prop · FX0356 · 1974-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1974 Prop. Kungl.Majrts proposition med förslag till lag om identitetsbeteckning för juridiskapersoner m. Kungl.Majrt vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av SlalsrådsprolokoUetöver finansärenden, föreslå att bifalla del förslag om vars avlåtandetiU föredragande departementschefen hemstäUt. 1propositionen föreslås alt officiellt identiletsnummer, kallat organisationsnummer,skall fastställas för i första hand juridiska personer samt enheter inomstatlig och . Organisalionsnumren, som i likhet med fysiskapersoners personnummer skah vara tiosiffriga, kommer enligt förslagel i storutsträckning alt överensstämma med de registreringsnummer som används inomskatteväsendet. skall planera genomförandel av och utöva tUlsynenöver det nya identifieringssyslemet, som föreslås träda i kraft den 1 juli1975. 1 saml Nr 56 Lag om identitetsbeteckning för juridiska personer m. fl. Härigenom förordnas som föher. 1 § Identiletsbeleckning i numerisk form(organisationsnummer) skall fastställas för 1. aktiebolag, handelsbolag, ekonomiskförening och samfällighetsförening, 2. allmän försäkringskassa, erkändarbetslöshetskassa, understödsförening och annan aUmän inrättning som enligtlag eller annan författning står under offentlig tillsyn, saml 3. kommun, landstingskommun, församhng,kyrklig samfällighet, kommunalförbund samt annat organ för samverkan mellankommuner. 2 § Organisationsnummer skall fastställas för annanjuridisk person än som avses i 1 § såvida statlig myndighet, hos vilken den juridiska personen är registrerad eller har mål eller ärende anhängigt, påkallar della. Organisationsnummer fastställes vidare för juridisk person som ansöker därom. Vad i första stycket sagts gäller i motsvarande mån ifråga om enkelt bolag, partrederi samt utländskt företags filial i får inte faststäUas för konkursbo. 3 § Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer får förordna att organisationsnummerskall fastställas för statlig myndighet. 4 §Organisationsnummer består av tio siffror av vilka den sista är konlroUsiffra.Tilldelat organisationsnummer får icke ändras eller ånyo användas vid tiUdelningav nummer. 5 §Riksskatteverket utfärdar anvisningar för och har tiUsynen över tUldelning avorganisationsnummer. Hos verket föres register över tilldeladeorganisationsnummer. 6 § Talan molbeslut angående fastsläUande av organisationsnummer föres hos riksskatteverketgenom besvär. Mot beslut får talan icke föras. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1975.Organisationsnummer behöver emellertid icke faststäUas för handelsbolag eUerekonomisk förening, som registrerats i handels- respektive föreningsregisterföre , såvida bolaget eller föreningen icke tUldelatsregistreringsnummer för laxerings- eller avgiflsändamål. Utdrag av protokollet över finansärenden hållet inför HansKungl. Höghet Regenten, Hertigen av HaUand i statsrådet . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , ,, , , , , , , , . Chefen för , statsrådet , anmälerefter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om officiellidentitetsbeteckning för juridiska personer m. fl. Statskontoret har upprättat enutredningsrapport angående identifiering av juridiska personer m. fl. 1rapporten föreslås att i princip samtliga juridiska personer, vissa enkla bolagoch partrederier, statliga och konimunala myndigheter samt allmännaförsäkringskassor skall omfattas av ett enhetligt identifieringssystem. Varieenhet skaU tiUdelas ett officiellt identitetsnummer kallat organisationsnummer.1 likhet med personnumret för fysiska personer skall organisationsnumret vara tiosiffrigtinkl. Den första eller de två första siffrorna i numretföreslås bUda en gruppkod som ger upplysning om enhetens juridiska form(aktiebolag, stiftelse, statlig myndighet osv. Eflerremiss har yttranden över statskontorets rapport avgetts av statistiskacentralbyrån (SCB), (), patent- och registreringsverket,länsstyrelserna i , samt ,, postverket, domstolsväsendets organisalionsnämnd,, , bankinspektionen, ,datainspektionen, lantbruksstyrelsen, kommerskollegium, Stockholmshandelskammare. Handelskammaren i , lokala skattemyndigheterna iStockholms, , och fögderier, offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommittén. , ,, , . (), Sverigesakademikers centralorganisation, . , , Sverigeshantverks- och industriorganisation, ochVärdepapperscentralen . 1 * 1974. Nuvarande registrering m. m. Registrering av juridiska personer kan indelas isubjektregistrering och objektregistrering. Med subjektregistrering avses denregistrering som sker eller skall ske i samband med att en juridisk personbildas. Denna registrering är normalt en förutsättning för att den juridiskapersonen skall få full rättskapacitet. Med objektregistrering avsesregistrering som främst tar sikte på viss funktion eller egenskap hos denregistrerade. En sådan funktion eller egenskap är t. ex. skattskyldighet,skyldighet att erlägga arbetsgivaravgift, innehav av fastighet eller bil. Subjektregister m. m. De största subjektregistren är aktiebolagsregistret,handelsregistren och föreningsregistren. , som förs vidpatent- och registreringsverket, innehåller omkring 160 000 enheter.Aktiebolagen antecknas i registret i nummerordning. Nummersystemet består av ensexsiffrig löpnummerserie som genom överenskommelse med skattemyndigheternatas in i skatteväsendets tiosiffriga nummerserie. De tre första siffrorna i ettaktiebolags skattenummer representerar skattekoden, som är 556, därefterföljer aktiebolagsregistrets sexsiffriga löpnummer medan den tionde siffran ären kontroUsiffra. Numret är unikt och kan inte ges tUl mer än ett bolag även omett tidigare tiUdelal nummer blivit vakant genom att ett bolag avförts urregistret. Handelsregistren brukar räknas som subjektregister trotsatt registrering inte anses nödvändig för att ett handelsbolag skaU erhåUarättssubjektivitet. 1 handelsregistren, som förs vid länsstyrelser och vissakommuner, registreras handelsbolag, kommanditbolag och enskilda bokföringsskyldiganäringsidkare. Enkelt bolag kan på begäran registreras och behandlas då somhandelsbolag. Handelsregistren innehåller sammanlagt omkring 350 000 handels-och kommanditbolag. Bolagen registreras i kronologisk ordning och numreraslöpande. Som identifieringsbegrepp används bolagets firma. Någon samordning medskatteväsendets tiosiffriga nummer förekommer inte. 1974r4 angående ny firmalag m. m. föreslås att dennuvarande möjligheten för kommuner att föra handelsregister skall slopas.Handels-register skaU enligt förslaget fr. o. m. förasuteslutande hos länsstyrelse. Förslaget innehåller också den nyheten att ideellförening och stiftelse som bedriver näring skall införas i handelsregister. Register över föreningar förs hos länsstyrelserna.Registren omfattar bostadsrättsföreningar och andra ekonomiska föreningar ochupptar sammanlagt omkring 35 000 enheter. Identitetsbärare är föreningens firmaefter vilken sortering sker i bokstavsföljd. Subjektregistrering äger vidare rum i åtskilliga mindreregister. Hos försäkringsinspektionen och registrerasunderstödsföreningar resp. erkända arbetslöshetskassor. Hos lantbruksstyrelsenförs register över sambruksföreningar. försäkringsinspektionen och bankaktiebolag, sparbanker ochjordbmkets kreditkassor hos bankinspektionen. Bankinspektionen är tiUsynsmyndig-hetäven för landets hypoteksinrättningar. Utländska företags fUialer i Sverigeregistreras hos patent- och registreringsverket. Beslut om konkurs meddelas av allmän domstol och i sambanddärmed registreras (diarieförs) konkursboet hos domstolen. Allmän domstol kan aUtsåsägas vara subjektregistrerande myndighet för konkursbo.Folkbokföringsmyndighet skall underrätta domstol om inträffade dödsfall. Det åhggerdärefter domstolen att se tUl att bouppteckning förrättas och lämnas in liUdomstolen för registrering. Denna registrering företer viss likhet med subjektregislreringmen kan likväl inte betecknas som sådan registrering. Pensions-och personalstiftelser skaU slå under länsstyrelses tiUsyn. Detta kanemellertid inte anses innefatta subjektregistrering. Även andra typer avstiftelser skall i princip vara underkastade tUlsyn. Från denna princip finnsdock betydande undantag. TUlsynsplikten omfattar exempelvis intefamiljestiftelser och inte heller stiftelse som enligt stiftarens föreskriftskall vara undantagen från tillsyn. Länsstyrelse skaU föra förteckning överstiftelser som står under dess tillsyn. Antalet sådana stiftelser uppgår tillomkring 10 000. Ideella föreningar är över huvud taget inle föremål förnågon subjektregistrering. Fråga om sådan registrering utreds av föreningsskatte-utredningen(Fi 1971:6). Säkra uppgifter om antalet föreningar i landet saknas. Att antaletär mycket stort sannolikt omkring 50 000 synes emeUertid klart. Partrederi är en särskild bolagsform som förekommer inomsjörätten. Trots att partrederiet inte anses utgöra ett självständigträttssubjekt svarar varje delägare för rederiets förbindelser endast iförhållande till sin andel i fartyget. F. n. ankommer det på attföra register över partrederier. Enligt ett av fattat beslut skaUemellertid befattning med fartygsregistret m. m. flyttas över tiUen särskild inskrivningsmyndighet, vUken sannolikt kommer att knytas till enallmän domstol. Någon subjektregistrering i egentlig mening av statligamyndigheter förekommer inte. SCB har emellertid utarbetat ett register innehållandesamtliga institutionella enheter inom statsorganisationen. Som institutionellenhet inom statsorganisationen räknas i huvudsak enhet vars verksamhet reglerasgenom särskild av Kungl. Maj:t utfärdad instruktion/ stadga eller genomtillämpning av allmänna verksstadgan (SFS 1965:600). Dessutom krävs att anslagför finansiering av den löpande verksamheten begärs direkt hos vederbörandedepartement. Antalet institutionella enheter inom statsorganisationen uppgårenligt detta register till omkring 500. Ett annat register över statliga myndigheler upprättas ianslutning till statskontorets projekt angående personaladministrativtinformationssystem inom staten. Ytterligare exempel pä registrering inomstatliga sektorn är statskalendern, system S ochrättsväsen- dels informationssystem (Rl). Allmän försäkringskassa brukar räknas som friståendejuridisk person och anses alltså inte utgöra en del av stal eller kommun.Försäkringskassorna är registrerade hos som också utövartUlsyn över kassorna. Kommuner samt offentliga korporationer och anstalter subjektregislrerasdäremot inte. Som framhåUits avses med objektregistrering denregistrering som i första hand lar sikte på en viss funktion eller egenskap hosrättssubjektet. Det viktigaste objektregistrel torde vara det s. k. J-avi-regislrel,som förs hos länsstyrelser och lokala skattemyndigheter. J-aviregistrel är ett skalteregisteroch innehåller med vissa undantag inte andra subjekt än sådana som taxerats eUerantas skola taxeras för inkomst eller förmögenhet. Antalet registreradejuridiska personer överstiger 300 000. Varje person som införs i J-avhegistret tiUdelas ett tiosiffrigtnummer. Den första siffran är ett kodnummer (för aktiebolag de tre förstasiffrorna), de därpå föhande åtta siffrorna (för aktiebolag sex) ordningsnummeroch den tionde en kontrollsiffra. För att undvika att ett J-avinummer förväxlasmed personnummer får ordningsnumrets andra siffra aldrig vara O eller 1.Kontrollsiffran är uträknad på samma sätt som i personnumret. Ordningsnummer fördelas länsvis och inom länen mellan delokala skattemyndigheterna. Inom varje lokal skattemyndighet används en ochsamma ordningsnummerserie för samtliga slag av juridiska personer som skallregistreras. Dä de nummerserier som tilldelas lokal skattemyndighet är mycketstora skall ett J-avinummer, som blivit ledigt till följd av avregistrering, inleanvändas mera. Elt visst J-avinummer kan således aldrig vara knutet till mer änett skattesubjekt. En fömtsättning för att en skattskyldig skall kunna åsättastaxering i viss kommun är att denne finns med i för kommunen ifråga. Saknas den skattskyldige i registret, skall lokal skattemyndighettilldela denne ett J-avinummer. Avregistrering skall normalt inte ske så längeden registrerade kan förväntas bh taxerad. Initiativ till avregistreringkommer i allmänhet från taxeringsnämnd. Det J-avinummer som tiUdelas en juridisk person förtaxering i hemortskommunen kan i vissa hänseenden betecknas som ett identitetsnummerav ungefär samma slag som fysiska personers personnummer. Vid taxering tillkommunal inkomstskatt utanför hemortskommunen får juridiska personer - i hkhetmed fysiska personer - särskUda J-avinummer. Såväl juridisk som fysisk personkan alltså ha ett skattemässigt identifieringsnummer för taxering ihemortskommunen och elt eller flera andra nummer för taxering tiU kommunalinkomstskatt utanför hemortskommunen. J-aviregistrel är uppdelat i följande grupper: Gruppkod Skattesubjekt m. m. 3 Skattskyldigasom saknar hemortskommun i riket 4 Fysiskapersoner, oskiftade dödsbon och famUjestiftelser, som laxeras tiU kommunalinkomstskatt i annan kommun än hemortskommunen (utbor) 5 Svenskaaktiebolag (5 56), svenska försäkringsanstalter som inte är aktiebolag,sparbanker, ekonomiska föreningar som ingår i jordbmkskasserörelsen m. fl. 7 Ekonomiskaföreningar utom sådana som ingår i jordbrukskasserörelsen, sambruksföreningar m.fl. 8 Ideellaföreningar och andra stiftelser än famUjestiftelser, kommuner m. fl. 9 Juridiskapersoner som inte taxeras men som påförs arbetsgivaravgift eller annan avgift(handelsbolag m. Som påpekats i samband med redogörelsen för subjektregislreringtiUdelas aktiebolag den del av J-avinumret som utgör ordningsnummer redan vidregistreringen hos patent- och registreringsverket. Det på detta sättfastställda J-avinumrel kan dock som nämnts användas endast vid taxering ibolagets hemortskommun. Vid taxering i annan kommun får bolaget ytterligare J-avinummer.FramhåUas bör emellertid att aktiebolaget behåller det av patent- ochregistreringsverket tilldelade numret även om bolaget byter hemortskommun.Motsvarande gäller för andra juridiska personer. Att t. ex. en förening flyttartill ny hemortskommun föranleder således inte någon ändring av föreningens J-avinummer. J-aviregistrel innehåUer, fömtom det tiosiffrigaregistreringsnumret, uppgift bl. a. om registerenhelens namn och adress,geografisk kod, preliminärskattekod, mervärdeskattekod, tidpunkt för dödsfall(gäller dödsbon), markering att dödsbo skaU taxeras som handelsbolag, sambandsnummerutvisande registreringsnummer i hemortskommunen samt utbomarkering utvisanderegistrering i annan kommun än hemortskommunen. Vidlänsstyrelserna förs register över fysiska och juridiska personer som ärskyldiga alt erlägga mervärdeskatt. centralt mervärdeskatteregister påmagnetband finns hos postbanken. För identifiering i dessa register används dettiosiffriga skatlenumrel. För en juridisk person innebär detta alt den finnsupplagen i mervärdeskatleregislren med sitt J-avinummer i hemortskommunen. 1 det vid SCB förda centrala förelagsregistret, som äravsett alt betjäna såväl statistikproduktion som andra syften, är företag och arbetsstäUenprimära registerenheter. räknas i första hand juridiska ochfysiska personer som bedriver rörelse, men dessutom vissa andra subjekt under fömtsättningalt de har anställd personaL Registret omfattar omkring 400 000 företag, varavomkring 140 000 är juridiska personer. 1 saml Nr 56 registret identifieras fysisk person med personnumret ochjuridisk person med J-avinumret i hemortskommunen. arbetsgivarregisler är elt centraltregister över arbetsgivare som skall debiteras arbetsgivaravgift. Registretomfattar omkring 300 000 arbetsgivare, varav omkring 100 000 är juridiskapersoner. Identifiering sker av fysiska personer med personnumret och avjuridiska personer med J-avinumret i hemortskommunen. En juridisk person sominte finns med i arbetsgivarregistret kan inte påföras arbetsgivaravgift. Ärden juridiska personen inte heller registrerad i , måste lokalskattemyndighet tiUdela den ett J-avinummer för att avgiflsdebilering skaUkunna ske. Utöver nu redovisade objektregisler kan nämnas centralafastighets-registret och centrala bUregislret. 1 dessa registreras fysiska ochjuridiska personer i deras egenskap av fastighetsägare resp. bilägare. Även häranvänds i princip personnumret eller J-avinumret i hemortskommunen föridentifiering. I statskontorets rapport konstateras inledningsvis allbristande enhet-hghet råder i fråga om identifiering av juridiska personer.Även om olägenheterna härav minskat på grund av att flertaletstörre registerförare övergått tUl all utnyttja del tiosiffriga skattenumret (J-avinumret),medför avsaknaden av ett officiellt faststäUt identitetsbegrepp svårighetervid utbyte av data meUan ohka register. Statskontoret utgår även från alt ettenhetligt idenlifieringssystem kan komma de juridiska personerna själva tiUgodo bl. a. vid lämnande av uppgifter tiU myndigheter och organisationer ochvid uppläggande av kundregister och bokföring. Statskontoret föreslår att ett nytt identifieringssysteminförs som omfattar samtliga juridiska personer. Därmed uppnås fullständigtäckning av de rättssubjekt som förekommer i landet. Av praktiska och ekonomiskaskäl föreslås emellertid vissa undantag från denna princip. Ä ena sidan bör enliglutredningen idenlifieringssystemet inte omfatta sådana juridiska personer förvilka bärande skäl för objektregistrering eller officiell identifiering i dagsaknas. A andra sidan bör systemet omfatta även enheter som inle räknas tilljuridiska personer, såvida dessa kan definieras entydigt och behov avobjektregistrering förehgger. Mol denna bakgrund föreslås i rapporten att dödsbon,konkursbon, ideella föreningar och andra stiftelser än pensions- ochpersonalstiftelser tilldelas officieU identitetsbeleckning endast om de finnsupptagna i J-aviregister. Pensions- och personalstiftelser, som inte ärregistrerade hos länsstyrelse, skall inte heller ingå i systemet. Däremotföreslås att systemet skall omfatta enkla bolag, som finns med i J-aviregistrel,och partrederier, som är registrerade hos , trots att varkenenkla bolag eller partrederier är juridiska personer. Dessutom föreslås attutländska företags fUialer i skall tas med i systemet. Fömtom juridiska personer med angivna undantag bör identifieringssystemet enligt statskontoret omfattastatliga och kommunala enheter. Samtliga institutionella enheter enligt SCBrsdefinition föreslås skola tilldelas officiell identitetsbeleckning. 1 systemetskall vidare ingå borgerliga primärkommuner, landsting samt obligatoriskakommunala nämnder. Allmänna försäkringskassor föreslås också omfattas avregistreringssystemet liksom institutionella enheter inom . Statskontoret konstaterar att entydig definition saknasför sådana offenlhgrättsUga subjekt som brukar kaUas offentliga anstalter ochkorporationer. Statskontoret uttalar att det kan komma att finnasbehov av identifiering av enheter inom denna kategori, t. ex. hushålliungssällskap,handelskammare etc. 1 rapporten föreslås att en gruppkod reserveras för dessainrättningar men att någon officiell registrering t. v. inte äger rum. Enligl rapporten förekommer vid registrering enligt ADBofta koder och förkortningar som är begripliga endast för den som har programmeratdalamaskinen. Statskontoret anser därför att den officiellaidentitets-beteckningen vare sig denna blir numerisk eller alfabetisk aUtidbör åtföljas av registerenhetens namn. Statskontoret framhåller att åtskUhga faktorer talar föratt den officiella identitetsbeteckningen bör vara numerisk. Ett viktigtargument härför är att personnummer i många fall kommer att ingå i sammadalabearbetningar som idenliletsbeleckningen för juridiska personer och att enblandning av numeriska och alfanumeriska beteckningar skapar merarbete viddataregistrering, programmering, maskinbearbetning, utarbetande av kontroller m.m. Statskontoret föreslår att del nya systemet skaU bygga på en helt numeriskidentitetsbeteckning. 1 rapporten diskuteras om den numeriskaidentitetsbeteckningen skaU vara informationsbärande eller inte. Statskontoretpåpekar att ju mer information som finns i beteckningen desto mer krävande bhruppläggning och underhåll av systemet, öm t. ex. uppgift ombranschtillhörighet eUer geografisk belägenhet skall ingå i numret, måste dettabytas varje gång dessa förhållanden ändras. Enligt statskontorets mening liggerdet nära till hands att låta den första eller de två första siffrorna i identitetsnumrelutgöra en gruppkod, som anger vilken kategori av juridisk person regislerenhetentUlhör. 1 övrigt bör numret, som statskontoret benämner organisationsnummer,inte vara informationsbärande. Organisationsnumret bör således inte innehålla bransch-eller geografisk kod eller kod utvisande samhörighet med annan juridisk person,t. ex. all ett bolag ingår i en koncern. Enligt rapporten bör inte heUerarbetsställen eller andra organisatoriska underenheter till en juridisk persontilldelas organisationsnummer. Statskontoret anför alt antalet siffror iorganisationsnumret bestäms av hur många enheter som skall registreras och hurmånga siffror i numret som behöver reserveras för beskrivande kod, konlrollsiffroro. d. Statskontoret föreslår att organisationsnumret i likhet med personnumretblir tiosiffrigt med den sista siffran som kontrollsiffra. Kontrollsiffran börberäknas enhgt samma metod som används för personnumret. kontrollmetod upptäcks i genomsnitt av allabegångna fel. För att undvika förväxUng med personnumret bör tredje siffran iorganisationsnumret, vUken motsvarar första "månadssiffran" ipersonnumret, aUlid vara större än 1. 1 principföds och dör en regislerenhet då subjektregistrerande myndighet registrerarresp. För enheter, som inle subjektregislreras, kommerenligt utredningen delvis motsvarande förhållande att föreligga vidregistrering i organisationsnummerregistrel. För alt sammanblandning av regislerenhelerinte skall äga rum föreslås att visst organisationsnummer skall få användasendast en gång, oavsett om numret blivit vakant lUl följd av att denregistrerade enheten upphört att existera. Med ett tiosiffrigt identiletsnummervållar enligt statskontoret en sådan princip inle några problem. Regislerenhetenskall vidare behålla sitt organisationsnummer under hela sin livstid. Numretföreslås sålunda bli evigt och unikt. Vid byte av juridisk form, t. ex. om etthandelsbolag ombUdas tUl aktiebolag, skaU däremot den nya enheten inle övertaden tidigare enhetens organisationsnummer. Kontinuiteten kan dock upprätthällasgenom tUlskapande av ett referensregister, vari enheter som bytt identitetkopplas samman. Statskontoret föreslår, som tidigare redovisats, allorganisationsnumret skall vara informationsbärande i så måtto att den första eUerde två första siffrorna i numret skall ange registerenhelens juridiska form.Valet av kodnummer för olika grupper av enheter anpassas i betydande omfattningtiU nuvarande gruppindelning i J-aviregistrel. Statskontorets förslag tillgruppkoder och J-aviregistrels gruppkoder redovisas i följande tabeU. Primärkommunala enheter, borgerliga Landstingskommunala enheter samt allmänna Offentliga korporationer och anstalter Reserveras för internt bruk Reserveras för officiellt bruk Reserveras för internt bruk Reserveras för officiellt bruk Reservationen av gruppkoder för officiellt bruk är gjordmed tanke på nytiUkommande enheter och för att lämna utrymme för en eventuellframlida registrering av underenheter inom juridiska personer m. m. Syftet medreservationerna för internt bruk är att registerförare skall kunna utnyttja ellenhetligt nummersyslem om officiellt nummersatta enheter blandas med"egna" enheter. Statskontoret betonar alt införandet avorganisationsnummer som officiellt identitetsbegrepp för juridiska personer m.fl. i möjligaste mån bör ske för aUa enheter. Därigenom kansammanblandning och förväxhng med nu använda nummer undvikas. Införandel börske med utgångspunkt i J-aviregislren och tidsmässigt anpassas tUl den s. k. skatlecykeln.