prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Detta gäller särskilt granskningav bolagsdeklarationer. bör revisionssektionen förstärkas.Jag räknar medel enligt förslag (3). harföreslagit en utökning av kontrollsektionen med sex handläggare för bl. a.mervärdeskattekontroll, utveckling av ADB-tekniska redovisningsmetoder ochbevakning av tendenser till skatteflykt i samband med svenska företagsutlandsaffärer. Jag anser verkets förslag väl motiverat och beräknar medel ienlighet härmed (13). anser jag att distriktskontorens resurser för mervärde- ochkilometerskattekontroll bör förstärkas. Jag förordar att distriktskontorentillförs sammanlagt femton handläggartjänster för ändamålet (14). För utökadutbildning av taxeringsfunktionärerna och beskattningsorganisationens personalsamt för förbättrad information till allmänheten på skatteområdet bör enligtmin mening verkets resurser förstärkas väsentiigt. Jag förordar en uppräkningmed 3,4 milj. kr. för utvidgad verksamhetpå detta område (26). bör utbildningssektionen tillföras tvåhandläggartjänster (5). begär en radpersonalförstärkningar, som huvudsakligen är föranledda avnytillkommande arbetsuppgifter. Jag räknar medel enligt verkets förslag underpunkterna 812. Revisionssektionenbör tillföras två handläggartjänster (15). I samband med att riksskatteverketövertog centralmyndighetsansvaret för exekutionsväsendet fr. o. m. den 1 juli1973 tillfördes verksamheten väsentligt ökade resurser. Jag finner en vissytterligare förstärkning motiverad och räknar medel för en handläggartjänst förexekutionsjuridiska sektionen och en handläggartjänst för exekutionsadministrativasektionen (16 och 17). Med anledning av den kraftigautökningen av antalet anställda inom 1974:1 Bilaga 9 79 sedan verketstillkomst behöver personalsektionen förstärkas. Jag räknar medel för tvåtjänster för handläggare (4). Riksskatteverkethar föreslagit att medlen för tillfällig personal räknas ner med 400 000 kr.och att ett stort antal extra tjänster permanentas, främst viddrifttekniska avdelningen. Jag är inte beredd att förorda att ytterligaretjänster inrättas, utöver vad som framgår av vad jag redan anfört. Förtillfällig personal räknar jag sammanlagt 1,2milj. kr., vilket innebär en ökning med . Ökningen avser kostnader för fortlöpande drift och utveckling avADB-system för omräkning av slutlig skatt m.m. och för debitering ochuppbörd av arbetsgivaravgifter (19 och 21). I likhet med verket räknar jag medminskat medelsbehov genom att vissa utredningsprojekt avslutas och genomöverföring till länsstyrelsema av 100 taxeringsassistenter (22 och 23). Förfortsatt arbete med pågående projekt m. m. beräknar jag . (24 och27). Vidare räknar jag medel för juridisk expertis enligt verkets förslag(25). Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att Kungl. att tillRiksskatteverket för /75 anvisa ett förslagsanslag av . Avsättning till banktillsynens fond 1972/73 Nettoin- Nettoutgiftsom komst som tillgodo- bestriditsfrån förts fonden 1878717 fonden 2 215 265 1973/74Anslag 1 800 000 1974/75 Förslag 2600 000 Bankinspektionen har som centralförvaltningsmyndighet till huvuduppgift att utöva tillsyn över postbanken,bankaktiebolag, sparbanker, kreditaktiebolag, allmännahypoteksbank, Sverigesstadshypotekskassa, landshypoteks- och stadshypoteksföreningar, fondkommissionäreroch fondbörser, värdepapperscentralen samt jordbrukets kreditkassor och derasriksorganisation. Den är vidare registreringsmyndighet för bankaktiebolagen,sparbankerna samt jordbrukets kreditkassor och deras riksorganisation. Detåligger även inspektionen att följautvecklingen av och främja allmän kännedom om pris- och konkurrensförhållandeninom dess verksamhetsområde, att föra kartellregister samt att utöva tillsynenligt gällande föreskrifter om särskild stämpelavgift vid köp och byte av fondpapper samt om registrering av aktieinnehav. Pru-p.1974:1 Bilaga 9 80 Bankinspektionen leds av en styrelse. Chef förinspektionen är en generaldirektör som även är styrelsens ordförande. Inominspektionen finns en allmän avdelning, en kreditavdelning och enredovisningsavdelning. Vidare finns en byrå för administiativa ärenden. Bankinspektionens verksamhet, med undantag avfondstämpeltillsy-nen, finansieras genom obligatoriska bidrag från dem som ärunderkastade tillsyn av bankinspektionen. Bidragen redovisas under inkomsttitelnBidrag till bankinspektionen. Genom särskilda avsättningsanslag förs bidragenöver till fyra fonder för bankinspektionens olika tillsynsfunktioner.Inkomsterna och utgifterna samt in- och utgående balans på de olika fondemaunder /73 framgår av följande sammanställning. Ingående Inkomster Utgifter Utgående balans balans BanktiUsynens fond 2 754177 1878 717 2 215 265 2 417 629 Fondtillsynens fond 196 647 331278 281862 246 063 Jordbrukskassetillsynens fond 229 213 354 800 358 957 225 057 Sparbankstillsynens fond 1 096 359 2 294 307 1 987 870 1 402 796 4 276 395 4 859102 4 843 953 4 291545 Utgiftemafördelade sig på olika poster enligt följande. Avgår stämpelomkostnader 121 1914 843 953 Avsättningsanslagen bör för nästa budgetår tas upp medföljande belopp, nämligen 2,6 milj. kr. till banktillsynens fond, 350 000 kr.till fondtillsynens fond, . till jordbrukskassetillsynens fond och2,6 milj. kr. till sparbankstillsynens fond, dvs. tillhopa med samma beloppsom tagits upp på riksstatens inkomstsida under . Beträffande de tre sistnämnda anslagen återkommer jag idet följande. Under denna punkt hemställer jag att Kungl. att till Avsättning tillbanktillsynens fond för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1973/74Anslag 330 000 1974/75 Förslag 350000 Nettoutgiftsom bestridits från fonden Med åberopande avvad jag anfört under anslaget C 6 hemställer jag att Kungl. att till Avsättning tillfondtillsynens fond för /75 anvisa ett förslagsanslag av 350 000kr. 1972/73Nettoinkomst Nettoutgiftsom fonden 354 800 fonden 1973/74Anslag 375 000 1974/75 Förslag 420000 Med åberopandeav vad jag. anfört under anslaget C 6 hemställer jag att Kungl. att tillAvsättning till jordbrukskassetillsynens fond för /75 anvisa ett förslagsanslag av 420 000kr. Avsättning till sparbankstillsynens fond 1972/73Netioinkomst Nettoutgift som 1973/74 Anslag 1974/75 Förslag Med åberopandeav vad jag anfört under anslaget C 6 hemställer jag att Kungl. 6 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 9 82 att tillAvsättning till sparbankstillsynens fond för /75 anvisa ett förslagsanslag av . Revision av sparbankemas förvaltning 1972/73 Utgift 917 295 1973/74Anslag 950 000 1974/75 Förslag 920000 Från dettaanslag utgår ersättning åt revisor, ombud eller likvidationsrevisor, som harförordnats av bankinspektionen enligt 81 § eller 82 § 1 mom. lagen (1955: 416)om sparbanker. För sparbankernas bidrag till dessa kostnader finns påriksstatens inkomstsida en inkomsttitel, benämnd Bidrag för revision avsparbankerna. Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med , dvs.samma belopp som har tagits upp under inkomsttiteln. Jag hemställer att Kungl. att till Revision av sparbankernas förvaltning för /75 anvisa ettförslagsanslag av . Avsättning till försäkringsinspektionens fond 1972/73Nettoinkomst Nettoutgiftsom 1973/74 Anslag 1974/75 Förslag har som centralförvaltningsmyndighet att utöva tillsyn över försäkringsväsendet. Chef förförsäkringsinspektionen är en generaldirektör. Inom inspektionen finns trebyråer, nämligen en för livförsäkringsärenden, en för försäkringsjuridiska ochadministrativa ärenden och en för skadeförsäkringsärenden. verksamhet finansierasgenom obligatoriska bidrag från försäkringsbolagen och vissaunderstödsföreningar samt bidrag från staten. Bidragen från försäkringsbolagenoch understödsföreningarna redovisas påriksstaten under . Från detta anslag överförs till försäkringsinspektionens fond beloppmotsvarande influtna bidrag samt hämtöver statsbidrag med f. n. 0,5 milj. kr. Beräknad ändring 1974/75 Handläggande personal övrig personal Reseersättningar (även utrikes resor) + 50 000 + 26 000 + 50 000 + 14 000 fond fanns vid ingången av /74 en behållning av . Medtillämpning av gällande bidragsbestämmelser och oförändrat statsbidragskulle fonden, vid de av inspektionen beräknade utgiftema, vid utgången /75 uppvisa ett saldo av . föreslår inte någon förändring avbidragsbestämmelsema eller av statsbidragets storlek. I fråga om utgifternaberäknas en ökning av medelsbehovet med . för löne- och prisomräkningm. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag inspektionens utgifter till 4 012 000 kr.Bidragen från försäkringsbolagen och understödsföreningarna beräknar jag, ienlighet med inspektionens förslag, till . och statsbidraget tilloförändrat . Jag hemställer att Kungl. att tillAvsättning till försäkringsinspektionens fond för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1 547 000 1 712 000 1972/73 Utgift 1394 979 1973/74Anslag 1974/75 Förslag Från anslagetbestrids kostnader för , postverkets och bankinspektionensbefattning med stämpelväsendet. 1974:1 Bilaga 9 84 Enligtstämpelskatteförordningen (1964: 308) och expeditionskungörelsen (1964: 618)är rikskatteverket central myndighet för stämpelväsendet. svararför försäljningen av stämpelmärken. Bankinspektionen utövar kontroll överberäkningen av fondstämpel. Kostnadema för stämpelväsendetberäknar jag enligt följande. 1973/74 Beräknad ändring 1974/75 1407000 + 130 000 Bankinspektionen 95 000 + 35 000 1547 000 + 165 000 Jag hemställer att Kungl. att tillStämpelomkostnader för /75anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för årlig taxering m. m. 1972/73 Utgift 46 222 549 1973/74 Anslag 53 000 0001974/75 Förslag 58 000 000 Från anslagetbetalas bl. a. ersättningar till ordförande och kronoombud i taxeringsnämnder samtbidrag till kommunemas kostnader för medverkan i taxeringsarbetet enligt 16 § 2mom. taxeringsförordningen (1956: 623). Nästa allmännafastighetstaxering skall ske (prop. 1973: 162, SkU 1973:70, rskr 1973: 391). a. en tidigareläggning av förberedelsearbetettorde vissa kostnader för fastighetstaxeringen uppkomma redan innevarandebudgetår. Sådana kostnader bör belasta detta anslag. Medelsbehovet för nästa budgetårberäknar jag till 58 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att tillKostnader för årlig taxering m. tn. för /75 anvisa ettförslagsanslag av . Nyttanslag (förslag) 35 000 000 Nästa allmännafastighetstaxering skall, som tidigare redovisats, ske . Enhgtriksdagens beslut (prop. 1973: 162, SkU 1973:70, rskr 1973: 391) skall därvidvissa ändringar gälla jämfört med motsvarande taxermg . a. kannämnas att gemensamma fastighets- 1974:1 Bilaga 9 85 taxeringsnämnder, som i regelomfattar ett län, tillkommer för taxering av kompliceradefastighetsförhållanden. I fråga om taxeringsförfarandet sker entidigareläggning av förberedelsearbetet. Från anslaget börbetalas i huvudsak ersättning för arbetet i fastig-hetstaxeringsnänmderna.Kostnaderna för utbildning och information bestrids från riksskatteverketsanslag. Kostnaderna för 1970års taxering uppgick till ca 34 milj. kr., varav 30 milj. kr. belöpte /70. Jag beräknar medelsbehovet allmännafastighetstaxering till avrundat 35 milj. kr. för /75. Jag hemställer att Kungl. att tillKostnader allmänna fastighetstaxering för /75 anvisaett förslagsanslag av . Ersättning till postverket m. fl. för bestyret med skatteuppbörd m.m. 1972/73 Utgift 34113 390 1973/74Anslag 34 530 000 1974/75 Förslag 20 050 000 Från anslagetbetalas ersättningar till postverket, banker och ändra penninginrättningar förderas medverkan vid skatteuppbörden. Ersättningarna avser bl. a. distributionav debetsedlar och förtryckta deklarationsblanketter, uppbörd och redovisningav skatt som inbetalas genom postverketoch vissa penninginrättningar, utbetalning genom postanstalterna avöverskjutande preliminär skatt samt kostnader för postverkets bestyr medmervärdeskatten och med uppbörden av arvs-och gåvoskatt. Från anslaget betalasvidare ersättning till postverket för de kostnader som uppstår genom attkyrkobokföringsmyndigheterna underrättas om permanenta adressförändringar somanmälts till posten. Enligt enpromemoria, som har upprättats inom postverket, beräknas medelsbehovet förnästa budgetår till . Därav avser 17,7 milj. kr. ersättning förpostverkets arbete i samband med in- och utbetalningar av skatt, befordran avfrankeringsfria försändelser till bl. a. länsstyrelsernas datakontor, bestyretmed luervärdeskatt samt uppbörd av arvs-och gåvoskatt, . ersättning för distribution av debetsedlar,. ersättning för distribution av förtryckta deklarationsblanketter,. ersättning för översändande av adressuppgifter till kyrkobokföringsmyndigheterna, . ersättning tillpenninginrättningar som medverkar vid skatteuppbörden och . ersättning till postverket för vissakostnader i samband med avvecklingen av skatteavdelningarna. 1974:1 Bilaga 9 86 Ersättningen fördistribution av debetsedlar och förtryckta deklarationsblanketter harberäknats med utgångspunkt i fr. o. m. gällande brevporto. Jag förordar attersättningen till postverket för distribution av debetsedlar ochdeklarationsblanketter fr. o. m. /75 skall utgå från det undersjätte huvudtiteln upptagna anslaget Ersättning till postverket för befordranav tjänsteförsändelser. Beräkningarna i övrigt i promemorian kan jag godta.Anslaget bör föras upp med . Jag hemställer att Kungl. att tillErsättning till postverket m. fl. för bestyret med skatteuppbörd m. m. /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73 Utgift 25 351420 1973/74 Anslag 7400 000 1974/75 Förslag 990000 Den 1 januari1974 infördes beskattning efter körd våglängd (kilometerskatt) förbrännoljedrivna motorfordon (prop. 1971:153, SkU 1971: 67, rskr 1971: 339 ochprop. 1973: 94, SkU 1973: 41, rskr 1973: 254),Beträffande släpvagnar skall kilometerskatt införas sombestäms senare och som är avhängig av att den tekniska konstruktionen avkilometerräknare för släpvagnar löses. En särskildnämnd, kilometerskattenämnden (KSN), har inrättats för att förbereda övergångentill kilometerbeskattning. Kostnaderna för nämndens verksamhet och andrakostnader som kan uppstå som ett led i förberedelsearbetet bestrids från dettaanslag. Uppdraget attta fram, anskaffa och leverera räknarapparatur har av KSN lämnats åt SvenskaUtvecklingsaktiebolaget (SU). Uppdraget har numera övertagits av AB Samefa, somär ett av SU helägt dotterbolag. Mellan KSN och SU har träffats tre avtal aviimebörd att bolaget skall anskaffa och distribuera sammanlagt ca 160 000räknarsatser (räknare och fördelningsväxel) för de brännoljedrivna motorfordonsom är registrerade före . Distributionen av räknarsatsernatill ägare av registrerade brännoljedrivna motorfordon påbörjades i slutet avår 1972 och avslutades . Staten garanterar SU likvid för leveransenligt avtalen, vilka har godkänts av Kungl. Syftet med avtalenvar att säkerställa att tillräckligt antal tillförlitiiga räknare fannstillgängligt så att fordonsägare m. fl. kunde förse fordonen medräknarapparatur före den för flertalet fordon föreskrivna årligakontrollbesiktningen . Vid besiktningen skulle apparaturen vara 1974:1 Bilaga 9 87 monterad så att den kundekontrolleras och plomberas vid besiktningstillfället. Enligt riksdagensbeslut (prop. 1972: 115, SkU 1972: 59, rskr 1972: 273) är fordonsägarnaskyldiga dels att utrusta sina brännoljedrivna fordon med godkändakilometerräknare, dels att svara för kostnaderna för räknarapparaturen och dessinmontering. Ersättningen skall enligt kungörelsen (1973: 785) om inbetalningav avgift för kilometerräknare m. m. utgå med . Räknarsatserna harenligt det system som avtalats mellan KSN och SU distribuerats tillfordonsägarna utan krav på omedelbar betalning. Uppbörd av ersättningen förräknarsatserna sker först i samband med den första ordinarie uppbörden avfordonsskatt för , dvs. i januarifebruari 1974. Den sammanlagdaersättningen för kilometerräknarapparatur beräknas till 36 milj. kr.Statsverket har förskottsvis svarat för likvider gentemot SU, varvidbetalningarna belastat detta anslag. beräknar medelsbehovet förnämndens verksamhet under nästa budgetår till . arvoden till ledamöter, ersättning till sekreterare, m. m. och . omkostnader för nämnden, huvudsakligen resekostnader. Informations-ochprovningskostnader m. m. i anslutning till införande av kilometerskatt försläpvagnar beräknar nämnden till . Återstående belopp, ,avser ersättning till fordonsägare för kostnader för sådan räknarapparatur somgenom statens försorg distribuerats till fordon som upphör att varakilometerskattepliktiga före utgången av mars månad . Några kostnader föreventuell förskottsvis betalning av ersättning för kilometerräknarapparatur försläpvagnar har ej tagits upp. Kostnadernas storlek blir bl. a. beroende av detdistributionssätt som väljs. Kilometerskattenämndensberäkningar av medelsbehovet för nämndens verksamhet kan jag godta. för nämndens verksamhet, varav . förinformations- och provningskostnader m. m. Jag hemställer att Kungl. att tillKilometerbeskattning för /75 anvisa ett förslagsanslag av . BIDRAG OCH ERSÄTTNINGARTILL KOMMUNERNA Ersättning till för mistad tolag 1972/73 Utgift 1974 740 1973/74Anslag 1 820 000 1974/75 Förslag 1665 000 Dentolagsersättning som utgått till vissa städer har i enlighet med beslut avvecklats för samtligakommuner utom (prop. 1964:157, SU 1964:164, rskr1964: 342). För denna kommun är avvecklingstiden bestämd till tjugo år.Utbetalningama för nästa budgetår uppgår till ca 1,7 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att tillErsättning till för mistad tolag för /75anvisa ett förslagsanslag av . Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. 1972/73Utgift 2 014 678 084 1973/74 Anslag 2 335 000 000 1974/75 Förslag 2 650000 000 Från anslagetbestrids skatteutjämningsbidrag till kommunerna enligt lagen (1973: 433) om skatteutjämningsbidrag. Vidare utbetalas från anslagetbidrag enligt kungörelsen (1962: 69) om övergångsbidrag vid vissa ändringar iden kommunala indelningen (ändrad 1965: 536). Genom beslut vid1973 års riksdag (prop. 1973: 44, FiU 1973: 23, rskr 1973: 249) genomförs väsentiiga förändringar av skatteutjämningssystemetfr. o. m. . Besluten innebär dels en betydande ökning av bidragen från staten till kommunerna, dels nyaregler för bidragsgivningen. Ändringarna i skatteutjämningssystemet ärprovisoriska i avvaktan på en aviserad översyn i anslutning till attresultaten från den kommunalekonomiska utredningens arbete föreligger. Skatteutjämningsbidrag utgår till kommuner,landstingskommuner och kyrkliga kommunenheter. Liksom i det tidigareskatteutjämningssystemet garanteras kommuner och landstingskommuner vissskattekraft, som relateras till medelskattekraften i riket.Skattekraftsgarantin varierar i huvudsak med den geografiska belägenheten. Istället för de tidigare tre skattekraftsområdena finns nu femskattekraftsklasser med en garanterad skattekraft på 95, 100, 110, 120 resp.130 % av medelskattekraften. Vidare har garanterats . Det bidrag som tidigare utgåtttill kommuner med högre utdebitering 1974:1 Bilaga 9 89 änmedelutdebiteringen har avskaffats. har den s. k. reduceringsregelnslopats. Denna regel innebar att skatteutjämningsbidragen reducerades förkommuner med låg utdebitering. Särskilda reglerhar införts för att förbättra bidragen till avfolkningskommuner och s. k. sommarstugukommuner. De kyrkligakommunerna får i fortsättningen samma skatteutjämningsbidrag i kronor räknatsom med en årlig femprocentig uppräkning av föregående årsbidragsbelopp. får vissa kommuner och landstingskommunervidkännas bidragsminskningar. För att ge kommunerna möjlighet attanpassa sin verksamhet till den ändradebidragsgivningen införs en särskild. övergångskompensation.Övergångsreglerna är utformade så att inte någon kommun eller landstingskommunfår sänkt ordinarie skatteutjämningsbidrag . Kommunernasmöjligheter att få extra skatteutjämningsbidrag har ökat väsentligt efter omläggningen. F. n. utgår en särskild form avextra bidrag, s. k. stimulansbidrag, som syftar till att stimulera tillfrivilliga kommunsammanläggningar. Dessa bidrag utgår ochminskar . I det nyaskatteutjämningssystemet ingår inga stimulansbidrag. utbetalas dockden sista tredjedelen av de bidrag som sammanhänger medkommunsammanläggningama . Extraskatteutjämningsbidrag beslutas av Kungl. Maj:t efter prövning från fall tillfall av den bidragssökande kommunens situation. Kommunen skall for att få extrabidrag kunna påvisa att något speciellt inträffat varöver kommunen inte kunnatråda och som påtagligt försämrat dessekonomi, eller att dess ekonomiska situation är sådan att det eljestframstår som skäligt att komplettera den ordinarie bidragsgivningen. Vidarekan ett särskilt skäl för beviljande av extra bidrag vara att kommunen genom att bidraget vid högutdebitering avskaffats, får minskade skatteutjämningsbidrag och därmedkan få svårigheter att anpassa sin verksamhet rill tillgänghga resurser. Övergångsbidrag utgåri syfte att begränsa utdebiteringshöjning för delarav kommun i samband med kommunsammanläggning. Bidraget kommer invånarna i vissdel av den saiumanlagda kommunen till godo. Bidraget utgår och minskar successivt . De ordinarieskatteutjämningsbidragen fastställs av före det år dåbidragen betalas ut till kommunerna. Storleken av dessa bidrag är, utom vad gäller de kyrkliga kommunenheterna, beroendeav de utdebiteringssatser som har beslutats för . Övergångsbidrag och extra bidrag fastställsav Kungl. Maj:t efter ansökan i varje särskilt fall. Prop.1974:1 Bilaga 9 90 De totala skatteutjämningsbidragen för åren 19681974framgår av följande tabell. Jag Övergår härefter till beräkningen av anslaget /75. Medelsbehovet under detta budgetår avser bidrag som utbetalasunder andra hälften av och första hälften av . Storleken av debeslutade skatteutjämningsbidragen och övergångsbidragen för ochberäknade bidrag för framgår av följande tabell. Skatteutjämningsbidrag m. m, 1974 och 1975 (milj. Därav stimulansbidrag Övergångskompensation Övergångsbidrag Ordinarie skatteutjämningsbidrag uppgår under år 1974till 2 355 milj. kr. Bidraget är beroende av den fortsatta utvecklingenav skatteunderlaget och av kommunernas utdebiteringssatser . De kanalltså inte nu beräknas med säkerhet. Om man utgår från de fastställdautdebiteringssatsema för och antar en viss höjning av skatteunderlagetleder detta till ett totalt belopp för ordinarie skatteutjämningsbidrag av ca 2 558 milj. kr. Extra bidrag för har av Kungl. Maj:t beviljats124 kommuner. Det sammanlagda beloppet för dessa bidrag uppgår till 55,4 milj.kr. Härav avser 8,6 milj. kr. vanliga extra bidrag, 46 milj. kr. stimulansbidragoch 0,8 milj. kr. bidrag till utgifter för lokal trafikservice. 1973: 44 beräknades medelsbehovet för extrabidrag till 25 milj. kr. Endast 8,6 milj. kr. kommer dock enligtKungl. Maj:ts beslut att utgå som extra bidrag . Skälet tillatt prövningen av kommunemas ansökningar lett till en avsevärt lägreutbetalning av extra bidrag än beräknat är bl. a. att kommunernas ekonomiskasituation varit förhållandevis gynnsam. 1974:1 Bilaga 9 91 behovet att komplettera denordinarie bidragsgivningen inte varit så stort i det nyasystemet eftersom ingen kommun får sänkt ordinarie skatteutjämningsbidrag förår 1974. Behovet av extra bidrag är f. n. svårt att överblicka.Bl. a. kommer fr. o. m. ett antal kommuner att få vidkännas enminskning av skatteutjämningsbidragen genom att bidraget vid hög utdebiteringavskaffats. Jag förordar att 25 milj. kr. beräknas för extra bidrag för år1975. Om det visar sig behövligt bör dock extra bidrag kunna beviljas med ettnågot högre totalbelopp. kan övergångsbidragen med anledning av kommunsammanläggningar medhänsyn till gällande awecklingsregler beräknas till ca 24 milj. kr.resp. 14 milj. kr. De sammanlagdautgiftema under anslaget uppgår således till 2 581 milj. kr. och 2 715milj. Hälften av dessa belopp, 2 648 milj. kr., utbetalas /75. Jag förordar att anslaget förs upp med avrundat 2 650 milj.kr. Jag hemställer att Kungl. att tillSkatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. för /75 anvisa ettförslagsanslag av 2 . Skattebortfallshidrag tUI kommuner m. fl. 1972/73Utgift 628 646 729 1973/74 Anslag 1200 000 000 1974/75 Förslag 1 185 000 000