prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Vidareanmäls behov utom ramen för bl. a. vissa investeringar. Planeringsramen jämteförutsatta tillägg framgår av följande tabell (prisläge ; milj.kr. Summa 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1974/79 Planeringsram 132,1 132,1 132,1 132,1 132,1 660,5 TiUägg 15,6 16,5 18,0 11,8 7,3 69,2 sammanfattar som bakgrund tillplanen sin syn på erfarenheterna av vapenutveckling och krigföring . Styrelsen anföratt stridsmedel och stridsmetoder är sådana att det från skade- ochverkanssynpunkt är svårt att dra en gräns mellan "civila" och"militära" mål. De civila offren visar sig erfarenhetsmässigtväsentligt överstiga antalet döda och skadade vid inblandade militära förband.Det som av en part betecknas som flyganfall mot militära mål kan av omvärldenuppfattas som terror. Ytbombningen av bl. a. tätorter har skett i storomfattning. Nya verkansformer för yttäckande vapen har utvecklats. Organisationen för civilförsvarethar begränsats enligt riksdagsbeslut (prop. 1972:75, FöU 1972:17, rskr1972:231). Den nya organisationen (organisation 72) är med mobiliseringsreservinräknad i personellt hänseende uppbyggd till för det allmännacivilförsvaret och för verkskyddet. Av materielen är ca 90 Joanskaffad. Uppbyggnadsläget beträffande anläggningar för organisationen är förledningscentraler , anläggningar för observationsplatser , skyddsrumför framskjutna enheter och branddammar . Organisationens styrka kan enhgt civilförsvarsstyrelsenbedömas i förhållande till det redovisade uppbyggnadsläget. Bristerna vidprogramplaneperiodens början hänför .sig till att det är obalans i uppbyggnadslägetmellan personal och materiel å ena sidan och anläggningar å andra sidan. Denlägre utbyggnadsgraden på anläggningssidan hänger samman med att en längreuppbyggnadsperiod har gällt än för personal och materiel. Vidare hargrundutbildning och övningsverksamhet inte kunnat genomföras i behövligutsträckning. Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 39 Studier av mobiliseringsförloppet och insatsberedskapenhar visat att det beredskapsmål som gäller för civilförsvaret f. n. inte kannås. Stora krav ställs därför på beslutande myndigheters förutseende. Beredskapshöjandeåtgärder kan behöva vidtas redan på vaga indikationer främst i fråga om att anskaffasådan materiel som inte förrådshålls i fred och för att ställa i ordningprovisoriska anläggningar. Därutöver behövs minst för att kompletteragjorda fredsförberedelser innan en mobilisering kan genomföras på ca tre dygn.Inriktningen enligt försvarsbeslut kommer successivt att öka behovetav särskilda beredskapsförberedelser, särskilt inom utbildningsområdet. Enförbättring av beredskapen mot överraskande angrepp har därför bedömts somönskvärd för en del av organisationen. I förhållande till samtliga de angreppsfall som skallvara vägledande för planeringen gäller att organisationens kvahtet ochberedskap inte är tillfredsställande på grund av bristande utbildning ochövning, bristande enhetlighet i organisationen samt vissa materiel- och anläggningsbrister.Vidare är uthålligheten hos organisationen otillräcklig på grund av attpersonal- och materielersättningsreserver saknas. I det angreppsfall som avser invasion med insats avkonventionella vapen innebär tillgången på skyddsrum att utrymningar i huvudsakkan begränsas till slutUg utrymning av närområdena runt angriparensbekämpningsmål och av hotade invasionsområden. Dessa utrymningar får storomfattning om större tätorter innefattas av invasionshotet.Undsättningsorganisationen bedöms kvantitativt tillräcklig totalt sett fördetta fall. Fördelningen över ytan av såväl det lokala som det regionalaallmänna civilförsvaret är dock f. n. mindre lämplig. Vid hot om insats av kärnladdningar är omfattandeutrymningar bl. a. frän de större städerna ofrånkomliga. Planläggning ochinsatsberedskap för detta är god. Det är emellertid väsentligt att beslutfattas tidigt om att förbereda och ställa i ordning provisoriska skydd därbrist på skyddsrum föreligger. Förberedelserna i fred är begränsade tilladministrativa åtgärder. är lokalt heltotillräcklig där bekämpning sätts in. Bistånd måste påräknas i stor omfattningfrån regionalt civilförsvar och från samhället i övrigt, bl. a. det militäraförsvaret. Vid insatser av C-stridsmedel är befolkningsskyddetotillfredsställande framför allt i områden som saknar skyddsrum.Produktionsberedskap är ordnad för tillverkning av skyddsmasker för främstvuxna men saknas för barn i de lägsta åldrarna. Vissa rekryteringsfrågor inom civilförsvaret berörs.Huvuddelen av de personer som skrivs in i det lokala allmänna civilförsvaretrekryteras med stöd av civilförsvarsplikt främst bland män som har lämnatvärnpliktsåldern samt bland kvinnor . Därutöver kan värnpliktiga medsärskilda yrkeskvalifikationer som är nödvändiga för civilförsvarsuppgifternatillföras organisationen genom att de ges krigsuppskov. En tidigare överföringav värnpliktig personal tillcivilförsvaret skulle få avsevärda positiva konsekvenser för såvälkrigsorganisationen som den fredstida utbildningsorganisationen. Styrelsenfinner det angeläget att åtgärder i detta syfte kommer till stånd. Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 40 Målet för huvudprogrammetunder programplaneperioden är följande. Av det fria planeringsutrymmet skall jämfört medtidigare programplan en ökad andel användas för att förbereda och förbättraallmänhetens skydd i innerområdena i de största städerna. Principerna för och planläggningen av utrymningar skallses över i början av perioden. En balanserad produktionsberedskap för skyddsmasker m.m. skall upprätthållas. 300 000 vanliga skyddsmasker och 20 OOCi av övrigatyper anskaffas . Lednings- och undsättningsorganisationen skall underperioden /77-1979/80 organiseras om till en mera enhetUg, rörlig ochuthållig organisation som fyller kraven främst i det konventionellaangreppsfallet. Nuvarande kärindelning bör slopas. Den närmare fördelningen avenheter till län och civilförsvarsområden fastställs av civilförsvarsstyrelseni samråd med länsstyrelserna inom ramen för de riktlinjer som anges i 1972 årsförsvarsbeslut. Nytt utbildnings- och övningssystem för att förbättrabefälsutbildning och övningsverksamhet skall införas. Endast av manskapetskall t. v. grundutbildas i fred. Som en följd av den beredskapssänkning dettainnebär skall av undsättningsorganisationen under perioden1976/77-1979/80 utbildas och hållas i beredskap som snabbt mobiliserbaraenheter, s. k. S-enheter. Härigenom ökar också de praktiska möjligheterna attutnyttja civilförsvarsorganisationen för katastrofhjälp i fredstid. Grundutbildningen,huvuddelen av övningsverksamheten och materiel- hanteringenförs samman till fem av administrerade enheter. Härigenomnås en rationell fredsorganisation som kan förverkligakrigsorganisationsmälen. kompletteras med materiel ochanläggningar i reducerad takt. Genom minskade medelsramar förmaterielanskaffning har reduceringar gjorts jämfört med föregående programplan.Ett antal objekt till en sammanlagd kostnad av ca 7 milj. kr. har planerats inefter programplaneperioden. En balanserad organisation nås med nuvarandeplaneringsram omkring är 1990. administration anpassas underperioden till planerings- och programbudgetsystemet och beslutadomlokalisering till . 1 förhållände till tidigare planer innebäi' åretsprogramplan att en ändrad avvägning har gjorts till förmån för delprogrammetSkydd för allmänheten. Härigenom kan åtgärder planeras för att på siktförbättra skyddet i de s. k. innerområdena och för att upprättaproduktionsberedskap för skydd mot C-stridsmedel även för barn och äldrepersoner. Den nya avvägningen innebär en sänkt ambition för bl. a. utbyggnad avanläggningar för civilförsvarsorganisationen. Utbildningsverksamheten föreslås få sådan inriktningatt det lägre fältbefälets grundutbildning förbättras, att endast avmanskapet Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 41 grundutbildasi fredstid och att organisationen övas i sin helhet enhetsvis med fyra årsintervall under i princip för befäl och för övrig personal.Däremellan anordnas särskilda övningar om en för befäl och vissnyckelpersonal samt mobiUseringsövningar om för S-enheter. Under entvåårig studie- och försöksperiod skall konsekvenserna av reduceradmanskapsutbildning utvärderas och underlag tas fram för att detaljutformakrigsorganisation och utbildningsverksamhet. Nytt grundutbildningssystem avseskunna införas med början under /77 och nytt övningssysteminföras successivt fr. o. m. /78. De civilförsvarspliktigaföreslås få ersättning vid övning efter samma grunder som under utbildning.Övergång till koncentrerad utbildnings- och förrådsverksamhet (CUFA) i helalandet har planerats in successivt fr.o.m. /76. a. föreslåsen ny utbildningsanläggning i . Beträffande inriktningen av delprogrammen framhållercivilförsvarsstyrelsen bl. a. följande. Ledningsorganisatio nen skallunder perioden anpassas till de förändrade krav som det konventionella krigetställer samt till resultatet av pågående ändring av kommun- ochpolisdistriktsindelning. Utbyggnad av anläggningar skall fortsätta medreducerad målsättning och i minskad takt. Påbörjade byggnadsåtgärder genomförs enligt tidigareplaner. Vid periodens början är 13 större anläggningar för staber underbyggnad. färdigställs 14 sådana anläggningar. Därutöver tillkommerårligen fyra mindre ledningscentraler. Anläggningar som uppvisar stora bristeri skyddet mot konventionella vapen eller som är i sådant tillstånd attkrigsplacerad personal inte kan vistas i dem förbättras ellerersätts. Anläggningar för de mindre staberna skall i första hand byggas ikommuner med skyddsrumsbygg-nadsplikt och om möjligt samprojekteras med andrakommunala byggnadsobjekt. För ledningscentral som inte färdigställs underprogramplaneperiodens två-tre första är skall provisorium anordnas medinstallerad sambands- och alarmeringsutrustning. Inom alarmeringsomrädet sker fortsatt anpassning tillutveckling och modernisering av strilsystemet och luftförsvarscentraler. Pålokal nivå kraftsamlas resurserna till manöversystem och materiel förutomhusalar-mering. Inom delprogrammet Utrymningutarbetas operativa principer för beslut om utrymning. På grundval härav sesden nuvarande planläggningen över. Inom delprogrammet Skydd för allmänheten räknar med att under periodens första delutarbeta anvisningar för fysisk skyddsrumsplanering i innerområden ochanvisningar för utformning av provisoriska skydd. Befolkningsskyddsrum ochäldre s. k. fullträffsäkra skyddsrum i de största tätorterna skall moderniserastill normal skyddsrumsstandard i fråga om skydd mot konventionella stridsmedel.Medel sätts av för att modernisera fyra befolkningsskyddsrum och för attpunktvis komplettera skyddet i innerområdena . Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 42 För att förbereda bättre skydd över ytan, t. ex. isamband med markstrider, skall anvisningar utarbetas för provisoriska skyddenligt 57 § civilförsvarslagen. Råd och anvisningar till fastighetsägare ommörkläggning utarbetas . Den kostnadsmässigt största delen av delprogrammetutgörs av det enskilda skyddsrumsbyggandet som finansieras utanförcivilförsvarets utgiftsram. Styrelsen har i anslutning till den nu överlämnadeprogramplanen närmare redovisat sin grundsyn beträffande enskilda skyddsrum.Det principiella målet på lång sikt bör enligt styrelsen vara att varjeinvånare oavsett vistelseort skall disponera i fred utbyggd skyddsrumsplats ianslutning till bostad och arbetsplats. Kostnaden /75-1978/79uppskattas till ca 600 mUj. under förutsättning att skyddsruinsphkt harinförts för de si k. innerområdena och låghusbebyggelse. skall under periodens senare del anpassas till deförändrade krav som det konventionella kriget ställer. Såväl den lokala som denregionala undsättningsorganisationen görs mer enhetlig och bättre lämpad attingripa över större ytor. Övergång till ny krigsorganisation påbörjas /77 och genomförs med lika stora ändringar under vart och ettav fyra budgetär. Grundenheten i den nya lokalaundsättningsorganisationen skall utgöras av en undsättningspluton. Funktionernaräddning, brand, omhändertagande av skadade och sjuktransport förs samman isamma taktiska enhet. Nuvarande kårindelning upphör. Förbandsplutonerna skall istort behålla nuvarande organisation. Under slutet av perioden skallplutonernas kirurgiska utrustning delvis börja bytas ut. Sammanfattningsvis anges som preliminärt slutmål förden lokala undsättningsorganisationen 200 fältstaber, 602 undsättningsplutoner,155 förbandsplutoner och 465 bussambulansgrupper. Därutöver tillkommerunderstödsenheter, t. ex. basstationsgrupper och utspisningsgrupper.Snabbmobiliserade enheter, s. k. S-enheter, skall införas successivt fr. o, /78. Antalet regionala undsättningskårer behålls fram / 77. Därefter skall en omorganisation genomföras.Sammanfattningsvis anges som preliminärt slutmål för den regionalaundsättningsorganisationen 54 kårstaber, 109 undsättningsplutoner, 24förbandsplutoner, 72 bussambulansgrupper och 360 tillfälliga bussambulansgrupper. skall ambitionen sänkas beträffandeanläggningar inom delprogrammet Undsättning. Som mål för anskaffning avanläggningar anges 71 skyddsrum för framskjutna enheter och 1 000krigsbranddam-mar, varav ungefär hälften permanenta. Betalningsmedlens fördelning inom huvudprogrammet påproduktionsområden i nivån 132,1 milj. kr. /75-1978/79framgår av följande sammanställning (prisläge ; milj. 1summan har inräknats 10 milj. kr. för utgifter under /75 som kanbehövas på grund av tidigare åtaganden beträffande skyddsrumsbyggande m. m. Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 43 Utbildning av civilförsvarspersonal m. m. Civilförsvarsutbildning av allmänheten 12,6 Underhåll och förrådsverksamhet 102,9 Materielanskaffning m. m. Anskaffning av förråd och utbildningsanläggningar 34,7 Anskaffning av skyddsrum m. m. Forskning, försök, utveckling 8,4 728,6' Justering för intäkter och överplanering -34,6 694,0' ' I beloppet ingår avcivilförsvarsstyrelsen begärd kompensation utom ramen om 23,6 milj. kr. för kalkylmässigakyreshöjningar men inte förutsatt ramhöjning för bättre förmåner till civilförsvarspliktiga och förvissa investeringar. Kostnadernas fördelning i nivån 132,1 milj. kr. efterderas tidsmässiga effekt framgår av följande sammanställning (prisläge februari1973; milj. Vidmakthållande på kort sikt av befintliga resurser 232,1 Omsättning av äldre och tillförsel av nya resurser 488,1 Forskning och utveckling 8,4 728,6' Justering för intäkter och överplanering -34,6 694,0' ' Se not till föregående tabeU. Inriktningen av civilförsvarets utveckling fastställdesav riksdag (prop. 1972:75, FöU 1972:17, rskr 1972:231). Frågor rörandeinriktningen behandlades ytterligare av riksdag (prop. 6,FöU 1973:16, rskr 1973:195). Dessa riktlinjer för den fortsattaprogramplaneringen för civilförsvaret bör alltjämt gälla. Ett betydelsefullt led i utvecklingen bör vara attsädana åtgärder vidtas som kan förbättra befolkningens möjligheter attfå skydd i skyddsrum. En rad frågor som rör det fortsatta skyddsrumsbyggandetprövas f. n. i försvarsdepartementet. Detta gäller såväl omfattningen avverksamheten som de regler som i olika hänseenden skall gälla beträffandeberäkning av behov, skyddsrummens beskaffenhet, byggansvar, finansiering ochplanering m. m. Jag räknar med att senare återkomma i ämnet. I anvisningarna för programplaneringen för perioden1974/75-1978/79 har min företrädare framhållit att så stor del som möjligt avcivilförsvarets resurser skall användas till skyddsåtgärder i förebyggande Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 44 syfte.I avvaktan på nya bestämmelser för det fortsatta skyddsrumsbyggandet skallenUgt lämnade anvisningar åtgärder planeras för att bl. a.förbättra skyddet för befolkningen i områden där det f. n. är brist påskyddsrum. Befintliga och planerade bergrum och underjordiska skyddsutrymmenbör så långt möjligt tas i anspråk som provisoriska skydd. Provisoriska skyddskall i första hand skydda mot verkan av konventionella vapen och bör i dettaavseende ha samma skyddsförmåga som gäller för permanenta skyddsrum.Byggnadsarbeten och andra åtgärder som behövs i fredstid för att på bästa sättförbereda skyddets användning i krig eller krigsfara skall planeras i dengällande planeringsnivån för civilförsvaret. Mot denna bakgrund har iprogramplanen /75-1978/79 gjort en i förhållande rill tidigare plannågot ändrad avvägning och satt av ökade resurser till delprogrammet Skydd förallmänheten. avser att se överplanerna för utrymning och omflyttning av befolkning så att beslut om utrymningkan anpassas till olika säkerhetspolitiska och militärpolitiska lägen. Underlagför beslut om utrymning och omflyttning i olika lägen tas fram med hänsyn tillbl. a. möjligheterna att ge befolkningen skydd samt med hänsyn tUlinvasionsförsvaret. Styrelsen avser vidare att låtaproduktionsberedskapen beträffande skyddsmasker m. nn. omfatta även skydd förde minsta barnen. Jag delar syn på planeringensinriktning i dessa hänseenden. Det är betydelsefullt att åtgärder planeras inför att förbättra befolkningens skydd i skyddsrumsorterna. Ävenproduktionsberedskapen beträffande skydd för barnen finner jag angelägen. Enligt är civilförsvaretsorganisation för ledning och undsättning i krig uppbyggd till ifråga om personal och materiel. Detta innebär att behovet avmobiliseringsreserv ännu inte är helt tillgodosett. Utbildnings- ochövningsverksamhet har inte kunnat genomföras i avsedd utsträckning.Organisationen fyller vidare inte de krav pä uthållighet vidundsättningsinsatser som bör ställas med utgångspunkt i de grundläggandeangreppsfallen. Med hänsyn härtill föreslår attlednings- och undsättningsorganisationen organiseras om tillmera enhetligt sammansatta enheter och att ett nytt utbildnings- ochövningssystem införs. Materielberedskapen bör förbättras genom att ytterligaremateriel tillförs fastän i reducerad takt. Vad har anfört om lednings- ochundsättningsorganisationen kan jag i huvudsak biträda. Jag är emellertid inteberedd att nu ta ställning till fråganom civilförsvarets utbildnings-och övningsmäl och den organisation som behövsför att genomföra denna del av verksamheten. Beredning av ärendet pågår.. Jagräknar emellertid med att ett nytt utbildningsprogram genomförs och att utbildnings- och förrådsorganisationen anpassas till Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 45 Jag avser att senare återkomma i frågan. Den föreslagnaomorganisationen av enheterna för ledning och undsättning bör genomföras inomramen för den nuvarande krigsorganisationens personal-och materielbehov. Jag räknar med att de nämnda ändringarna icivilförsvarets planering kan genomföras i den planeringsnivå som gäller.Vissa förskjutningar i betalningsmedlen mellan de olika produktionsområdena kanemellertid bli nödvändiga . Sålunda kan till följd av den ändradeplaneringen viss återhållsamhet behöva iakttas beträffande materielanskaffningoch anläggningsverksamhet som avser organisationens skydd. Planeringen för civilförsvarets utveckling underperioden /75 1978/79 bör ske enligt en planeringsram som utgårhorisontellt från basbeloppet i den utgiftsram som jag förordar i det följande.Basbeloppet uppgår till 132,1 milj.kr. Det innebär en total planeringsram underperioden /75-1978/79 om avrundat 660 milj. kr. i prisläget februari 1973.Utöver planeringsramen bör för /75 få förutsättas enmedelsförbrukning motsvarande den för detta budgetår återstående delen av de 30milj. som har fått förutsättas utgå för att vid behov betala vissaåtaganden som har gjorts före /73. Vidare bör förutsättas attkompensation för pris- och löneförändringar kommer att ske enligtnettoprisindex. Ramen avser endast sådan verksamhet som finansieras från fjärdehuvudtiteln enligt nuvarande regler för fördelningen av civilförsvaretskostnader mellan stat, kommuner och enskilda. Den fortsatta planeringen bör t.v. ske från denna förutsättning. Under åberopande av det anförda hemställer jag attKungl. att godkänna de riktlinjer för civilförsvaretsfortsatta inriktning som jag har angett i det föregående. Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 46 Myndigheterna har enligt utfärdade anvisningar lämnatin årsredovisning för produktionen under /73. Under dettabudgetår började det nya planerings- och budgeteringssy.stemet tillämpas i fullutsträckning. Metoderna för resultatvärdering har ännu inte utvecklats helt,vilket naturligtvis har påverkat årsredovisningarnas utformning och innehåll.Arbetet med att förbättra metoderna för resultatvärdering och analys pågår ochbör kunna leda till en bättre redovisningsform. Trots föreliggande brister i värderingsmetoderna är detangeläget att Kungl. Maj:t och får en redogörelse över hur ställdauppgifter har genomförts och tilldelade resurser har använts under budgetåret.Jag vill med anledning härav anföra följande. Verksamheten inom huvudproduktionsområdet Ledning och förbandsverksamhet har i huvudsak genomförts enligt fastställdaplaner. På fredsorganisationsområdet har några större omorganisationerinletts. Inom flygvapnet har indragningen av två flygflottiljer påbörjats.Omorganisationen av i enlighet med prop. 1971:124 harpågått men inte slutförts. Vissa förberedelser för etapp 1 av omorganisationeni lägre regional och lokal instans () har vidtagits inom armén och marinen.På underhållsområdet har den särskilda teleservicebasorganisationen börjatorganiseras. Omorganisationen innebär att viss personal förs över fränförenade fabriksverken. Härutöver har smärre organisationsförändringargenomförts eller påbörjats i syfte att rationalisera och effektiviseraverksamheten. Utbildningen till och av fast anställd personal m. fl.har gett ett i huvudsak gott resultat. Utbildningsmålen för truppföring ochtrupputbildning vid främst truppslagsskolor och plutonsofficersskolor inomarmén har dock inte kunnat nås helt på grund av brist på övningstrupp. Utbildningen till och av reservbefäl har gettgodtagbara kvalitativa resultat. Inom armén är emellertid antalet utbildade förlågt för att tillgodose krigsorganisationens behov. Grundutbildningen av värnpliktiga avsågs omfatta drygt15,6 milj. tjänstgöringsdagar. Det verkliga utfallet blev nära 14,7 milj.tjänstgöringsdagar. Det kvantitativa utbildningsresultatet är bättre än /72. Detta beror bl.a. på att avgångarna har fortsatt att minska. Deminskade avgångarna är en följd av att en större andel värnpliktiga harskrivits in enligt det nya inskrivningssystemet samt att deavgängsförebyggande åtgärder, som började vidtas under budgetåret, har haftavsedd verkan. Avgångarna är dock alltjämt för stora och ojämnt fördelade.Utvecklingen går emellertid i rätt riktning och ytterligare minskningar kanförutses. Det kvalitativa resultatet av grundutbildningen kaninte utvärderas helt. Försöken med förkortad grundutbildning måste pågå ännunågon tid innan definitiva slutsatser kan dras. Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 47 överbefälhavaren framhåller attrepetitionsutbildningens omfattning inte är helt tillfredsställande. Avekonomiska skäl har det varit nödvändigt att minska repetitionsutbildningen iförhållande till det mål som riksdagsbeslut innebär. Enligt riksdagensbeslut inställdes all repetitionsutbildning inom flygvapnet. 1 regleringsbrevetför /73 ställdes resurser till förfogande för att utbilda ca 85000 värnpliktiga vid krigsförbandsövningar. Det verkliga utfallet blev ca 78000. Härutöver har ca 7 000 värnpliktiga genomfört särskild övning ochmobiliseringsövning. Det kvalitativa resultatet av den genomfördarepetitionsutbildningen bedöms vara tillfredsställande. Verksamheten inom huvudproduktionsområde Materielanskaffning har i huvudsak följt uppgiorda planer. Av viktigare materiel har under budgetåret till arménlevererats brobandvagnar och bandlastare, handeldvapen och ammunition. Ettantal luftvärnskanoner m/48 har renoverats. Till marinen har levereratsden första av tolv beställda torpedbåtar av typ (Spica), patrullbåtenJägaren, ett antal tunga helikoptrar samt transportbåtar för kustartilleriet.Till flygvapnet har slutleverans skett av skolflygplanet 61.