prop · FX03135 · 1974-12-31 00:00:00 — Kungl,Maj:ts proposition nr 1974 Prop. Maj:ts proposition angående vissaorganisationsfrågor m.m. rörande försvaret; given . Maj:l vill härmed, underåberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet över försvarsärenden,föreslå all bifalla de förslag, om vars avlåtande till riksdagenföredragande departementschefen hemställt. 1 propositionen föreslås vissaorganisationsförändringar beträffande myndigheter på lägre regional och lokalnivå inom krigsmakten. Förslagen innebär beträffande armén bl. a. attförsvarsområdesstaberna inom de försvarsområden som ännu inte har berörts avpågående omorganisation integreras med vardera ett fredsförband inomförsvarsområdet. 1 samband därmed förs mobiliseringsverksamhelen samt lednings-och samordningsansvaret för förvaltningstjänsten inom försvarsområdet medvissa undantag över till den sammanslagna myndigheten. I propositionen föreslås också attfredsorganisationen på Golland ändras på så sätt att det mobiliserings- ochförvaltningsansvar som f. n. åvilar cheferna för arméförbanden i försöver till chefen för militärkommando. Vidare föreslås att arménsfredsorganisation i ändras så att trängregementes (T 2:s)kasernetablissement avvecklas och att förbandet samlokaliseras med Skaraborgsregemente (P 4) saml att trängtruppernas kadett- och aspirantskolaomlokaliseras från till . 1 saml Nr 135 Utdrag av protokollet över försvarsärenden hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , . Chefen för försvarsdepartementet,statsrådet , anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övrigaledamöter vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret oeh anför. tillsattesförsvarets fredsorganisationsutredning (FFU) för att bl. a. utreda omfattningenoch arten av lämpliga strukturförändringar i krigsmaktens fredsorganisation. Maj:t åtöverbefälhavaren atl i samråd med FFU och under medverkan avförsvarsgrenscheferna, försvarets centrala förvaltningsmyndigheter samordna pågående och planerade utredningarom krigsmaktens organisation m. m. i lägre regional instans. uppdrog Kungl.Maj:t vidare åt överbefälhavaren att i samråd med försvaretsrationaliseringsinstitut lämna förslag till och vidta de åtgärder som behövsför att /731976/77 minska antalet anställda inomkrigsmakten. 1 uppdraget förutsattes att personalminskningarna skulle ske bl.a. genom att organisationen i lägre regional och lokal instans ändrades. redovisadeöverbefälhavaren bl.a. resultaten av dittills gjorda försök och övervägandenmed anledning av uppdraget rörande organisationen m. m. i lägre regionalinstans. Överbefälhavaren föreslog vidare principer för inriktningen av detfortsatta arbetet och tidsplan för detta arbete. Som bakgrund för sina principiellaöverväganden och förslag anförde överbefälhavaren att nuvarande former förlägre regional ledning inte i och för sig motiverade några genomgripandeförändringar. För att underlätta samverkan med civila myndigheter i regionalinstans borde dock ytterligare samordning av geografiska ansvarsområden m. m.eftersträvas. Med hänsyn till bristen på aktivt befäl i krigsorganisationens ' Utredningsman f. d.landshövdingen intill och därefterriksdagsmannen . stridande förband borde vidare personal fördelas om frånstaber till dessa förband. Beträffande fredsverksamheten borde ökadrationalitet och minskade kostnader eftersträvas. I fredsorganisationen bordedessutom personal fördelas om till förmån för utbildningsverksamheten. Staberpå lägre regional nivå som i fredsorganisationen innehåller del av krigsorganisationenborde därför så långt möjligt organisatoriskt samordnas med fredsförband. Överbefälhavaren föreslog vidarebl. a. att studie- och försöksverksamheten rörande arméns fredsorganisationskulle bedrivas .så att underlag togs fram för att i två etapper med början den1 samordna vissa försvarsområdesstaber och regementen, varvid elvaeller tolv fristående fredsadministrationer skulle kunna avvecklas med åtföljandepersonalminskning. 1 en tredje etapp med början bordeorganisationsförändringar kunna ske inom återstående försvarsområden. De väntadeorganisationsförändringarna på lägre regional och lokal nivå beräknades medföraatl antalet anställda skulle kunna minskas med ca 700 under perioden1972/73-1976/77. Inom armén beräknades dessutom ca 200 militära tjänstemänkunna föras över från mobiliserings-och förvaltningsorganisationen lill främstutbUdningsverksamhet. För att rationaliseringsvinsten skulle kunna uppnås måstedock enligt överbefälhavaren medel ställas tiU förfogandeför att bygga ut förråd m. m. Detta investeringsbehov specificerades närmare isamband med att överbefälhavaren redovisade de åtgärder somkrävs för att uppnå de personalminskningar som förutsattes i Kungl. Maj:tstidigare nämnda beslut . Vid anmälan av prop. 1972:45lämnade min företrädare en redogörelse för de riktlinjer som har meddelats fördet fortsatta utredningsarbetet rörande krigsmaktens organisation i lägreregional instans. Han anförde därvid bl. a. att han allt efiersom resultaten avpågående och planerad studieverksamhet redovisas avsåg att föreslå Kungl. Maj.tatt förelägga förslag beträffande erforderligaorganisationsförändringar. (FöU 1972:15, rskr 1972:184) hade inlenågot att erinra mot delta. 1973:75 föreslog Kungl.Maj:t att bl.a. godkänna vissa förslag avseende omorganisation avmyndigheter inom armén och marinen. Förslagen som skulle genomföras i tvåetapper med början resp. föranledde inte någonerinran från (FÖU 1973:l4,rskr 1973:170). Genom beslut harKungl. Maj.t reviderat sitt uppdrag lill överbefälhavaren att minska antaletanstäUda inom krigsmakten. Beslutet innebär att en neltominskning av antaletanställda inom krigsmakten om minst 3 900 skall genomföras under periodenseptember 1972-seplember 1979 genom organisationsförändringar i bl. a. lägreregional och lokal instans. FFU har överlämnatett delbetänkande (Ds Fö 1974:1) med förslag tiU ändringar avfredsorganisationen på . Överbefälhavaren har i februari1974 lämnat förslag rörande organisation av de lokala och lägre regionalamyndigheterna inom armén. På uppdrag av mig har FFU i mars1974 avgett yttrande över en av chefen för armén upprättadfredsorganisationsplan i de delar den berör fredsorganisationen i . 1974:50 (FöU 1974:25, rskr1974:270) har Kungl. Maj:t föreslagit all godkänna vissa förslagtill organisationsförändringar beträffande flygvapnets myndigheter. Vid anmälanav denna proposition anförde jag bl. a. att jag avsåg föreslå Kungl.Maj:t att förelägga förslag beträffande de organisationsförändringarsom kan föranledas av överbefälhavarens och FFU:s förslag belräffande armén.Jag anhåller nu att få ta upp dessa frågor. Sammanslagning av färsvarsområdesstaber och fredsförbandinom armén m. m. är i militärterrioriellthänseende indelat i 27 försvarsområden vars gränser i princip sammanfaller medlänsgränserna. 1 fred har vissa försvarsområden gemensam chef och stab. Treförsvarsområdesstaber är integrerade med och har gemensam chef medkuslartilleriförsvar. 1973:75, FöU 1973:14, rskr 1973:170)har fattat beslut om omorganisation av armémyndigheterna inom tio avförsvarsområderna. Beslutet innebär bl. a. att rnobiliseringsverksamheten inomförsvarsområdena centraliseras till ett förband inom försvarsområdet. Försvarsområdetsoch förbandets stabs- och förvaltningsorgan integreras och chefen för densammanslagna enheten, försvarsområdesförbandet, ges uppgifter som haråvilat såväl försvarsområdesbefälhavare som regementschef. Förbandschefen fårdessutom ett samordnings- och ledningsansvar för verkställande förvaltninginom försvarsområdet och direkt ansvar för sådan förvaltning inom garnison medmer än ett förband. Dessutom bildas till följd av beslutet ytterligare ettförsvarsområde (fo 17). Följande redovisning avser de organisatoriskaförhållandena inom de försvarsområden som ännu inte har organiserats om. Under vederbörandemilitärbefälhavare skall försvarsområdesbefäl-havare planlägga och ledasamordningen av markbevakning och markförsvar samt annan markoperativverksamhet inom försvarsområdet, planlägga och genomföra mobilisering av dekrigsförband för vilka han är mobiliseringsmyndighet och i övrigt samordnamobiliseringsverksamheten inom försvarsområdet samt förbereda och genomförarepetitionsutbildning med de krigsförband - främst lokalförsvarsförband - somi krig avses bli underställda honom för uppgifter inom försvarsområdet. Detåligger vidare försvarsområdesbefälhavaren att bl. a. samordna krigsmaktensverksamhet inom försvarsområdet, att samordna denna verksamhet med den sombedrivs av övriga myndigheter och institutioner inom totalförsvaret, attplanlägga och genomföra verksamhet rörande taktik, organisation, utrustning ochpersonal som hänger samman med mobiliseringsverksamhet och utbildning som hanleder samt att leda hemvärnet och den frivilliga försvarsverksamheten inomförsvarsområdet. För att lösa dessa uppgifter harförsvarsområdesbefälhavaren till sitt förfogande en försvarsområdesstab(fo-stab) samt resurser för den förvaltning som hänger samman medmobiliseringsansvaret. Stabernas organisation varierar något med hänsyn tillde lokala och operativa förutsättningarna för försvarsområdet. Vid de flestastaber finns 70-90 anställda, varav elt tjugotal militära och civilmilitäratjänstemän. Den lokala ledningsnivån utgörs ifredstid inom armén av chefer för fredsförband (regementen, kårer) ochutbildningsanstalter. fredsförband har som primära uppgifter atl producerakrigsförband, dvs. grundutbilda vämpUktiga, samt att planlägga och genomföramobilisering av de krigsförband, främst brigad- och fördelningsförband, förvilka han är mobUiseringsmyndighel samt att förbereda och genomförarepetitions-utbildning av dessa förband. Med hänsyn härtUl är ett normalförbandorganiserat med stab, grundutbUdningsbataljon(er),repetitionsutbild-ningsförband (del av året) samt en förvaltningsorganisationsom är dimensionerad för att understödja såväl utbUdning som mobiliseringsverksamhet.Beroende på utbildningsomfång och mobiliseringsansvar m. m. varierar förbandensdetaljorganisation sinsemeUan. Antalet tjänster vid ett genomsnittsförband kanuppgå till ca 200 militära och ca 150 civila. Av de militära tjänsterna ingåretl 30-tal i stabs- och förvaltningsorganisationen. förförsvarsområdesstab och för fredsförband framgår av en sammanställning somtorde få fogas till statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Överbefälhavarens förslag bygger påförslag som på uppdrag av honom har utarbetats av chefen för armén. Sombakgrund till sina förslag anför överbefälhavaren att de bedömningar avstrategisk och operativ natur som har legal tUl grund för utformningen av vårnuvarande ledningsorganisation i huvudsak alltjämt gäller. Organisationenmåste även i fortsättningen utformas så att övergången från freds- tUl krigsförhållandenblir enkel och säker vid såväl staber som förband. Chefer med staber på lägreregional nivå bör enligt överbefälhavarens mening så långt resurserna medgertiU del finnas organiserade i fred och därvid i enlighel med Kungl. Maj:tsdirektiv organisatoriskt samordnas med fredsförband för att uppnå minskadekostnader för fredsorganisationen. Beträffandemobiliseringsverksamheten och därmed sammanhängande förvaltning pekaröverbefälhavaren på atl ett utpräglat värnpliktsförsvar för atl fylla sinfunktion som en verksam komponent i en fredsbevarande säkerhetspolitik kräveratt omvärlden har tiUtro till dess förmåga att även under svåra förhållanden genomföramobilisering enligt uppgjorda planer. För detta krävs bl. a. att etttillräckligt antal mobiliseringsmyndigheter finns organiserade i fredstid. Vidbrist på ledningsresurser bör enligt överbefälhavarens mening , ,och östra prioriteras före övriga områden. Efter dessa allmänna synpunkter gåröverbefälhavaren över till sina förslag avseende den framtida organisationeninom de försvarsområden som inte har berörts av tidigare etapper i nu aktuellomorganisation men avses bli omorganiserade med början . Med deavsteg som enligt hans mening är nödvändiga av operativa skäl, byggeröverbefälhavaren därvid på de organisatoriska principer som har tUlämpatsunder föregående etapper av omorganisationen av armé myndigheter i lägreregional och lokal instans. Inom de delar av Södra militärområdet som ännu intehar berörls av omorganisationen, nämligen och , anser överbefälhavarenatt det med hänsyn tiU utsatta läge förutom staberna för Malmöförsvarsområde (fo 11) och försvarsområde (fo 14) ifortsättningen bör finnas ett tredje ledningsorgan som är delvis organiserat ifred och har kapacitet att i ett tidigt skede efter förstärkning leda rörligstrid med främst pansarbrigader. Detta tredje ledningsorgan bör enliglöverbefälhavarens mening vara en fördelningsstab som organisatoriskt knyts tUlelt fredsförband. Personal som ingår i den i fred uppsatta delen av stabenförutsätts tjänstgöra i förbandets utbUdningsorganisation. I finns f. n. åtta mobUiseringsmyndigheter urarmén. Från operativ synpunkt och med hänsyn till fredsekonomiska faktoreranser överbefälhavaren sig kunna acceptera att antalet mobiliseringsmyndigheterför arméförband i minskas lill tre. Mot bakgrund av dessa överväganden föreslåröverbefälhavaren att Södra skånska regementet (P 7) i /Revtngehed blirförsvarsområdesförband i fo 11 varvid nuvarande försvarsområdesslab i Malmökan utgå Det återstående förbandet inom försvarsområdet, Skånska luftvärnsregementet(Lv 4) i , föreslås bli utbUdningsförband utan mobiliseringsansvar ochbör hänvisas till P 7 för viss verkställande förvaltning. Överbefälhavaren anser vidare att Lv 4 och detfredsorganiserade ledningsorganet för bevakningsområde börsamordnas så långl det är praktiskt. Inom fo 14 bör enligt överbefälhavarens meningNorra skånska regementet (P 6) i bU försvarsområdesförband medanWen-des artilleriregemente (A 3) i blir utbildningsförband utanmobUiseringsansvar och hänvisas tUl P 6 för verkställande förvaltning. Det tredje brigadproducerande förbandet i ,Skånska dragonregementet (P 2) i , föreslås av operativa skäl få enorganisation som innehåller en fredsorganiserad stomme tiU fördelningsstab. P2 bör enligl överbefälhavaren ges mobiliseringsansvar för vissa pansar- ochetappförband m. m. Skånska trängregementet (T 4) i bör enligtöverbefälhavaren organiseras som utbildningsförband utan mobiliseringsansvaroch hänvisas till P 2 för verkställande förvaltning. Överbefälhavaren föreslär inga förändringarbeträffande organisationen för ledning av försvarsområde (fo 15) somf. n. har gemensam stab och förvaltning med Blekinge kustartilleriförsvar (BK). Inom Västra militärområdet har myndigheterna inomSkövde försvarsområde (fo 35) organiserats om med början . Medbörjan föreslås armémyndigheterna inom och samtHallands försvarsområde (fo 32/31) och försvarsområde (fo 34) bliomorganiserade. Fo 32/31 har f.n. gemensam stab och förvaltning med Göteborgskustartilleriförsvar (GbK). Överbefälhavaren anser att fo 31 :s knytning tUlGbK/fo 32 bör upphöra och att försvarsområdet i stället bör ledas från Hallandsregemente (1 16) i varvid större överensstämmelse mellan freds- ochkrigsorganisation uppnås. 1 16 blir därmed försvarsområdesförband och bör gesen organisation som är anpassad till försvarsområdets storlek och uppgifter.För att säkerställa sambandet mellan brigadproduktion och mobiliseringsansvarbör enligt överbefälhavarens mening (1 17) i Uddevallabehålla fackmässigt mobiliseringsansvar för i första hand de brigader somutbildas vid regementet. För att rationellt utnyttja den ledningskapacitet somdärvid måste finnas vid 1 17 bör mobiliseringsansvaret utsträckas tUl attomfatta även förband inom norra delen av försvarsområde (fo 34).Vidare bör samverkan inom förvaltningssektorn så långt det är lämpligt äga rummellan enheter i norra och 1 17. Det återstående arméförbandet inomfo 32, luftvärnsregemente (Lv 6) i , bör organiseras somutbildningsförband utan mobiliseringsansvar och hänvisas till GbK/fo 32 förviss verkställande förvaltning. Beträffande fo 34 föreslåröverbefälhavaren att (115) i blir försvarsområdesförbandvarvid nuvarande försvarsområdesstab i kan utgå. Inom Östra militärområdet harLinköpings (fo 41), (fo 44) och (fo 46) försvarsområdenännu inte berörts av den nu aktuella omorganisationen. Fo 46 har f. n. gemensamstab och förvaltning med Stockholms kustarlilleriförsvar (SK). Beträffande fo41 föreslåröverbefälhavaren att Livgrenadjärregemen-tet (1 4) i integreras medförsvarsområdesstaben där och att övriga förband i , (A 1) och (T 1), organiseras som utbildningsförband utanmobiliseringsansvar och i förvaltningshänseende hänvisas tUl 1 4. Inom fo 44 är enligtöverbefälhavaren de territoriella problemen större än i övriga försvarsområden.Bl. a. kräver riksledningens skydd, kuppför-svarsproblematiken och frågorrörande utrymning omfattande arbetsinsatser och förberedelser i fred.Beredskapskrav och etl stort kontaktbehov med civila myndigheter ochinstitutioner motiverar att försvarsområdets ledningsorgan är lokaliserade tiUStockholms centrala delar. Överbefälhavaren anser vidare alt förutsättningenför att försvarsområdesbefälhavaren i fo 44 effektivt skall kunna ledakuppförsvar är all han även direkt leder mobiliseringen av de stridskrafter somi första hand avses bli insatta i Stockholmsområdet.Försvarsområdesbefälhavaren i fo 44 bör aUtså enligl överbefälhavaren även ifortsättningen vara mobiliseringsmyndighet. För att minska antaletadministrationer bör därvid staben för fo 44 integreras med Livgardesskvadronenmed stabskompani (Kl). För att uppnå större rationalitet imobiliseringsverksamheten föreslår överbefälhavaren vidare att den styrka somfo 44 f. n. mobiliserar ökas och att det mobiliseringsansvar som f. n. åvUarSvea livgarde (1 1) i , (Lv 3) iNorrtälje och (1) i fördelas på andramobiliseringsmyndigheter. 1 1, Lv 3 och 1 organiseras därvid som utbildningsförband och hänvisas tillförsvarsområdesförbandet K 1 för viss verkställande förvaltning. Med hänvisningtiU sin principiella inställning att gränserna för försvarsområde och län istort bör stämma överens föreslår överbefälhavaren vidare att fo 46 och SKskiljs och att fo 46 i fred och krig uppgår i fo 44. SK avses dock behållanuvarande mobiliseringsansvar. Inom Bergslagens militärområdeåterstår att omorganisera myndigheterna inom försvarsområde (fo 51).Överbefälhavaren föreslår att staben för fo 51 integreras med Livregementetsgrenadjärer (1 3). Nedre militärområde har isin helhet omfattats av lidigare omorganisationsförslag. Inom Övre militärområdeåterstår att omorganisera de armémyndigheter som ligger inom Bodens samtJokkmokks (fo 63/65), (fo 66) samt (fo 67) försvarsområden. På grund av det behov avledningsberedskap i fred och mobiliseringssäkerhet som av strategiska ochoperativa skäl bör tillgodoses i är det enligt överbefälhavarennödvändigt att det utöver försvarsområdesstaben för fo 63/65 i redan ifred finns två delvis krigsorganiserade staber med kapacitet att ledamarkstridsförband inom området. Överbefälhavaren anser därför att det även ifortsättningen bör finnas en stab i oeh en i Kaäx och att dessa staberskall ha kapacitet atl i krig leda underställda förband på det sätt som gällerför rörliga staber pä denna nivå. Staben för fo 66 i och arménsjägarskola bildar i praktiken redan ett försvarsområdesförband ochöverbefälhavaren föreslär därför att myndighetens inre organisation, med demodifieringar som utbildningskontingentens storlek föranleder, anpassas tillden som tillämpas vid övriga arméförband av denna typ. För att säkerställaledningen av mobilisering inom försvarsområdet med dess speciella karaktär börförbandet vara mobiliseringsmyndighet. För att säkerställa ledningen avmobilisering och strid inom fo 67 bör även försvarsområdesstaben i . Stabens organisation bör anpassas till den som gällerför stabsdelen vid försvarsområdesförband. Beträffande fo 63/65 föreslåröverbefälhavaren att fo 65 ulgår i fred och krig och inordnas i fo 63. Medhänsyn till de starka bindningarna till fasta artilleriförband och övrigaförsvarsåtgärder av stor betydelse finner han del vidare lämpligt att Bodensartilleriregemente (A 8) blir försvarsområdesförband inom fo 63. Beträffande antaletmobiliseringsmyndigheter inom fo 63 anför överbefälhavaren att en minskningfrån nuvarande sex till en skulle medföra alt mobiliseringssäkerhelen bliralltför låg med hänsyn till de särskilda krav som måste ställas inom detlaområde. Härtill kommer den omfattande förvaltningen inom Bodens garnison. Överbefälhavarenföreslår därför att förutom A 8 även (I 19) blir mobiliseringsmyndighet.Härigenom säkerställs också sammanhanget mellan ansvaret för brigadproduktionoch mobilisering samt krigsförbandens krigs- uppgifter i gränsområdet. Inom Bodens garnison bör förövrigt enligt överbefälhavarens mening en långt driven samordning ske på såsätt att Bodens ingenjörkår (3) och arméns helikopterskola (HkpS) iförvall-ningshänseende hänvisas till A 8 medan signalbataljon (S 3)hänvisas till I 19. HkpS bör dock även fortsättningsvis beträffandeflygmateriel i vissa sammanhang hänvisas till flygflottilj (F 21) iLuleå. pansarbalaljon (P 5) bör enligt överbefälhavaren ingå sombataljon 1119. 3 och S 3 organiseras härvid om till utbildningsförbandutan mobiliseringsansvar. luftvärnskår (Lv 7) föreslåsbli omorganiserad lill utbildningsförband utan mobiliseringsansvar ochhänvisas till A 8 för viss verkställande förvaltning. Sammanfattningsvis innebäröverbefälhavarens förslag att försvarsområdesstaberna i och Vänersborgdras in varvid stabernas tidigare ledningsfunktioner utövas från resp.Borås. Inom övriga försvarsområden som är aktuella liggerförsvarsområdesstaberna inom samma ort som de förband staberna föreslås bliintegrerade med. Överbefälhavaren redovisarslutligen sin grundsyn belräffande en framtida, mera genomgripande samordningav krigsmaktens resurser och anmäler att han senare kommer att lägga framförslag om samordning av resurser inom garnison med förband ur olikaförsvarsgrenar. har överbefälhavarenredovisat en av chefen för armén utarbetad preliminär bedömning av denpersonalminskning som kan uppnås inom armén när redan beslutade och nuföreslagna organisationsförändringar i lägre regional och lokal instans heltgenomförts. Av redovisningen framgår att antalet civilanställda beräknas kunnaminskas med ca 700 som en direkt följd av omorganisationen och att behovet avextra anställd personal dessutom kan minskas med 400-500 anställda genom s. k.vardagsrationalisering och ambilionssänkningar. Dessutom beräknasutbildningsverksamheten kunna tillföras ca 290 militära och civilmilitäratjänstemän som har varit sysselsatta inom stabs-ochförvaltningsorganisationen. Chefens för armén synpunkter Från sina utgångspunkter hävdarchefen för armén i sitt förslag lill överbefälhavaren i vissa stycken en annanmening än den som överbefälhavaren har redovisat. Sålunda anser arméchefen medhänsyn till bl. a. den samverkan som behövs med t. ex. och detmarina bevakningsområdet i att Lv 4 i bör ges försteg framför P 7vid valet av försvarsområdesförband inom fo 11. Vidare bör enligt honom antaletmobiliseringsmyndigheler i av fredsekonomiska skäl begränsas till två.Ett alternativ med tre mobiliseringsmyndigheter, som enligl arméchefen bordeinnebära atl förutom försvarsområdesförbandet Lv 4 även P 7 ges mobiliseringsansvarinom fo 11, skulle medföra att fredsorganisationen blir mer än I milj. kr.dyrare för år. Chefen för armén förslår dessutomändrade benämningar för vissa av de myndigheter som berörs av omorganisationen.Livgardesskvadronen (Kl) föreslås efter integration med staben för fo 44 fånamnet Livgardets dragoner. Arméns jägarskola föreslås efter integration medstaben för fo 66 få namnet (1 22). Vidare föreslås attLuleå luftvärnskår (Lv 7) och Bodens ingenjörkår (3) i fortsättningen skaUbenämnas regementen. Chefen för armén har vidareutarbetat förslag till detaljorganisation för de myndigheter som omfattas avöverbefälhavarens förslag. Han har därvid utgått från de principer somriksdagen (prop.