prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Kommun, somfärdigbildats genom sammanläggning Kommuner, som berörs av ytterligare utredning angående indelningen Kommuner, som färdigbildades föreden 1 974 1974:1 Bilaga 16 Kommundepartementet Utdrag av protokollet över konununärenden, hållet inför Hans MajrtKonungen i statsrådet . Närvarande: Statsministern ,ministern för utrikes ärendena , statsråden , ,, , , , , , , ,, , , , , LEIION. Chefen förkommundepartementet, statsrådet , anmäler de frågor som gäller utgifternaför /75 inom kommundepartementets verksamhetsområde och anför. A KOMMUNDEPARTEMENTET M. Nyttanslag (förslag) 3 190 000 Lönekostnader 2 900 000 TUlkommundepartementet fördes ett tiotal handläggare och ett lika stort antalövrig personal över från civUdepartementet. Med stöd av bemyndigande (prop. 1965: 65 s. 19, SU 1965: 105, rskr 1965: 295)har Kungl. Maj:t beslutat inrätta en tjänst för kansliråd i kommun- 3 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 16 Kommundepartementet 6 Tjänsten harinrättats för beredningen av frågor av sek-torövergripande karaktär som intenaturligt hör hemma på någon av sakenheterna. För speciella utredningarberäknar jag . Jag beräknar anslaget till . Jag hemställer, att Kungl. att tUlKommundepartementet för /75 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. Nytt anslag (förslag) 2 200 000 TUl kommundepartementet hänförs bl.a. länsberedningen, utredningen om den kommunala demokratin ochkommunallagsutredningen. Jag beräknar anslaget tUl . Jaghemställer, att Kungl. att tillKommittéer m. m. för /75 anvisa ett reservationsanslag av . Nytt anslag (förslag) 100 000 Jag beräknaranslaget tUl . Jag hemställer, att Kungl. att tillExtra utgifter för /75 anvisa ett reservationsanslag av 100 000kr. 1974:1 Bilaga 16 Kommundepartementet B LÄNSSTYRELSERNA M. Länsstyrelsema, B 2. Lokala skattemyndigheterna och B 3. Rikets 24länsstyrelser svarar för den statiiga förvahningen i länen med uppgift attfrämja resp. läns utveckling och befolkningens bästa samt verka för attstatlig, och landstingskommunal verksamhet samordnas och anpassastill de regionalpolitiska målen. Länsstyrelsemasarbetsuppgifter är mångskiftande och omfattar bl. a. följande områden, nämligenden regionalpohtiska planeringen, plan-ochbyggnadsväsendet, fastighetsregistreringen, naturvården, miljöskyddet,livsmedelskontrollen, den allmänna hälsovården, den sociala omvårdnaden, väg-och trafikväsendet, den civila försvarsberedskapen, brandförsvaret,beskattningsväsendet, uppbördsväsendet, exekutionsväsendet samtfolkbokföringen. har dessutom vissa övervakningsuppgiftergentemot andra statliga länsmyndigheter, kommuner, landstingskommuner samt enskilda och är inom resp. län högsta polismyndighet,överexekutor samt huvudman för priskontorsverksamheten ochhemkonsiUentverksamheten. leds av en styrelse medlandshövdingen som ordförande samt tio andra ledamöter. Landshövdingenär chef för . Som ställföreträdare för landshövdingen fungerar iStockholms län en länsöverdirektör och i övriga län en av avdelningscheferna.Med undantag för i Stockholmslän är länsstyrelserna organiserade med tre avdelningar nämligen planeringsavdelningen, skatteavdelningen ochförvaltningsavdelningen. Dessutom finns en administrativ enhet. Avdelningschefär ett länsråd. i har följande avdelningar:planeringsavdelningen, taxeringsavdelningen, kameral- och uppbördsavdelningen,länsskatterättsavdelningen och förvaltningsavdelningen. Vid alla länsstyrelserutom i finns en länspolischefsexpedition. Enlänsskatterätt och en länsrätt är knutna till . Inom förvaltningsavdelningenfinns kansli för länsskatterätten och länsrätten utom i där länsskatterättsavdelningen utgör kansli förlänsskatterätten. Under lyder i olika avseenden delokala skattemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna, polisväsendet ochcivUförsvaret. 197; 1 Bilaga 16 Kommundepartementet g Antalet anställda hoslänsstyrelserna uppgår till ca 9 000. Riksstatsanslaget på driftbudgeten tillsamtliga länsstyrelser har för innevarande budgetår uppförts med ca 619 milj.kr. De lokala skattemyndigheterna verkstäUermantalsskrivning, upprättar aUmän röstiängd för val till och kommunalröstlängd, tar befattning med taxeringsarbete samt debitering ochuppbörd av skatt m. m., bestämmer pensionsgrundande inkomst samt utövarkontroll över att viss uppgiftsskyldighet inom den allmänna försäkringen fullgörs. ärchefsmyndighet för de lokala skattemyndigheterna i länet. Den lokalaskattemyndighetens verksamhetsområde är fögderiet. Chef för lokalskattemyndighet är en fögderidirektör eller en häradsskrivare. Frågan omarbets- och personalorganisation för lokala skattemyndigheten i Stockholmsfögderi har på uppdrag av Kungl. Maj:t utretts av som den 31oktober lämnade utredning med förslag.Förslaget som remissbehandlats redovisas i det följande. Antaletanställda hos rikets 122 lokala skattemyndigheter uppgår till ca 4 300. Om man bortser frånsärskilt beräknade uppbördsmedel, uppgår medelsanvisningenför innevarande budgetår till över215 milj. kr. Den exekutivaverksamheten avser dels det allmännas fordringar för skatter, böter, allmännaavgifter m. m., dels ärenden som anhängiggörs av enskilda rättsägare. Den förraärendegruppen dominerar. Dessutom är kronofogde skyldig att handlägga ärendenenligt lagen (1970: 741) om StatUg lönegaranti vid konkurs samt att efterlänsstyrelsens förordnande vara överexekutor för särskild förrättning. För den exekutiva verksamhetenär riket indelat i kronofogdedistrikt. 1 varje distrikt finns enkronofogdemyndighet med en kronodirektör el ler kronofogde som chef. Enligt beslut av riksdag (prop. 1972: 1 bU 14, CU 1972: 7, rskr 1972: 70) blev den 1 jiUi 1973 centralmyndighet föradministration av exekutionsväsendet. Frågan om distriktsindelning, arbets- ochpersonalorganisation m. m. inom exekutionsväsendet har utretts avsärskilt tillkallad utredningsman som lämnade betänkande(Ds C 1973: 3) med förslag. Förslaget som remissbehandlas kommer i den mån detberör frågor som bör underställas att redovisas i särskUd propositiontill riksdag. Antalet anställda inom de 81kronofogdedistrikten uppgår till nära 1974:1 Bilaga 16 Kommundepartementet 9 Om man bortserfrån särskilt beräknade uppbördsmedel, uppgår medelsanvisningen förinnevarande budgetår tUl drygt 160 milj. kr. Rikets sexcivilbefälhavare verkar i fred för att totalförsvaret inom resp. civilområdeplanläggs så att det i krig och vid krigsfara kan föras med en enhetiigimiktning samt så att största möjliga försvarseffekt uppnås. Förutom uppgiftenatt samordna viss planläggning har civilbefälhavaren att ledastabstjänstövningar, utbilda eller verka för utbildning av viss personal föruppgifter i krig samt planera för den egna verksamheten i krig och vidkrigsfara. För dessa uppgifter biträdes civilbefälhavarnaav var sitt kansli, vUket är förlagt i anslutning till en länsstyrelse. Civilbefälhavarorganisationenomfattar inemot 40 anställda. Länsstyrelserna har i sina anslagsframställningarredogjort för de be räknade följderna av en nedskärning av anslagen efter tillägg av löne- och prisomräkning. Länsstyrelsernaframhåller att nedskärningen främst skulle påverka anslagen för lönekostnader.Myndigheternas möjligheter att bereda den befintliga personalen fortsattanställning skulle försvåras. Myndigheternasverksamhet är till övervägande del styrd av författningar eller centraltutfärdade föreskrifter. Inskränkningar av myndigheternas verksamhet måstedärför enligt länsstyrelserna drabba initiativverksamheten, främst inom planeringsavdelningarna. På skatteavdelningarnaskulle de beräknade besparingarna på länsstyrelserna inte uppväga de betydandeförluster för statsverket i form av minskade skatteintäkter som skulleuppkomma om insatsen av exempelvis personal för skatte- och taxeringsrevisioner minskade. Förvaltningsavdelningarnas verksamhetär även styrda av faktorer över vilka länsstyrelserna inte råder. En minskadpersonalinsats skulle medföra ökade balanser på dessa avdelningar i en utsträckning som inte är acceptabel. Vissa länsstyrelserhar föreslagit ändringar i ett antal författningar som reglerar myndigheternasverksamhet. Förslagen fordrar bearbetning och ytterligare överväganden. Ett antallänsstyrelser framhåller att det är orealistiskt att nu påkalla en nedskärningav länsstyrelsernas organisation och verksamhet. Den nuvarande organisationenhar fungerat och har i vissa avseenden ännu inte funnitsin slutliga form. Dessutom framhålls att länsstyrelsernas organisationsnämndfortlöpande följer länsstyrelsernas verksamhet och bl. a. föreslår förenklingarav arbetsrutiner m. m. 1974:1 Bilaga 16 Kommundepartementet I fråga om delokala skattemyndigheterna framhålls att en anslagsminskning skulle medförasämre service gentemot de skattskyldiga men även gentemot taxeringsnämnderna,vilket i sin tur kan väntas medföra en lägre kvalitet på taxeringsresultatetoch i vissa fall rättsförluster för skattskyldiga. Vidare skulle kvaliteten påkrediterings- och arbetsgivarkontrollen få sänkas, med i vissa fallskatteförluster för det allmänna som följd. Förkronofogdemyndigheternas del hävdas att en minskning av myndigheternasresurser skuUe resultera i ett sämre indrivningsresultat. Storleken avförlusterna som härigenom skulle drabba bl. a. statsverket är svår att bedöma,men enligt skulle förlusterna inte täckas av utgiftsminskningen. Remissyttranden över länsstyrelsernasanslagsframställningar har avgetts av beträffandelänspolischefsexpeditionerna, och överstyrelsenför ekonomiskt försvar beträffandeförsvarsenheterna, beträffande taxeringsavdelningen,skatteavdelningarna och utskänkningskontrollen samt de lokala skattemyndigheterna,beträffande informationsverksamheten, lantbruksstyrelsen och beträffandelänsveterinärerna, beträffande naturvårdsenheterna,statens pris- och kartellnämnd beträffande priskontoren, konsumentverketbeträffande hemkonsulenterna, statens planverk beträffande planenheterna samtlantmäteristyrelsen beträffande lantmäteri-enheterna. Rikspolisstyrelsenframhåller att innan resultat av länsberedningens arbete föreligger och iavbidan på statsmakternas beslut i fråga om sammanförande avlänspolischefsuppgifter för två eller flera län bör nu inte vidtas sådanaförändringar i den regionala polisorganisationen som är ägnade att föregripa ensamlad bedömning. I fråga om förslag att föra över viss polispersonal tilllänsstyrelserna uttalar rent principiellt att den bestämtavstyrker tillskapandet av en särskUdpolisorganisation, som lyder under annat departement än polisväsendet iövrigt. Civilförsvarsstyrelsenoch överstyrelsen för ekonomiskt försvar tillstyrker begärda tjänster föruppgifter inom skyddsrumskontrollen. Båda myndigheternaföreslår en översyn av organisationen för länsstyrelsernas försvarsenheterpå grund av att personalresurserna anses vara otillräckliga för att genomförade åtgärder som förutsätts i programplan samt att resurserna är ojämnt fördeladelänen emellan. I fråga omcivUbefälhavarkansliernas personalbehov anser överstyrelsen att framfördaförslag om förstärkningar bör tillgodoses i första 1974:1 Bilaga 16 Kommundepartementet 11 hand inom ramen förcivilbefälhavarutredningens förslag samt att framställningen rörande västracivilområdets kansli bör ges högsta prioritet. tUlstyrker atttaxeringsenheterna tUlförs ytterligare tjänster som taxeringsintendenterför uppgifter i samband med fastighetstaxeringoch för processföringen med anledning av den utökade taxerings- ochskattekontrollen, vilken utökning medfört en mycket stor arbetsbelastninginom taxeringsenheterna. Flertalet länsstyrelser föreslås få ytterligare ensådan tjänst var, de tre största länsstyrelserna föreslås få två var. Utöverdenna generella förstärkning tillstyrker verket krav på ökade personalresurserendast i de fall då en klar underbemanning kunnat konstateras. Genom beslut av1973 års rUcsdag (prop. 1973:85, SkU 1973:27, rskr 1973:167) förstärktesskattekontrollen med 100 tjänster. Tjänsterna skallinordnas i länsstyrelserna fr. o. m. /75. Verket lämnar förslagom fördelningen på länsstyrelsema av dessa tjänster och en motsvarandeutbyggnad av antalet biträdestjänster. Verket tillstyrker en fortsatt utbyggnadav taxeringsassistentorganisationen med anledning av övergången tUl bokföringsmässig redovisning förjordbrukare. Viss resursförstärkning förordas vidare av verket på grundav att antalet speciella distrikt för taxering av delägare i fåmansbolag harutökats. Mervärdeskatteenheternahar enligt för små resurser förden materiella granskningen och kontrollen av mervärdeskattedeklarationer särskUt sådana som kan föranleda återbetalning. Verket tillstyrkerdärför att ytterligare tjänster tUlförs mervärdeskatteenheterna. Föruppbördsenheterna och dataenheterna samt utskänkningskontrollen föreslårverket vissa ytterligare tjänster på grund av ökad arbetsvolym. I avvaktan på resultatet av den organisationsundersökningav de lokala skattemyndigheterna som genomförs av riksskatteverkettillstyrker verket viss förstärkning avdessa myndigheter i form av medel för anställning av tillfällig personal. Föratt bemästra arbetsuppgifterna med fastighetstaxeringen 1975 förordarverket vidare ett arbetskraftstillskott om ca 120 årsarbetskrafter. Nämnden församhällsinformation tillstyrker för informationsprojekt som bör bli gemensamma för samtiiga länsstyrelser ca 2,7 milj. kr., förinformationsprojekt hos de olika länsstyrelserna ca 1,1 milj. kr., förberedskap för plötsligt uppkommande informationsbehov ca 0,6 milj. kr. samt förkungörelseannonsering ca 4 milj. kr. Laittbruksstyrelsen och statenslivsmedelsverk finner att länsstyrelser- nai , , och Jiar behov av personalförstärkninginom länsveterinärfunktionen. anser att förstärkning i Kalmaroch är av hög angelägenhetsgrad. Båda verken framhåller vikten avatt erforderlig biträdeshjälp ställs till länsveterinärernas förfogande. 1974:1 Bilaga 16 Kommundepartementet 12 framhåller, att länsstyrelserna saknar erforderliga resurserför tillsynsverksamheten framför allt på miljövårdsområdet. En förstärkning ärsärskilt angelägen i län med starkt industrialiserade områden. Sålunda torde,enligt verket, t. ex. situationen i vara särskilt besvärlig.Länsstyrelserna behöver i första hand förstärkas härför med kvalificeradeprocesstekniker. Vad gäller länsstyrelsemas önskemål om ökade resurser förlaboratorieundersökningar anser verket det angeläget att varje länsstyrelsehar möjlighet att utföra vissa enklare undersökningar. Statens pris-och kartellnämnd anser det vara angeläget att fältorganisationen dimensionerasså att den kan svara mot de krav som den centrala organisationen ställer ochföreslår att länsstyrelsemas priskontor tUlförs 21 nya assistenttjänster. Konsumentverkettillstyrker förstärkning med ytterligare en hemkonsulent i vardera ,, , och och med biträdespersonal iÖstergötiands och lämtiands län. Verket framhåUer att även de län som endasthar en tjänsteman för konsumentärenden torde vara i behov av kapacitetsförstärkningför att kunna hålla en tillfredsställande bevakning på stationeringsorten och ge service till kommunerna samt bedriva enlänsomfattande utbUdnings-och informationsverksamhet. anser att anslagsframställningarna i alltför hög grad inriktas mothögre tjänster och att en inte obetydlig del av dessa kan ersättas medhandläggartjänster i lönegradsskiktet A 1923. tUlstyrker de avlänsstyrelserna begärda tjänsterna rangordnade i fem grupper. Lantmäteristyrelsenframhåller att lantmäteriverksamhetens omfattning i och Malmöhuslän är sådan att behovet av ytterligare en biträdande överlantmätare i resp.län är mycket angeläget. Styrelsen tillstyrker inrättandet av tjänst sombiträdande överlantmätare även i , , och Jämtlandslän, vilka nu saknar sådan tjänst. Därutöver vitsordar styrelsen behovet avvissa omedelbara insatser bl. a. i dels för vissa inledandearbeten avseende arronderingsförbättringar på jord- och skogsbrukets område,dels för nedbringande av arbetsbalansenbeträffande registreringen av nya fastigheter efteräganderättsutredningar. I övrigt vitsordar styrelsen vad länsstyrelserna anförom behovet av medel för arkivutrustning samt för vård av befintliga förrättningsarkiv. Översyn av organisationen hos lokala skattemyndigheten i fögderi Maj:tuppdrog åt att i samarbete medstatskontoret utföra organisationsundersökningar hos Prop.1974:1 Bilaga 16 Kommundepartementet 13 lokalaskattemyndigheterna med syfte att utarbeta förslag om dels organisationsmodellerför lokal skattemyndighet, dels normer som kan läggas till grund för beräkningav personalbehovet vid lokal skattemyndighet, dels detaljerad arbets- ochpersonalorganisation för lokala skattemyndigheten i fögderi. lämnade förslagtUl arbets-och personalorganisation för lokala skattemyndigheten i . Efter remiss har yttranden över förslaget avgetts avlänsstyrelsen i , lokala skattemyndigheten i fögderi,föreningen och . Lokala skattemyndigheten i fögderi äruppbyggd dels efter geografiska indelningsprinciper, dels med vissaspecialistenheter. Myndigheten leds av en fögderidirektör. Det totala antaletanställda vid myndigheten uppgår till cirka 700. Myndigheten består f. n. av tre avdelningar, nämligenkansliavdelningen, bestående av fyra kontor med tillhopa cirka 200 tjänstemän,debiteringsavdelningen, bestående av sju kontor med cirka 390 tjänstemän samtfolkbokföringsavdelningen, bestående av tre kanslier eller expeditioner medcirka 110 tjänstemän. Under en fögderichef och en biträdande fögderichefjämte stab föreslås myndigheten skola organiseras med fem enheter nämligenadministrativ enhet, två skatteadministrativa enheter, arbetsgivarenhet ochfolkbokföringsenhet. Den administrativa verksamhet som enligt förslaget ärgemensam för fögderiet omfattar ekonomiadministration med anslagsbevakning, budgeteringoch arbete för anslagsframställning, personaladministration med rekrytering,bemanningsplanering, personalstatistik, utarbetande av löne-uträkningsunderiagm. m., utbUdningsadministration avseende kursadministration med planering ochbudgetering av myndighetens utbildningsverksamhet, administration avverksamhetsplanering dvs. ledning av enheternas verksamhetsplanering ochuppföljning, materieladministration med planering, inköp och förrådshållning avmyndighetens kontorsmateriel, rationalisering med organisationsfrågor,uppläggning av mtiner, lokal- och utrustningsfrågor, blankettfrågor m. m.,dokumeritadministra-tiv verksamhet omfattande myndighetsregistratur,upplysningsverksamhet, arkiv, maskinskrift, sekreteraruppgifter m. m. samtövrig kontorsservice med budtjänst, posthantering o. d. De nu nämndaadministrativa funktionerna hänförs tUl den administrativa enheten. Tillskatteadministrativa enheterna hänförs i förslaget skatteadmini- 1974:1 Bilaga 16 Kommundepartementet 14 strationenav fysiska personer, av skattskyldiga som tillhör det s. k. gemensammadistriktet och vissa särskilda distrikt samt av utbor, dödsbon,familjestiftelser och juridiska personer. Var och en av de skatteadministrativaenheterna föreslås skola bestå av fem kontor, varav fyra efter geografiskindelning av fögderiet. Arbetsgivarenhetensuppgifter omfattar kontroll och revision av arbetsgivare med avseende på redovisningav skatt och uppgifter för debitering av arbetsgivaravgifter. Folkbokföringsenhetenföreslås skola handha registrering av flyttningar och ändrade persondata meddärav följande åtgärder, utfärdande avpersonbevis och flyttningsbetyg, förande av flyttningsbok, rekvisitionav personnummer m. m. Staben föreslåsskola biträda vid ledningen och samordningen av verksamheten samt handläggabesvärsärenden. En tablå över den föreslagna organisationen tordefå fogas som bUaga 16.1 till statsrådsprotokollet i detta ärende. Personalbehovetuppskattas till 533 fasta tjänster. Dessutom fordras ca 50 årsarbetskrafter som tillfälhg personal för att möta vissa säsongmässigaarbetstoppar. De fasta tjänsterna fördelas meUan de olika enheterna påföljande sätt, fögderUedning och stab 4, skatteadministrativa enheterna ca 330,arbetsgivarenheten ca 60, folkbokföringsenheten ca 90 och administrativaenheten ca 50. I förhållande tUl nuvarande organisation innebär förslaget enreduktion med över 100 tjänster. Den nya organisationen föreslåsskola genomföras helt . föreslår attreduktionen av personalen sker successivt,i huvudsak i takt med den naturliga avgången. Omorganisationen måsteföregås av omfattande förberedelsearbete i vilket ingår bl. a. detaljutformningav skUda administrativa rutiner, lokalplanering samt utbildning av personal. iStockholms län instämmer i stort med vad utredningen föreslagit och framhålleratt förslaget kommer att utgöra en god grund för en rationellarbetsuppläggning. Personalen får allsidigare arbetsuppgifter, vilket bör ökatrivseln, och allmänheten får bättre service om förslaget genomförs. finner dock förslaget om att bUdatvå skatteadministrativa enheter mindre lämpligt. menaratt man därigenom skapar oklarhet i ansvarsfördelningen på chefsplanet ochförsvårar möjligheterna till en jämn arbetsfördelning och personaldispositionsamt åstadkommer risk för svårigheter i den interna kommunikationen meUanfögderiledningen och kontorscheferna. 1974:1 Bilaga 16 Kommundepartementet 15 relsen förordar att de iskatteadministrativa enheterna ingående tio kontoren skall sortera direkt under fögderUedningen och att föreslagen personalför skatteadministrativa enheternas ledning skall föras över tUl staben. För att undvika sammanblandning medlänsstyrelsens taxeringsenheter som av allmänheten uppfattas som skattekontorföreslår att fögderiets kontor benämnes fögderikontor. I fråga ompersonalbehovet anser att arbetsgivarenheten bör tillförasytterligare en högre tjänsteman i arbetsledande ställning. finnerutredningsförslaget med endast en sådan tjänsteman uppenbart otillräckligt. Länsstyrelsenavstyrker att landskanslist-tjänster skall föras över från lokalaskattemyndigheten till . Landskanslisttjänsternaär en nödvändig tUlgång även för fögderierna. understrykeratt den i övrigt inte kan bedöma om den föreslagna tilldelningen av personal ärtillräcklig. Detta får erfarenheterna utvisa. anserdet därför klart att någon anslagsminskning inte kankomma ifråga. finner det tveksamt om tidpunkten förorganisationsändringen är realistisk då frågan om bl.a. lönesättning och tillsättning av tjänsterna kan dra ut . i fögderi förordar att det skatteadministrativaarbetet förs samman till en enda enhet skatteenheten i stället för att delasupp på två skatteadministrativa enheter som utredningen föreslagit. I fråga omarbetsgivarenheten anser myndigheten att den bör tillföras en högre tjänstemani arbetsledande ställning utöver vad som föreslagits. FöreningenSveriges fögderichefer anser förslaget vara väl underbyggt och framhåller attden nya organisationen bör medföra bättre service åt allmänheten och merarationella arbetsformer. Föreningen tillstyrker förslaget i princip och anslutersig helt till förslaget att de skatteadministrativa funktionerna skall delasupp på två enheter. För de arbetsledande uppgifterna inom arbetsgivarenhetenfordras enligt föreningens mening en högre tjänsteman utöver vad somföreslagits. Statstjänstemannaförbundetkonstaterar att utredningen i allt väsentligt beaktat de synpunkter ochförslag som lagts fram av den särskilda kontaktgrupp som utsetts av lokalaskattemyndighetens företagsnämnd. Förbundet framför därför endast vissadetaljsynpunkter beträffande några avsnitt i förslaget. Inom administrativaenheten finner förbundet att företagsnämndsadministrationen, intendenturgruppenoch arkivgruppen bör förstärkas utöver vad utredningen föreslagit. Sammaförhållande gäller enligt förbundet även resurserna för jämkning av B-skatt.Förbundet anser vidare att ledningsfimktionen inom arbetsgivarenheten börförstärkas med en biträdande chef. 1974:1 Bilaga 16 Kommiindepartementet 16 Verksamheten vidlänsstyrelsema, lokala skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna styrstill mycket stor del av efterfrågan från allmänheten på dessa myndigheterstjänster. Länsstyrelsema har i sina anslagsframställningar redovisat följdemaav en anslagsberäkning enligt alternativ 0.