prop · FX0377 · 1974-12-31 00:00:00 — Sådant tillstånd far beviljas endast om anledning förekommer tilländring i tingsrättens avgörande eller på vissa i övrigt angivna grunder, som iväsentliga avseenden överensstämmer med dem som gäller för prövning i högstadomstolen. Frågan om prövningstillstånd skall meddelas avgörs sedanskriftväxlingen avslutats i hovrätten. Vid behandling av sådan fråga ärhovrätten domför med två ledamöter. Om en av ledamöterna vill beviljaprövningstillstånd, gäller hans mening som hovrättens beslut. Mot hovrättsbeslut att meddela prövningstillstånd får talan inte föras, I övrigt gällerbeträrfiinde rättegången i hovrätt, att handläggningen i princip skall varaskriftlig. Undantag gäller endast om det i ett vädjat mål föreligger .särskildaskäl att sammanträde hålls. Beträffande sådant sammanträde tillämpas i huvudsak.samma bestämmelser som för sammanträde i tingsrätt. 2,3Rättegången i arbetsdomstolen EnliglLAD skall för hela riket finnas en arbetsdomstol, som härtill uppgift att taupp och avgöra mål om kollektivavtal samt vissa andra mål enligt vad somföreskrivs i särskild lagstiftning, ADär en i förhållande till den allmänna domstolsorganisationen fristående domstolför vissa arbetstvister. Den är - med vi,sst undantag som senare skall beröras- både första och sista instans i de mål som hör under denna domstol, I dessamål utgör AD exklusivt forum. Allmän domstol får inte ta upp ett sådant målutan är skyldig att självmant visa målet från sig. Parterna har inte möjlighetatt avtala om att AD skall vara behörig domstol även för andra mål än despecialmål som hör under denna domstol. 2,3,1Arbetsdomstolens sammansättning FörAD gäller särskilda regler om dess sammansättning vilka ger AD en särprägelgentemot fiertalet övriga dömande organ. Dessa regler bygger på tanken att ADgenom att parterna på arbetsmarknaden bereds representation i domstolen skallfå den sakkunskap som behövs om förhållandena på arbetsmarknaden och derättsuppfattningar som utbildats på detta område, .\Dbestår av ordförande och åtta ledamöter. Äv ledamöterna skall två varasärskilda ledamöter, en för mål där offentlig arbetsgivare (dvs, staten ellerarbetsgivare som avses i kommunaltjänstemannalagen) är part och en förtjänstemannamål. Endast ordföranden är heltid.sanställd vid AD, medanledamöterna innehar sitt uppdrag vid sidan av sin civila gärning. För varjeledamot skall finnas ersättare. Såväl ordföranden som ledamöter och ersättarelörordnas av Kungl, Maj:t, Vid förfall for ledamot och ersättare kan ordförandentillkalla annan lämplig person i stället (s, k, tillfällig ersättare). Ordförandenoch två ledamöter skall representera det neutrala inslaget i domstolen och lårinte företräda arbetsgivar- eller arbetstagarintressen. De lörordnas för visstid. Ordföranden och en av dessa ledamöter, som förordnas att vara viceordförande, skall ha domarkompetens och vara erfarna i domarvärv. Den andreledamöten skall ha särskild insikt och erfarenhet i arbetsförhållanden ochdärmed förbundna avtalsfrägor. För vardera av de nämnda ledamöterna skallfinnas två ersättare, som uppfyller de behörighetsvillkor som föreskrivits förledamoten. Övrigasex ledamöter och tre ersättare för varje ledamot förordnas i sänderefter förslag av vissa av huvudorganisationerna på arbetsmarknaden. Dessaledamöter och ersättare, som skall ha erfarenhet och kunnighet iarbetsförhållanden, är inte att betrakta som intresserepresentanter i egentligmening utan har ställning som domare. Två ledamöter och sex er.sättare för demförordnas efter förslag av de svenska arbetsgivareföreningarnas förtroenderåd.Lika många ledamöter och ersättare förordnas efter förslag av LO, De tvåsärskilda ledamöterna och deras ersättare utses efter Vid förordnande av den särskilde ledamoten för mål däroffentlig arbetsgivare är part och av de tre ersättarna för denne ledamot skalliakttas, att minst två utses efter förslag av kommunförbund. De övriga tvåanses företräda staten som arbetsgivare. Den särskilde ledamoten förtjänstemannamål och två ersättare för honom utses efter förslag av TCO, Denåterstående ersättaren för denne ledamot utses efter förslag av annanhuvudorganisation för tjänstemän, som inte är ansluten till LO. F. n. utses denneersättare av , ADär domför med ordförande och fyra ledamöter. Som regel brukar dock ordförandenoch sex ledamöter sitta i domstolen. Av de ledamöter som företräderarbetsgivar- eller arbetstagarsidan skall lika många närvara för varje sida. 1förekommande fall skall särskild ledamot inträda i stället för en avledamöterna på arbetsgivar- eller arbetstagarsidan. 1 vissa fall är AD domföräven med färre ledamöter än som sagts. Besiktning på arbetsplats ellerannan sådan förrättning får nämligen verkställas av ordföranden och tvåledamöter, en för arbetsgivarsidan och en för arbetstagarsidan. Vidare kanordföranden ensam ombesörja handläggning som inte sker vid huvudförhandlingeller sådan förrättning som nämnts. Detta gäller dock inte om handläggningeninnefattar avvisande av mål. Sådant beslut skall alltid fattas av AD i reguljärsammansättning, Tillde mål om kollektivavtal som skall tas upp och avgöras av AD hänförs enligt 11ii LAD mål, vari tvisten gäller I) kollektivavtals giltighet, bestånd ellerrätta innebörd, 2) frågan huruvida visst förfarande strider mot kollektivavtaleller mot föreskrift i kolleklivavtalslagen, eller 3) påföljd av förfarandesom påstås strida mot kollektivavtal eller nämnda lag. Föratt AD skall vara behörig att prova en kollektivavtalstvist krävs i princip atttvisten angår ett kollektivavtal som är bindande mellan parterna enligtkollektivavtalslagens regler. Enligt dessa regler kan kollektivavtal ingåsendast mellan arbetsgivare eller förening av arbetsgivare, å ena sidan, ochfackförening eller liknande förening, å andra sidan. De avtalsslutande parternakan givetvis alltid vända sig till AD med en tvist om avtalet. Enligtkollektivavtalslagen är emellertid ett kollektivavtal bindande inte endast förde parter som ingått avtalet utan även för medlemmar eller förutvarandemedlemmar i en avtalsslutande organisation. Detta innebär att även tvistermellan arbetsgivare och arbetstagare om ett för dem bindande kollektivavtal,vilket reglerar anställningsförhållandet mellan dem, skall prövas av AD, Entvist om innehållet i ett kollektivavtal kan uppstå även i vissa fall närarbetsgivaren eller arbetstagaren inte är bundna av detta avtal. Om enarbetstagare, som inte är medlem i en avtalsslutande organisation, sysselsättspå en arbetsplats där kollektivavtal gäller, anses ofta kollektivavtaletsvillkor ingå som ett led i arbetstagarens anställningsavtal, om inte annatsärskilt överenskommitsmellan arbetsgivaren och arbetstagaren. Vidare kan en arbetsgivare, som inteär bunden av kollektivavtal, ha utfäst sig gentemot sina anställda att tillämpabestämmelserna i det för branschen gällande kollektivavtalet utan att hanträffat någon särskild överenskommelse med arbetstagarnas organisation omdetta. 1 båda dessa fall kan det för tvistens avgörande vara nödvändigt attingå i prövning av det ifrågavarande kollektivavtalet. Så kan även vara falletmed tvister som hänför sig till tid då s. k. avtalslösl tillstånd råder. 1inget av de nämnda fallen är AD behörig, utan tvisten skall i stället prövas avallmän domstol. äD:s behörighetatt pröva tvister mellan kollektivavtalsbundna parter är vidare beroende av attdet anspråk som tvisten gäller grundas på ett kollektivavtal eller påkollektivavtalslagen. På grund härav kan det inträffa att vissa krav i ettkollektivavtalsreglerat anställningsförhållande skall framställas vid AD,medan andra krav i delta anställningsförhållande måsle väckas vid allmändomstol. AD har emellertid i några fall ansett sig kunna pröva även ickekolleklivavtalsgrundande anspråk, när dessa framställts i en tvist som i övrigtgrundats på kollektivavtal. Slutligenkrävs för AD:s behörighet att pröva en kollektivavtalstvist, att det anspråksom målet gäller är tvistigt mellan parterna. Ostridiga krav skall alltså intehandläggas vid AD utan vid allmän domstol. Denna begränsning i AD:s behörighettorde dock gälla endast beträffande sådana krav som uppkommit i enskildaanställningsförhållanden. Beträffande andra krav torde AD vara behörig, även omtvist inte föreligger i målet. För att AD skall vara behörig fordras i övrigtinte bara att kravet är tvistigt, utan som förut nämnts krävs även atttvistefrågan hänför sig till ett kollektivavtal. Även om ett på kollektivavtalgrundat anspråk är tvistigt hör målet inte under AD, om de invändningar somframställs mot anspråket inte har samband med kollektivavtalet utan t. ex. gårul på att anspråket är preskriberat enligt vanliga regler omfordringspreskription eller att betalning har skett. Denna regel lider dock eninskränkning såtillvida som AD är behörig även när tvisten inte gäller hurkollektivavtalet skall tolkas eller tillämpas utan avser frågan om vissafaktiska omständigheter föreligger som gör att kollektivavtalets bestämmelseri visst hänseende blir tillämpliga. Tvisten gäller exempelvis frågan om enarbetstagare varit berusad i arbetet och på grund härav kunnat sägas upp enligten bestämmelse därom i kollektivavtalet. Vidare är AD enligt lagen (1970:215)om arbetsgivares kvittningsrätt behörig alt pröva tvister om arbetsgivares rätttill kvittning mot arbetstagares lön, om anställningsavtalet i något hänseenderegleras av kollektivavtal. 1 detta fall är AD alltså behörig även omtvistefrågan inte hänför sig till kollektivavtalet. Utöverde kollektivavtalstvister som nämns i 11 ii LAD är AD behörig att ta upp ochavgöra tvister, som gäller tillämpningen av vissa lagar beträffandearbetstagare vars anställningsförhållande regleras av kollektivavtal. Till delagar som är av denna karaktär hör lagen (1939:727) om förbud mot arbetstagaresavskedande med anledning av värnpliktstjänstgöring m. m,, lagen (1945:844) omförbud mot arbetstagares avskedande i anledning av äktenskap eller havandeskapm. m., lagen (1963:114) om semester saml lagen (1972:650) om rätt till ledighetoch lön vid dellagande i svenskundervisning för invandrare. Frånsett altforumregeln i dessa lagar avser endast krav som grundas på lagarna och inte påkollektivavtal skiljer sig denna forumregel från behörighetsregeln i 11 § LADpå två sätl. Dels behöver anspråket inte vara tvistigt, utan även ostridigakrav kan enligt forumregeln prövas av AD. Dels saknar beskaffenheten avsvarandens invändningar betydelse för forumfrågan. Baraanställningsförhållandet regleras av kollektivavtal är AD enligt dessa lagarbehörig. Om kollektivavtalet innehåller beslämmelser i ämnen som regleras avsådan lag, t. ex. beträffande semester, har AD:s behörighet i domstolenspraxis emellertid avgjorts enligt 11 § LAD och inte enligt forumbestämmelsen iden särskilda lagen. Så har skett också då kollektivavtalet endast innehålliten allmän hänvisning till bestämmelserna i sådan lag. Även då har fråganansetts reglerad av kollektivavtal. 1 dessa fall krävs alltså för AD:sbehörighet att anspråket är tvistigt och att tvistefrågan hänför sig tillkollektivavtalet. Enligtandra lagar ankommer det på AD alt ta upp och avgöra vissa mål oavsett om ettkollektivavtalsreglerat anställningsförhållande föreligger eller inte. Sålundaskall AD enligt lagen (1936:506) om förenings- och förhandlingsrätt döma i målsom avser tillämpningen av denna lag. AD är även behörig domstol i mål motarbetsgivare, som i strid mot arbetarskyddslagen (1949:1) eller lagen (1974:13)om vissa anställningsfrämjande åtgärder har hindrat skyddsombud ellerföreträdare enligt sistnämnda lag att fullgöra sina uppgifter eller som pågrund av denna deras verk,samhet försämrat deras anställningsvillkor ellerskilt dem från deras anställning, AD skall vidare ta upp och avgöra mål omskadestånd enligt 16 ii statstjänstemannalagen (1965;274)och 4 iikommunaltjänstemannalagen (1965:275). I de nu nämnda fallen saknar detbetydelse om tvisten rör en oorganiserad arbetstagare eller inte. Till skillnadhärifrån skall tvister om tillämpningen av lagen (1974:12) om anställningsskyddalllid prövas av allmän domstol, om tvisten rör en oorganiserad arbetstagare, 1övrigt skall emellertid tvister om tillämpningen av denna lag prövas av AD,även om anställningsförhållandet inte regleras av kollektivavtal. Slutligenkan nämnas att AD enligt lagen om förenings- och förhandlingsrätt samt lagen(1920:245) om medling i arbetstvister kan få till uppgift att förelägga partvid vite att fullgöra förhandlingsskyldighet eller andra i samband därmedhörande skyldigheter. 1samtliga fall som har genomgåtts är AD första och enda domstol. I ettsärskilt lall skall AD emellertid tjänstgöra som fullföljdsinstans. Enligtlagen (1969:93) om begränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt har ADnämligen att pröva besvär över central förvaltningsmyndighets beslut rörandetillämpningen av denna lag. 2,3.3Övriga process/örutsättningar Utöverkravet att AD skall vara behörig enligt de bestämmelser som genomgåtts iföregående avsnitt gäller vissa ytteriigare förutsättningar för rätten attväcka talan vid AD. Fastställelsetalanhar stor betydelse på det område som omfattas av ÄD:s behörighet, eftersom ÄD:savgöranden i allmänhet har prejudicerande betydelse. Sådan talan är ocksåvanligt förekommande vid AD, För rätten att föra fastställelsetalan vid allmändomstol gäller särskilda begränsningar enligt RB. Inte heller vid AD fårfastställelsetalan enligl LAD föras i obegränsad omfattning. Om det inte är avavsevärd betydelse för käranden att sådan talan prövas, kan talan nämligenavvisas av AD. Beträffande rätten attföra talan vid AD gäller vidare regler som ger organisationerna påarbetsmarknaden en dominerande ställning. Sålunda får förening som slutit kollektivavtalväcka och utföra talan för sina medlemmar utan särskild fullmakt från derassida. Enskild medlem far inte själv väcka talan, om han inte kan visa attföreningen undandrar sig att tala på hans vägnar. Om någon vill föra talan motmedlem av förening, som slutit kollektivavtal, måste även föreningen stämmasin. Föreningen kan därvid utföra medlemriiens talan om denne inte själv gördet. För rätten att få enkollektivavtalstvisl prövad av AD gäller som huvudregel det ytterligarevillkoret, att förhandlingsskyldighet som kan ha föreskrivits i kollektivavtalmåste ha uppfyllts. De flesta kollektivavtal innehåller eller hänvisar tillbestämmelser om viss förhandlingsordning som skall ha iakttagits innan part fårpåkalla avgörande av AD, I regel föreskrivs att tvisten först skall ha prövatsvid lokala förhandlingar mellan de av frågan berörda parterna på arbetsplatsenunder medverkan av den lokala arbetstagarorganisationen och därefter ha blivitföremål för centrala förhandlingar mellan arbetsgivar- ocharbetstagarförbunden. På grund av dessa regler kommer AD i själva verket oftaatt inta ställning som tredje instans och behöver endast undantagsvis handläggakollektivavtalstvister som inte är ordentligt förberedda. Ett undanlag frånkravel, alt förhandlingsskyldighet som kan ha föreskrivits i kollektivavtalskall ha fullgjorts innan talan får väckas vid AD, gäller om det inte beror påkäranden att förhandlingarna inte har blivit slutförda. Av AD:s praxis framgårvidare att tvist huruvida pågående stridsåtgärd är olovlig eller inte fårväckas vid AD utan hinder av att förhandlingar rörande denna fråga inte har ägtrum. Det nämnda kravet gäller inte heller vid tvisterom tillämpningen av delagar som AD utöver kollektivavtalstvister har att pröva, såvida inte delagreglerade frågorna kan anses vara reglerade även genom kollektivavtal(exempelvis genom en hänvisning i kollektivavtalet till dessa lagar). 2,3.4Förfarandet vid arbetsdomstolen Reglernaom förfarandet vid AD utgår från bestämmelserna i om rättegången i tingsrätti dispositiva tvistemål, I vissa hänseenden har emellertid avvikelserforeskrivits, vilka har föranletts av AD:s ställning som specialdomstol och avatt domstolen på grund av sin sammansättning har behov av friare arbetsformerän de allmänna domstolarna. Liksomgäller vid de allmänna domstolarna skall den som vill väcka talan vid AD göraskriftlig ansökan om stämning på motparten. Stämningsansökan skall innehållauppgift om grunderna för käromålet och det yrkande som käranden framställer.Förekommer inte anledning att avvisa stämningsansökan, skall AD utlärdastämning på svaranden att svara på käromålet. Utfärdasstämning, skall förberedelse i målet äga rum. Förberedelsen vid AD skall varaskriftlig, om inte domstolen anser att muntlig förberedelse är lämpligare ochatt part kan inställa sig utan oskälig kostnad eller synnerlig olägenhet.Förberedelsen handläggs av AD:s ordförande. Enligt de domförhetsregler somgäller för AD kan denne inte ensam avgöra målet (se avsnitt 2,3.1). Dettainnebär att målet inte - som vid allmän domstol - kan avgöras underförberedelsen när talan medges eller efterges. Förlikning som ingås underförberedelsen kan därvid inte heller stadfästas av domstolen genom dom. Vidarelämnar domförhetsreglerna inget utrymme för förenklad huvudförhandling iomedelbar eller nära anslutning till förberedelsen. Sedanförberedelsen avslutats, skall parterna kallas till huvudförhandling.Huvudförhandlingen får pågå så länge som behövs för att målet skall kunnaavgöras. Ny huvudförhandling behöver alltså inte hållas, även om det skulleföreligga längre uppskov i huvudförhandlingen än som är tillåtet enligt RB,Liksom vid allmän domstol skall i princip allt processmaterial redovisas vidhuvudförhandlingen, AD har dock möjlighet att grunda sin dom även på annatmaterial än som har lagts fram vid huvudförhandlingen. Vidare kan ADföranstalta om bevisning i vidsträcktare omfattning än som är medgivet lör deallmänna domstolarnas del. AD kan vid behov självmant meddela toreläggande omföreteende av skriftligt bevis. AD har även rätt att självmant inkalla vittnesom inte förut har hörts på parts begäran om det är påkallat med hänsyn tillavgörandets betydelse utöver målet. Beträffandeparts skyldighet att inställa sig personligen vid muntlig förberedelse gällersamma regel som vid allmän domstol, nämligen att sådan inställelse skall ske omdet kan antas att förberedelsen därigenom främjas. Däremot behöver part inteinställa sig personligen vid huvudförhandling annat än om hans närvaro behövsför utredningen. Med part likställs i detta sammanhang riiedlem för vilkenförening kärar med stöd av den särskilda talerättsbestämmelsen i LAD, Uteblirpart från sammanträde för muntlig förberedelse, kan AD välja mellan alt vidtaåtgärder för fortsatt förberedelse, om detta kan antas vara till gagn förmålets utredning, och att sätta ul målet till huvudförhandling. Skulle partutebli sammanträde för hu- vudförhandling,kan domstolen trots partens utevaro hålla förhandlingen och avgöra målet, omden part som har kommit tillstädes yrkar det. Framställs inle sådant yrkande,skall målet i stället avskrivas. Någon möjlighet att som vid allmän domstolmeddela tredskodom mot part som uteblir från sammanträde för muntligförberedelse eller huvudförhandling finns alltså inte. Sedanhuvudförhandlingen avslutats, skall AD meddela dom i målet. Den tid inom vilkendomen skall meddelas har inte fixerats i vidare mån än att delta skall ske såsnart som möjligt. Den i RB uppställda tvåveckorsregeln gäller alltså inte förAD:s del. Beträffanderällegångskostnaderna gäller all AD kan förordna all vardera parten skall bärasin kostnad - förutom i de fall som anges i RB - även när den föriorande partenmed hänsyn till målets beskaffenhet haft skälig anledning alt få tvisten prövadav domstol. Om fiera medparter står pä den förlorande sidan skall vidare - medavvikelse från RB - solidarisk betalningsskyldighet för rättegångskostnadernainte föreligga. För det fall att AD fungerarsom fullföljdsinstans enligt lagen om begränsning av samhällsstöd vidarbetskonflikt gäller vissa särskilda bestämmelser om förfarandet. AD kannämligen avgöra besvärsmäl enligt denna lag utan huvudförhandling, och AD ellerdess ordförande kan även i vissa fall meddela interimistiska beslut i avbidanpå att besvären slutligt prövas. Anmärkas kan också, att besvären inte behöverdelges med behörig motpart, om det uppenbarligen saknar betydelse för måletsutgång, 2,4.1Lagsökning och betalnlngs/öretäggande Beträffandeostridiga eller på annat sätt uppenbara betalningsanspråk kan ansökan göras hostingsrätt om lagsökning eller betalningsföreläggande. Härigenom kan ettindrivningsbart avgörande utverkas på ett enklare, snabbare och billigare sättän genom den vanliga tvistemålsprocessen. Förfarandet i mål om lagsökning ellerbetalningsföreläggande regleras i lagsökningslagen. Ansökan om lagsökning kankomma i fråga för förfallen fordran som grundar sig på skuldebrev eller annatskriftligt fordringsbevis. Ansökan skall göras skriftligen. Om hinder intemöter för att ta upp ansökningen, skall rätten förelägga gäldenären attskriftligen svara på ansökningen. När delgivning skelt skall rätten, omgäldenären inte svarar, avgöra målet på handlingarna. Svarar gäldenären kanytterligare skriftväxling ske. Bestrider gäldenären ansökningen prövar rättenmed hänsyn till gäldenärens invändningar om målet skall hänskjutas tillrättegång vid tingsrätten. För att detta skall ske krävs i princip attgäldenären styrker sina invändningar med skriftligt bevis. Om rätten intefinner skäl att hänskjuta målet till rättegång, skall betalningsskyldighetåläggas gäldenären. Ansökanom belalningsföreläggande kan begagnas för att få ut en penningfordran sominle grundar sig på skriftligt fordringsbevis och inte avser skadestånd. Sådanansökan kan göras skriftligen eller muntligen. Om hinder inte möter för att taupp ansökningen, skall rätten förelägga gäldenären att efterdelgivning skriftligen anmäla om han vill bestrida ansökan. Bestridergäldenären inte ansökan, skall rätten på det ena exemplaret av ansökningenteckna bevis om att ansökan lämnats obestridd och att utmätning för fordringenoch kostnaden i målet får ske. Om gäldenären bestrider ansökningenskall målet, om borgenären yrkar det, som tvistigt hänskjutas till rättegångvid tingsrätten, Imål om lagsökning eller betalningsföreläggande som hänskjutits till rättegångtillämpas bestämmelserna i om rättegången i dispositiva tvistemål. Måletkan dock sättas ut till huvudförhandling, om förberedelse intebehövs. Har i lagsökningsmål borgenärs talan bifallits eller har i mål ombelalningsföreläggande bevis meddelats att utmätning får ske, kan gäldenäreninom söka återvinning hos rätten. 2.4.2Betalnings/öreläggande för vissa fordringar på arbetslön m. m. Somtidigare nämnts (se avsnitt 2.3.2) är AD enligt 11 ii LAD inte behörig att taupp tvister som gäller rena inkassokrav, även om kravet grundas på ettkollektivavtal. Sådana tvister skall i stället handläggas vid de allmännadomstolarna. Om en arbetstagare, vars anställningsförhållande regleras avkollektivavtal, har krav mot sin arbetsgivare på en fordran som kan antas varaostridig, kan han alltså framställa detta krav vid tingsrätt genom en ansökanom betalningsföreläggaride enligt lagsökningslagen, även om kravet grundar sigpå kollektivavtalet. Skulle arbetsgivaren emellertid bestrida kravet genom eninvändning som hänför sig till kollektivavtalet, är tingsrätten enligt reglernai 11 ii LAD inte längre behörig. Målet skall då i stället avgöras av AD, Enligtlagsökningslagen skall emellertid mål om betalningsföreläggande vidbestridande hänskjutas till rättegång vid den domstol där ansökningen gjordes,lag om betalningsföreläggande för vissa fordringar på arbetslön m. m,har tillkommit för att lösa denna konflikt mellan 11 iJ LAD ochlagsökningslagen. Den har vidare till syfte att förhindra att AD skall behövatjänstgöra som inkassodomstol beträffande krav som grundas på semesteriagen.Enligt forumregeln i denna lag skall nämligen sådana krav prövas av AD, omarbetstagarens anställningsförhållande regleras av kollektivavtal, även omkraven är ostridiga.