning efter prisreglering m.m. resp. verkligt utfall. De redovisadebudgeterade värdena har i förhållande till riksstaten justerats med hänsyntill planerad förbrukning av outnyttjade anslagsmedel under kapitalbudgeten. 1uppgifterna för huvudproduktionsområdet Anskaffning av anläggningar m. m. ingårinte de tidigare nämnda konjunkturstimulerande åtgärderna. Vid jämförelsen börobserveras att budgeterade värden är angivna i prisläge , medanmedgiven medelsförbrukning och utfall redovisas i löpande priser. Som jagtidigare har anmält steg prisnivån enligt nettoprisindex med 10,frånfebruari 1971 till medelprisläge 1972/73. Budget Medgivenmedels- Förändring UtfaU Förändring ; förbrukning jämfört med (milj. prislägefeb- (milj.kr. ; budget (%) löpande budget (%) ruari1971) löpande priser) priser) Försvarsdepartementet m. m. m. m. m. m. + 4,8 + 23,7 + 9,9 + 18,5 + 16,0 + 18,5 Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet budget (%) budget (%) m. m. Central och högre regional m. m. -39,4 -40,2 Anskaffning av anläggningar m. m.i 3 704,4 1 755,7 4 021,1 2 095,9 + 8,5 + 19,4 - 5,5 + 9,7 4 110,6 2 088,2 + 11,0 + 18,9 - 5,6 + 9,7 Inkl. anskaffning av datamaskiner. Av sammanställningen framgår att de procentuellaavvikelserna mellan budgeterade värden och medgiven resp. verkligmedelsförbrukning varierar inom ganska vida gränser och bara i undantagsfallföljer förändringen av nettoprisindex (10,). En av orsakerna till detta äratt det pä grund av omprioritering av byggnadsverksamheten ochleveransförseningar har varit nödvändigt att planera om medelsförbrukningen. Enannan förklaring till att avvikelserna varierar är att prisregleringsmedleninte har fördelats jämnt över alla anslag utan satts in där behoven har visatsig vara störst. Med hänsyn till att prisutvecklingen varierar mellan ohkaproduk- Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet tionsområdenmåste denna princip tillämpas även i fortsättningen. Beträffande fördelningenav medelsförbrukningen kan man för det militära försvaret som helhetsammanfattningsvis konstatera att en förskjutning har inträtt till fördel förhuvudprogrammen Arméförband, Marinförband och Flygvapenförband. Uttryckt iproduktionstermer har en motsvarande förskjutning skett mot materielanskaffningpå bekostnad av övriga huvudproduktionsområden. Medelsförbrukningens procentuella fördelning påhuvudproduktionsområden framgår av följande diagram. Medelsförbrukningen inom den militära utgiftsramen under /73 fördelad påhuvudproduktionsområden Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 53 Verksamheten under /73 har varitinriktad på att anpassa civilförsvaret till de ändrade principer förbefolkningsskyddets utveckling som försvarsbeslut innebar.Verksamheten har också anpassats till det nya planerings- ochbudgeteringssystemet inom försvarets område. Av årsredovisning framgår attdet nådda produktionsresultatet under budgetåret i stort överensstämmer medden planerade verksamheten. Vissa mindre avvikelser mellan de ohka produktionsområdenainom huvudprogrammet förekommer dock. a. har resurser som frigjorts på grundav att planerad utbildning inte har kunnat genomföras i full omfattning, istället använts för att betala bidrag till anskaffning av skyddsrum m. m. Dethar också varit möjligt att genomföra en något större materielanskaffning änden som budgeterats. Verksamheten under uppdraget förvaltning har i huvudsak genomförts i avsedd omfattning. Enligtcivilförsvarsstyrelsen har emellertid de administrativa resurserna inte varithelt anpassade till det nya planerings- och ekonomisystemet. För att åstadkommaett sammanlagt högre produktionsresultat skulle enligt styrelsens bedömning habehövts en bättre balans mellan de administrativa och de produktiva delarna iorganisationen. För att tillgodose kraven på administration har det varitnödvändigt att ta i anspråk personal från produktionssidan för uppgifter somnormalt bör utföras av planeringsenheterna. förutsätteratt dessa brister i administrationen kommer att rättas till när den nu pågåendeöversynen av styrelsens organisation har avslutats. Under verksamhetsåret har bl. a. resultaten avutbildnings- och övningsverksamheten följts upp. Kunskapsprov,attitydundersökningar och inspektioner har utförts och sammanställts.Personalavgångarnas omfattning och orsaker har kartlagts och en allmän översynav personalläget har gjorts för att få underlag rekryterings-och utbildningsbehov. a. har föreskrifter om organisering avpersonalersättningsreserv i det lokala allmänna civilförsvaret fastställts. På materielsidan har ytterligare tekniskt underlagutarbetats för anskaffning och installation av materiel m. m. Förrådstekniskaoch materieltekniska inspektioner har genomförts i ett antal län. Päanläggningssidan har verksamhet pågått för att ta fram typhandlingar och beräknanormkostnader för vissa slag av skyddsrum m. m. Inspektioner av allmänna ochenskilda skyddsrum har utförts i två län. Vidare har arbete påbörjats för attfå underlag för anvisningar för fysisk skyddsrumsplanering och för åtgärderinom områden där skyddsrumsbrist förehgger. Resultatet av utbildningsverksamhetenberor i hög grad av hur den föregående rekryteringen har utfallit. Rekrytermgenunder /72 varförhållandevis låg. Antalet inskrivna i utbild- Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 54 ningsbefattningaruppgick till 26 940. För att nå uppställt produktionsmål (ca 19 500 utbildade)skulle ha behövts mer än 32 000 inskrivna. Orsaken till det lågainskrivningsutfallet under /72är inte helt klar, men en av anledningarna är att rekryteringen avkvinnor till organisationen inte har ökat i önskvärd omfattning och attvärnpliktiga inte har tilldelats civilförsvaret i väntat antal. Till dettakommer att antalet 47-åringar som kan skrivas in i civilförsvaret har gått ned.Den minskade tillgången på 47-åringar bör enligtstyrelsen mötas med ökad rekrytering av kvinnor och värnpliktiga (s. k.B-delsvärnpliktiga). Önskemål förs också fram om en mera generell överföring avvärnpliktig personal i tidigare ålder än . 1 regleringsbrevet för /73 ställdesmedel till förfogande för att utbilda 19 460 civilförsvarspliktiga. Efter vissnödvändig omplane-ring planerade utbildningför ca 1 5 700 personer. Det verkliga utfallet blev 14 152 personer jämte 242vapenfria tjänstepliktiga och 87 elever i biståndsutbildning.Sammanfattningsvis förklaras produktionsresultatet av otillräckligtinskrivnings- och utbildningsunderlag samt den organisationsreducering som1972 års försvarsbeslut medförde. Civilförsvarsutbildning av allmänhetenhar omfattat ca 147 000 personer, varav i personligt skydd 68 600,brandförsvar 40 500 och olycksfallsvård 37 700. Något avtagande intresse frånallmänhetens sida har inte märkts i denna verksamhet. Angivna mål för underhålloch förrådsverksamhet har i huvudsak nåtts. Ett visstunderutnyttjande av tilldelade resurser har dock uppkommit främst på grund avatt utbildnings- och övningsverksamheten har haft avsevärt lägre omfattning änplanerat. Också anskaffning och installationer av materiel har i stort sett ägt rum i planerad omfattning.Installationer av larmaggregat m. m. har genomförts i något större omfattningän planerat. Skyddsmasker till allmänheten har anskaffats till ett antal av305 000 och utveckling av barnskydd har fortskridit planenligt. 1 fråga om anskaffning av förråds- och utbildningsanläggningarhar de planerade investeringarna för /73 i huvudsak genomförts.Anskaffning av skyddsrum m. m. genomkommunernas försorg med bidrag av statsmedel har under verksamhetsåret ägt rumi en omfattning som i stort motsvarar uppgjorda produktionsplaner. Budgeteraderesurser jämte prisregleringsmedel har nära nog helt utnyttjats för denna delav verksamheten. Jag anser att det resultat av civilförsvaretsverksamhet som jag här har redovisat i stort motsvarar de anspråk som kanställas inom ramen för lämnade uppdrag och resurser. Vad civilförsvarsstyrelsenhar anfört om de olika produktionsområdena ger inte anledning till erinran. Detunderstryker emellertid vad jag har anfört om att målen förrekrytering och utbildning samt organisationen för civilförsvarets utbildnings-och övningsverksamhet bör ses över. Jag gårdärefter över till det ekonomiska utfallet för bud- Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet getåret1972/73. Med undantag för prisregleringsanslaget uppgick utgiftsramen förcivilförsvaret i prisläge (prop. 1972:75, FöU 1972:17, rskr1972:231) till 118 milj. kr., vilket efter omräkning till medelprisläge förbudgetåret enligt nettoprisindex motsvarar 130,4 milj. kr. Härutöver har Kungl.Maj.t med stöd av bemyndigande (prop. 1972:75 s. 199, FöU 1972:17,rskr 1972:231) medgett att utgiftsramen får överskridas med 10 milj. kr. föratt fullfölja gjorda åtaganden beträffande bidrag til! Det tillgängliga utrymmet inom civilförsvarsramen utgjorde alltså 140,4milj. Enligt budgetredovisningen uppgick utgifterna inomcivilförsvarsramen rill 136,7 milj. kr. Utgifterna blev alltså (140,4-136,7)3,7 milj. kr. mindre än den tillgängliga utgiftsramen. Enligt de regler somriksdagen (prop. 1972:75 s. 196, FöU 1972:17, rskr 1972:231) har godkäntbeträffande underutnyttjande av civilförsvarsramen bör 1 milj. kr. avunderutnyttjandet för /73 få tillgodoräknas ramen för budgetåret1973/74. Med stöd av bemyndigande (prop. 1973:1 biL 6 s. 49, FöU1973:16, rskr 1973:175) kommer detta att ske i samband med att civilförsvarsutgifternaför innevarande budgetår prisreg-leras. 1 följande sammanställning redovisas en jämförelsemellan budgeterade och verkliga utgifter för /73. Vidjämförelsen bör observeras att budgeterade värden är angivna i prislägefebruari 1971, medan utfallet redovisas i löpande priser. Som jag harredovisat steg prisnivån enligt nettoprisindex från februari 1971till medelprisläge 1972/73. ; löpande priser) Förändring jämfört med budget (%) Utbildning av civilförsvarspersonal m. m. Materielanskaffning m. m. Anskaffning av förräds-och utbildningsanläggningar Anskaffning av skyddsrum m. m. 16,3' Forskning, försök och utveckling ' Härutöver vid behov högst 18 milj. kr. 2 Härutöver 10 milj. kr. enligt särskilt beslut föräldre åtaganden enligt not 1 Som sammanställningen visar varierar de procentuella avvikelsernamellan budgeterade värden och verklig medelsförbrukning.kraftigt också förcivilförsvaret. Liksom för det militära försvaret beror detta bl. a. på attvissa omplaneringar har visat sig nödvändiga och att prisregleringsmedlen intehar fördelats jämnt över produktionsområdena utan har tagits i anspråk på deområden där behoven har varit störst. Genom dessa åtgärder har en kraftigförskjutning inträtt till förmån för anskaffningen av skyddsrum. Som jagtidigare har nämnt har dessutom 10 milj. kr. fått tas i anspråk utöverutgiftsramen för att fullfölja äldre åtaganden på skyddsrumssektorn. Medelsförbrukningensprocentuella fördelning på produktionsområden framgårav följande diagram. Medelsförbrukningen inom civilförsvarets utgiftsratn under /73 fördelad på produktionsområden 1974:1 Bilaga 6Försvarsdepartementet 57 Jaghemställer att Kungl. att ta del av vad jag har anfört om verksamheten inomdet militära försvaret och civilförsvaret under /73. Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 58 Ramberäkningarför budgetåret 191A fl S m. m. 1 sitt yttrande över myndigheternasanslagsframställningar för nästa budgetär behandlar överbefälhavaren förstvissa särskilda planeringsfrågor. 1 enlighet med lämnade anvisningar har överbefälhavarenplanerat för att under /75 kunna öka eller minska medelsförbrukningenför byggnadsverksamheten och materielanskaffningen med ca 200 milj. kr. om detbedöms nödvändigt av konjunkturskäl. Överbefälhavaren framhåller dock attförutsättningarna för att öka byggnadsverksamheten med ca 100 milj. kr. är väljer standardiserade byggnadsobjekt, bl. a. på grund av den korta tidsom står till förfogande för beställande och verkställande myndigheter.Eftersom det här är frågan om objekt som har planerats på lång sikt anseröverbefälhavaren att medel för dessa bör tillföras den militära utgiftsramenutan återbetalningsskyldighet. Överbefälhavaren tar i detta sammanhang också uppåterbetalningen av medel för byggnadsobjekt som i konjunkturstimulerande syftehar tidigarelagts under budgetåren 1971/72och 1972/73. Återbetalningen har i enlighet med anvisningarna tagits upp med 45milj. Detta medför enligt överbefälhavaren att ambitionsnivån inombyggnadssektorn måste sänkas vilket är otillfredsställande. Som framgår avredogörelse i det föregående anser överbefälhavaren att medel som tillförs föråtgärder i konjunkturstimulerande syfte i princip inte skall återbetalas. 1 fråga om den beslutade höjningen avarbetsgivaravgiften hävdar överbefälhavaren att den kommer att få allvarligakonsekvenser för krigsmakten. Lönekostnaderna ökar sålunda genom attlönekostnadspålägget höjs som åtgärden inverkar negativt pånettoprisindex med en minskad priskompensation som följd. Dessutom hävdaröverbefälhavaren att en höjd arbetsgivaravgift kommer att medföra stora prisökningarpå den materiel som anskaffas. Överbefälhavaren förutsätter att demerkostnader, som uppkommer om arbetsgivaravgiften höjs, i sin helhetkompenseras genom att utgiftsramen räknas upp. Den lagstadgade tandvårdsförsäkringen kan enligtöverbefälhavaren komma att medföra ökade kostnader för krigsmakten. Fråganutreds f. n. Överbefälhavaren förutsätter att utgiftsramen för det militäraförsvaret kompenseras för eventuella kostnadsökningar. Kostnaderna för att förbereda omlokalisering kommerefter hand att öka. Överbefälhavaren utgår från att den del av dessa kostnadersom inte kan hänföras till planeringsverksamheten inom resp. myndighet skallbestridas med medel utanför utgiftsramen. Beträffandekostnader för tjänsteresetillägg anser överbefälhavaren att Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 59 v. måste rymmas inom nuvarande utgiftsram. Vid behov får reseverksamhetenplaneras om eller omprioriteringar göras inom berörda anslag. Med utgångspunkt i gällande planeringsram beräknaröverbefälhavaren utgiftsramen för det miUtära försvaret för /75- exkl. prisregleringsanslaget - till 7 . Basbelopp (prisläge ) 6 904 000 000 Priskompensation + 356 246 000 Återbetalning av vissa konjunkturstimulerande åtgärder - 45 000 000 Utgiftsram (prisläge ) 7 215 246 000 De nuvarande principerna för hyressättning medförenligt överbefälhavaren svårigheter för myndigheterna att förutse ändringar avhyreskostnaderna. Detta inverkar negativt på planeringsarbetet. Överbefälhavarenframhåller vikten av att fastighetsfondens nuvarande konstruktion anpassas tillplanerings- och programbudgetsystemet och att därefter slutlig ställning tastill principerna för hyressättning. I detta sammanhang berör överbefälhavaren också vissafrågor i myndigheternas anslagsframställningar som har behandlats i detföregående i samband med redogörelsen för programplanen för det militäraförsvaret. Dessa frågor som berör grundutbildning av värnpliktiga, repetitionsutbildningoch personalreduceringarna tas därför inte upp i detta avsnitt. 1 övrigt tar överbefälhavaren upp en rad detaljfrågorunder de olika anslagen. Beträffande dessa hänvisas till överbefälhavarensyttrande, som i kopia har överlämnats till försvarsutskott. Med utgångspunkt i gällande planeringsram beräknarcivilförsvarsstyrelsen utgiftsramen för civilförsvaret för /75- exkl. prisregleringsanslaget - till . Basbelopp (prisläge ) 125 640 000 Priskompensation + 6 485 000 Basbelopp (prisläge ) 132 125 000 ' Enligt planeriiigsdirektiven +10 000 OOO' Utgiftsram (prisläge ) 151219 000 ' Motsvarar del av de medel som liar fåttförutsättas utgå utöver utgiftsramen för att biitala gjorda åtaganden beträffande skyddsrum och branddammar (jfrprop. 1972:75 s. 195). Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 60 Eftersom civilförsvarsanläggningarna redovisas påbyggnadsstyrelsens delfond av statens allmänna fastighetsfond debiterasciviltörsvarsstyrelsen hyror enligt s. k. marknadsmässiga principer.