prop · FX0388 · 1974-12-31 00:00:00 — Som jag har anfört i avsnitt 6.3.3 är det önskvärt att denordning som gäUer enligt lagen om anställningsskydd sä långt möjligt reglerarföljderna av varje obehörig uppsägning eller obehörigt avskedande. Genom nämndalag införs ett generellt anställningsskydd innebärande bl. a. att en sakligtogrundad uppsägning på yrkande av arbetstagaren skall förklaras ogUtig avdomstol. Uppkommer tvist om giltigheten av en uppsägning, upphör inteanställningen till följd av uppsägningen förrän tvisten slutligt prövats.Arbetsgivaren får inte heUer på grund av den omständighet som föranlettuppsägningen avstänga arbetstagaren frän arbete annat än om särskilda skälföreligger. Domstol kan interimistiskt förordna att en pågående avstängningfrån arbetet skaU upphöra. Också avskedande som skett under sådanaomständigheter att inte ens saklig grund för uppsägning förelegat skall påyrkande av arbetstagaren förklaras ogiltig. 1 detta fall kan domstolinterimistiskt förordna att anställningen skall bestå utan hinder avavskedandet. Arbetstagaren får då inte avstängas frän arbete på grund avavskedandet. Har uppsägning eller avskedande förklarats ogiltigt fårarbetstagaren inte heller i fortsättningen avstängas från arbete. Arbetsgivaresom åsidosätter sina förpliktelser enligt lagen om anställningsskydd blirskyldig att utge skadestånd vid sidan av lön och andra anställningsförmåner somtiUkommer arbetstagaren. Skadeståndsskyldighet kan uppkomma även gentemotarbetstagarens organisation. Arbetsgivare som åsidosätter domstolsogiltigförklaring av uppsägning eller avskedande skall förpliktas utge ettsärskilt normerat skadestånd. De särskilda lagarna om uppsägningsförbud m. m. innehållervisserligen regler om att uppsägning som skett i strid mot bestämmelserna iresp. lag är ogiltig. Regler saknas emelletid om att anställningen vid tvist omuppsägningens giltighet skaU bestå till dess tvisten slutligt prövats. Vidaresaknas regler om förbud mot avstängning från arbete oeh om interimistiskförklaring att pågående avstängning från arbetet skall upphöra eller attanställningen skall bestå vid tvist om avskedande. Inte heller finns regler omskadestånd till arbetstagarorganisation eller om normerat skadestånd vidunderlätenhet att följa domstols förklaring om ogiltighet av uppsägning elleravskedande. Enligt de särskilda lagarna utgör vidare arbetstagarens anspråk pälön och andra anställningsförmåner med anledning av lagstridig uppsägningskadestånd, vilket torde innebära att sådana förmåner kan bli föremål förjämkning. Slutligen skiljer sig reglerna i fråga om preskriptionsfrister m. m.från motsvarande regler i lagen om anställningsskydd. Jag delar utredningens uppfattning att reglerna i desärskilda lagarna bör omarbetas så att de överensstämmer med de återgivnareglerna i lagen Detta har skett genom att hänvisninggjorts till motsvarande bestämmelser i lagen om anställningsskydd. För attuppnå överensstämmelse med den i lagen om anställningsskydd genomfördadistinktionen mellan begreppen uppsägning och avskedande har vissa redaktioneUajämkningar vidtagits i rubrikerna till lagen om förbud mot arbetstagaresavskedande med anledning av värnpliktstjänstgöring m. m. och lagen om förbudmot arbetstagares avskedande i anledning av äktenskap eller havandeskap m. m.samt i vissa av de inledande paragraferna i resp. lag. Även i övrigt har i desärskilda lagarna vidtagits redaktionella jämkningar för att uppnå bättreanpassning till terminologi och systematik i lagen om anställningsskydd.Ändringarna leder tiU att en ny paragraf införs i lagen om förbud motarbetstagares avskedande med anledning av värnpliktstjänstgöring m. m. (2 a §).En paragraf i lagen om rätt till ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare (8 §) har av liknande skäl utgått. Med anledning av påpekande frän en remissinstans vill jagsärskilt framhälla att 2 § första stycket lagen om förbud mot arbetstagaresavskedande med anledning av värnpliktstjänstgöring m. m. självfallet inteinnebär nägon inskränkning i möjligheten att enligt 5 § andra stycket lagen omanställningsskydd avtala om anställning när det gällerpraktikarbete eUer vikariat. För att undvika missförstånd i delta avseende hardepartementsförslaget jämkats något. Deändringar som jag i den allmänna motiveringen har förordat i lagen om förbudmot arbetstagares avskedande i anledning av äktenskap eller havandeskap m. m.med anledning av redan beslutad förlängning av ersättningstiden förföräldrapenning föranleder motsvarande förlängning av de i 2 § nämnda lagintagna tidsgränserna. Jag vill i detta sammanhang ocksä erinra om att förslag omändrade forumbestämmelser i bl. a. förevarande lagar anmälts avchefen för . Ändringarna föreslås träda i kraft . Haruppsägning eUer avskedande skett , skall dock äldre bestämmelsergälla. Ikraftträdandet av de ändringar som föranleds av deförlängda ersättningstiderna för föräldrapenning har anpassats till deövergångsbestämmelser som därvid gäller. Förslaget tiU lag om ändring i arbetarskyddslagen (1949:1) 1 avsnitt 6.3.4 har föreslagits att reglerna omarbetstagares skydd mot uppsägning och avskedande i anledning avskyddsombudsuppdrag skall utmönstras och ersättas av de allmänna bestämmelsernai lagen om anställningsskydd. Lydelsen av första, tredje och fjärde styckena iparagrafen har jämkats i enlighet härmed. Som framhåUits i den allmänna motiveringen föreslås vissa ändringar i 44 § arbelarskyddslageni lagstiftningsärendet om rättegången i arbetstvister (prop. Därvidtas i den paragrafen upp en motsvarighet tUl den processuella regeln i sistapunkten av fjärde stycket. Vidare har nuvarande föreskrifter i femte stycket omdomstols förordnande i tvist om gUtigheten av uppsägning eUer avskedande fåttutgå. Dessa föreskrifter har sin motsvarighet i 35 § andra stycket lagen om anstäUningsskydd. Ocksä andra stycket i paragrafen förlorar naturligtvis sinbetydelse i uppsägnings- och avskedandefaU. Det har dock inte ansettsnödvändigt att göra ändring i detta stycke i förevarande sammanhang. Till lagförslaget har fogats en bestämmelse som anger atttidpunkten för uppsägningen resp. avskedandet skall vara avgörande för vUkenlag som skall tillämpas i övergångsfall. Förslaget till lag om ändring (1974:13) om vissaanställningsfrämjande åtgärder I enlighet med vad som har anförts i avsnitt 6.3.4 hartillämpningsområdet för paragrafens hänvisning tUl 42-44 §§ arbetarskyddslagenbegränsats. Med den föreslagna lydelsen blir arbetarskyddslagens beslämmelserav betydelse bara i de faU dä företrädaren för arbetstagarorganisationen inteomfattas av lagen om facklig förtroendemans stäUning på arbetsplatsen. Ärdäremot förutsättningarna i 1 § förtroendemannalagen uppfyllda gaUer i ställetreglerna i den lagen fuUt ut. Förslaget till lag om ändring i förmånsrättslagen(1970:979} Inledningsvis vUl jag erinra om mitt stäUningstagande iden allmänna motiveringen (avsnitt 6.3.5) att ändring i paragrafen i vart fall f.n. inte bör ske med hänsyn till bestämmelsen om skadestånd i 39 § lagen omanställningsskydd. Oavsett vilken karaktär fordran på sådant skadestånd ansesha bör den alltså inte tiU någon del anses förenad med förmånsrätt enligt den förevarandeparagrafen. Ändringsförslaget avser den regel i paragrafen, somföreskriver begränsning i förmånsrätten för lön eller annan ersättning på gmndav anstäUningen under skälig uppsägningstid med hänsyn tiU inkomst somarbetstagaren under den lid lönen eller ersättningen avser förvärvat elleruppenbarligen kunde ha förvärvat i annan anställning, genom uppdrag eller genomegen förvärvsverksamhet. Förslaget syftar på sätt som angetts i avsnitt 6.3.5 tUlatt uppnå överensstämmelse med avräkningsbestämmelsen i 13 § lagen omanställningsskydd. I enlighet med vad som förordats i ett remissvar har vidutformningen av förslaget eftersträvats överensstämmelse även i lagtekniskthänseende mellan de ifrågavarande reglerna. Detta innebär att förmånsrättenuttryckligen begränsas förutom av inkomst som arbetstagaren förvärvat i annananställning eller uppenbar- 16 1974.1 saml Nr88 ligen kunde ha förvärvat i anstäUning som han skäligenbort godta - av statligt utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning, ombidraget avser som lönen eUer ersättningen och arbetstagaren harblivit berättigad till bidraget efter uppsägningen. Den föreslagna ordningen leder tiU att de uttalanden somföredragande departementschefen gjorde i prop. 1973:129 (s. 143) angåendeinnebörden av avräkningsregeln i lagen om anställningsskydd bör kunna tjänatill vägledning även vid tUlämpningen av den förevarande paragrafen i dess nyalydelse. Jag viU här tiUägga att enligt min mening bör den omständigheten attsjukpenning och arbetslöshetsersättning har blivit skattepliktiga fr. o. m. år1974 inte föranleda ändrad praxis när det gäller avräkning pä uppsägningslöneller i förmånsrättshänseende (jfr prop. 1971:178 s. 34). Vissa remissinstanser har i motsats tUl utredningen ansettatt en särskild övergångsbestämmelse är motiverad i samband med att begränsningsregelnändras. Jag delar denna uppfattning. Såsom är brukligt inomkonkurslagstiftningen bör tidpunkten för konkursbeslutet vara avgörande för omden äldre eller den nya lydelsen av paragrafen skall gälla i övergångsfall.Härmed tillgodoses konkursborgenärernas intresse av att fä veta vUka regler somär tillämpliga bättre än om annan tidpunkt vähs, t. ex. tidpunkten föruppsägningen (jfr 2 i övergångsbestämmelserna till lagen om anställningsskydd). Under åberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:tföreslår att antaga förslagen tUl 1. lag om fackligförtroendemans stäUning på arbetsplatsen, 2. lag om ändringi statstjänstemannalagen (1965 :274), 3. lag om ändringi lagen (1936:320) om skydd mot vräkning vid arbetskonfhkter, 4. lag om ändringi lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete, 5. lag om ändringi lagen (1939:727) om förbud mot arbetstagares avskedande med anledning avvärnpliktstjänstgöring m. m., 6. lag om ändringi lagen (1945:844) om förbud mot arbetstagares avskedande i anledning aväktenskap eller havandeskap m.m., 7. lag om ändringi lagen (1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare, 8. lag om ändringi arbetarskyddslagen (1949:1), 9. lag om ändringi förmånsrättslagen (1970:979), 10. lag om ändringi lagen (1974:12) om anställningsskydd, 11. lag om ändringi lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder. MedbifaU till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemstäUt förordnar Hans Maj rt Konungen att lUl skall avlålasproposition av den lydelse bilaga tUl detta protokoll utvisar. Lag om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen Härigenom förordnas som följer. 1 § Med facklig förtroendeman avses i denna lagarbetstagare i allmän eller enskild tjänst som handlägger frågor vilka enligt lag eller kollektivav tal ankommer på fackliga företrädare eller eljest ankommer på arbetsta garorganisation i denna dess egenskap. Förtroendemannen skall ha erhåUit sitt uppdrag av arbetstagarorganisation som slutit kollektivavtal för arbetsplatsen eUer, om sådant avtal icke finns, av arbetstagarorgani sation som brukar sluta kollektivavtal för branschen. Lagen vinner tillämpning på fackhg förtroendeman så snartvederbörande arbetstagarorganisation skriftligen underrättat hans arbetsgivareom' det fackhga uppdraget. 2 § Har i lag meddelats bestämmelse som avviker från dennalag, gäller den bestämmelsen. Även avvikande bestämmelse i annan författning än lag gäller, om den rör arbetstagare, vars avlöningsförmåner fastställes under medverkan av Konungen eller myndighet som Konungen bestäm mer, eher arbetstagare hos eher dess verk. Avtal som innebär att facklig förtroendemans rättigheterenligt denna lag inskränkes är ogUtigt i den delen. Avvikelse får dock görasfrån 4 § andra och tredje styckena samt 6 och 7 §§ med stöd av kollektivavtalsom på arbetstagarsidan slutits eller godkänts av organisation som är att ansesom huvudorganisation enligt lagen (1936r506) om förenings- ochförhandlingsrätt. 3 § Fackligförtroendeman får ej av sin arbetsgivare hindras att fullgöra sitt uppdrag. 4 § Fackligförtroendeman får ej i anledning av sitt uppdrag tillskyndas försämrade arbetsförhåUandeneller ansläUningsvUlkor. Uppkommer fråga om ändring av facklig förtroendemansarbetsförhållanden eller anställningsvillkor skall arbetsgivaren varsla denberörda arbetstagarorganisationen minst i förväg. Föreligger hinderatt varsla inom föreskriven tid, skall varsel i stället lämnas så snart det kan Skyldighet att varsla föreligger ej vid sådan ändringsom utgör ett normalt led i förtroendemannens arbete och icke försämrar hansmöjligheter att fullgöra det fackliga uppdraget. Denberörda arbetstagarorganisationen har rätt till överläggning med arbetsgivarenom den tUltänkta åtgärden. Sådan överläggning skall påkallas senast en veckaefter det att varsel lämnades. Har överläggning påkallats får arbetsgivarenicke vidtaga den åtgärd varslet gäller förrän tillfälle till överläggning harlämnats. 5 § Uppkommer tvist om facklig förtroendemans arbetsförhållanden eller anstäUningsvillkor, fär dessa icke ändras förrän tvisten slutligt prövats. Vill facklig förtroendeman eller den berördaarbetstagarorganisationen göra gällande att viss åtgärd strider mot 4 § förstastycket, skall arbetsgivaren underrättas härom efter det attvarsel om åtgärden lämnades enligt 4 § andra stycket. Har efterdet att sådan underrättelse lämnades förhandling rörande tvistefrågan påkallatsenligl lagen (1936:506) om förenings- och förhandlingsrätt eller med stöd avkollektivavtal, skall talan väckas efter det att förhandlingenavslutades. 1 annat fall skall talan väckas efter det attunderrättelse lämnades. Iakttages ej vad som föreskrives i andra stycket, är talanförlorad och skall vad i första stycket sägs ej längre äga tillämpning. 6 § Facklig förtroendeman har rätt att efter anmälan tagaden ledighet som fordras för handläggning av fråga, som avser den fackliga verksam heten på arbetsplatsen. Skulle ledighetens omfattning eller förläggning i visst fall utgöra hinder för arbetets behöriga gång, kan arbetsgivaren påkalla överläggning med den berörda arbetstagarorganisationen. Ledig heten bestäms därefter av organisationen. Facklig förtroendeman fär ej vägras skälig ledighet förfackliga uppgifter utanför arbetsplatsen. Han har rätt till ledighet fördeltagande i förhandling, om ej synnerliga skäl föranleder annat. 7 § Vid ledighetsom fordras för handläggning av fråga, som avser den fackliga verksamheten på arbetsplatsen,har facklig förtroendeman rätt till bibehållna anställningsförmåner. Omanställningsförmån enligt lag utgär endast för arbetad tid, skall med sädan tidjämställas tid som sägs. 8 § Viduppsägning på grund av arbetsbrist och vid permittering skall fackligförtroendeman, utan hinder av 22 § lagen (1973:000) om anställningsskydd, gesföreträde till fortsatt arbete, om det fordras för den fackliga verksamheten påarbetsplatsen. Kan förtroendemannen endast efter omplacering beredas fortsalt arbete,gäller som förutsättning för att han skall ges företräde att han hartillräckliga kvalifikationer för det fortsatta arbetet. Sker uppsägning i strid mot första stycket, skalluppsägningen på yrkande av förtroendemannen eller den berördaarbetstagarorganisationen förklaras ogiltig. Härvid äger 34 § andra och tredjestyckena, 36, 37, 39 och 41 §§ lagen (1973:000) om anställningsskyddmotsvarande tillämpning. 9 § Äsidosätter arbetsgivare sina förpliktelser enligtdenna lag skall han utge, förutom lön och andra anstäUningsförmåner vartill facklig förtroen deman pä grund av lagen kan vara berättigad, ersättning för uppkommen skada. 1 fräga om skadestånd som avses i första stycket äger 38 §tredje och fjärde styckena samt 40 § lagen (1973:000) om anställningsskydd motsvarandetiUämpning. Har uppsägning eller avskedande av facklig förtroendemanförklarats OgUtigt, skall vid tillämpning av 39 § lagen (1973:000) omanställningsskydd skadestånd utgå med ytterligare hälften av där angivetbelopp. 10 § Mäl om tiUämpning av denna lag prövas avarbetsdomstolen. Sådant mål skall handläggas skyndsamt. Tvist fär genom avtal hänskjutas till avgörande av skiljemän. Rör tvist förhällande som avses i 1 § första stycket, 3, 6eller 7 § kan arbetsdomstolen meddela förordnande i tvistefrågan för tidenintill dess tvisten slutligt prövats. Domstolen kan för sådan tid ävenförordna, att 5 § första stycket icke längre skaU äga tillämpning. Yrkande omförordnande som avses får ej bifaUas utan att motparten har berettstillfälle att yttra sig över yrkandet. I fråga om talans väckande och utförande införarbetsdomstolen gäller vad därom stadgas i lagen (1974:000) om rättegången i arbetstvister.Rätt som där sägs tillkommer även annan arbetstagarorganisation som avses meddenna lag. Denna lag träder i kraft . Skyldighet att lämna varsel förehgger ej enhgt 4 § andrastycket, om detta innebär att varslet skulle ha lämnats före ikraftträdandet. Lag om ändring i statstjänstemannalagen (1965:274) Härigenom förordnas i fräga om statstjänstemannalagen (1965r274),att 7, 30 och 41 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ordinarie domartjänst tillsättes med fullmakt. Annanordinarie tjänst tillsättes med fullmakt eller konstitutorial eller, omsärskilda skäl föreUgga, med förordnande. Övriga tjänster tillsättes medförordnande. Förordnande meddelas för bestämd tid eller tills vidare.Förordnande tills vidare må meddelas att gälla längst till viss tidpunkt. Förordnande må meddelas för bestämd tid eller tills vidarelängst till viss tidpunkt endast om det föranledes av arbetsuppgifternassärskilda beskaffenhet eller om anställningen gäller provtjänstgöring, praktikarbeteeller vikariat. Tjänsteman som är förordnad Tjänsteman som är förordnad tills vidare må efter skriftlig upp- tillsvidare må efter uppsägning sägning skiljas frän tjänsten. Den skiljasfrån tjänsten. Den som är som är förordnad för tillfällig an- förordnadför tillfällig anställning ställning må dock med omedelbar må dock medomedelbar verkan verkan skiljas från tjänsten, om skiljas fråntjänsten, om anställ- anställningen ej varat mer än tre ningenej varat mer än tre måna månader i följd. der i följd. Uppsägning må ske endast om Vid uppsägning enligt första tjänstemannen visat bristande stycket gälla i fråga om grund för lämplighet för tjänsten eller det finns anledning att dragain denna eller uppsägningen av annat skäl är påkallad från allmän synpunkt. Uppsägestjänsteman och önskar arbetstagarförening som tjänstemannen tillhöröverläggning i saken, skall begäran därom framställas utan dröjsmål. Skerdetta, må tjänstemannen ej skUjas från tjänsten förrän överläggningen ägt rum,även om uppsägningstiden gått ut. uppsägning och förfarandet vid uppsägning samt om varseloch överläggning 7-10 §§ och 29-32 §§ lagen (1973:000) om anställningsskydd. Ytterligare föreskrifter för tUlämpningen av denna lagmeddelas av Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer. Konungen äger föreskriva att bestämmelserna i 7§ tredjestycket och 30 § andra stycket icke skola gälla viss anstäUning samt eljestmeddela bestämmelser som avvika från vad där sägs. Denna lag träder i kraft . Har uppsägning skett före ikraftträdandet, tillämpas aUtjämt30 § tredje stycket i dess äldre lydelse. Skyldighet att lämna varsel föreligger ej enligt 30 §andra stycket i dess nya lydelse, om denna innebär att varslet skulle halämnats före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1936r320) om skydd mot vräkningvid arbetskonflikter Härigenom förordnas, att 2 § lagen (1936r320) om skydd motvräkning vid arbetskonflikter skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vad i 1 § sägs skall ej gälla, a) om arbetstagaren är iarbetsgivarens kost; b) om arbetsavtalet ingåtts för b) om anställning som avser vissbestämd tid utan att viss uppsäg- säsong upphört, ej heller om an-ningstid avtalats eller skall anses ställning som avser elleravtalad, samt den i arbetsavtalet visst arbete upphört och arbetsta-stadgade tiden gått tiUända; garen, i faU som avses i 15 §första stycket lagen (1973:000) om anstäUningsskydd, fåttunderrättelse som där sägs; c) om arbetsavtalet upphört på grund av uppsägning somverkställts före konflikten och som uppenbarligen icke äger samband med denna; d) om arbetstagaren befunnits skyldig att avflyttafrän lägenheten på grund av dröjsmål med erläggande av hyra som utgår i penningar; e) om lägenheten erfordras tiU bostad åt annanarbetstagare, med vilken överenskommelse angående arbete vid arbetsgivarens av konflikten berörda företag träffats för den tid, konflikten varar, eller för bestämd tid, ej understigande ; f) om arbetstagaren, efter det hans rätt att nyttjalägenheten upphört, vägrat avflytta till annan tjänlig och på skäliga villkor upplåten bostad i orten som beretts honom genom arbetsgivarens försorg; g) om arbetstagaren dröjt med erläggande av sådanersättning som omförmäles i 3 § utöver efter förfallodagen, och vad sålunda ligger honom till last icke finnes vara av ringa betydelse; eller h) om arbetstagaren efter konfliktens inträde genomuppenbar vanvärd eller annorledes grovt åsidosatt honom såsom innehavare avlägenheten åvUande förpliktelser eller ock stört ordningen på arbetsplatsen. Denna lag träder i kraft den . Har anställningför eller visst arbete upphört efter denna tidpunkt utan attskyldighet förelegat för arbetsgivaren att lämna underrättelse enhgt 15 §första stycket lagen (1973r000) om anställningsskydd, gäller dock 2 § i desstidigare lydelse. Lag om ändring i lagen (1970r943) om arbetstid m. m. ihusligt arbete Härigenom förordnas i fråga om lagen (1970r943) omarbetstid m. m. i husligt arbete, dels att 12 och 20 §§ skall ha nedan angivna lydelse, delsatt i lagen skall införas två nya paragrafer, 12 a § och 12 b §, av nedanangivna lydelse. Är a vtalstiden ej bestämd, gäller avtalet tills vidareoch upphör efter uppsägning från endera sidan. Uppsägningstiden är ,om ej annat överenskommits. Föreslagen lydelse 12 § Anställning gäller tills vidare, om ej annat har avtalats.Sådan anställning kan genom uppsägning bringas att upphöra vid utgången av vissuppsägningstid. Uppsägning från arbetsgivarens sida skall ske skriftligen. Försåväl arbetsgivaren som arbetstagaren gäller en uppsägningstid av minst enmånad. Arbetstagare som vid uppsägningen har varit anställd hos arbetsgivarensammanlagt har dock rätt till en uppsägningstid av två månader.Har anställningstiden varit , har arbetstagaren rätt tiU enuppsägningstid av . har arbetstagare rätt tiU lön ochandra anställningsförmåner även om arbetsgivaren icke erbjuderhonom arbete. Sådana förmåner får ej understiga vad som normalt skulle hautgått till arbetstagaren, om han hade fått behålla sina arbetsuppgifter. Om anställningsförmån enligt lag utgår endast för arbetadtid skall med sådan tid likställas uppsägningstid. Från lön som utgår på grund av första stycket fårarbetsgivaren avräkna inkomst som arbetstagaren lönen avser harförvärvat i annan anställning. Rätt tiU avräkning föreligger också beträffandeinkomst som arbetstagaren uppenbarligen borde ha kunnatförvärva i annan anställning som han skäligen bort godtaga. Utbildningsbidragsom utgår av statsmedel vid arbetsmarknadsutbUdning får avräknas, i den månbidraget avser som lönen och arbetstagaren har blivit berättigad tillbidraget efter uppsägningen. Underuppsägningstiden har arbetstagaren rätt tiU ledighet med bibehållnalöneförmåner i den utsträckning som skäligen fordras för att han skall kunnabesöka arbetsförmedlingen eller annars söka arbete. Arbetsgivare får dock alltid säga upp avtalet att upphöraomedelbart, om arbetstagaren väsentligen åsidosätter sina skyldigheter motarbetsgivaren. Samma rätt tillkommer arbetstagaren, om arbetsgivaren ellernågon medlem av arbetsgivarens hushåll väsentligen åsido-