prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1974 Prop. Maj:ts proposition angående riktlinjer förbostadspolitiken m. m.; given . Maj:t vill härmed, under åberopande avbilagda utdrag av statsrådsprotokollet över bostadsärenden, föreslå riksdagenatl bifalla de förslag, om vars avlåtande till föredragande depariementschefenhemställt. 1 propositionen behandlas centrala bostadspolitiskafrågor rörande bl. a. bostadsfinansiering, bostadsbeskattning, markpolitik,konkurrens inom bostadsbyggandet, boendedemokrati och förbättrad boendemiljö.Vidare föreslås vissa ändringar i reglerna om bostadstillägg och omhyressättning. 1 fråga om finansieringen och beskattningen avbostäder konstateras att villabeskaliningen vid nuvarande räntenivåer ochintäklsprocenter i praktiken har kommit atl fungera som ett stöd för boende iegna hem. Ka-pitalkostnadsnedsättningen inom länesystemet aren åtgärd förattomfördela kostnaderna i tiden och förutsätts bli återbetald inom statslånetslöptid. Genom utvecklingen av räntenivån och bostadsmarknadsläget har dock möj- 1 saml Nr 150 lighetematill återbetalning av uppkommen låneskuld blivit mindre än som förutsattes vidlånesystemels införande. 1 propositionen fastslås att del med hänsyn lillbostadssociala mål inle kan komma i fråga atl låta nominella kapitalkostnaderslå igenom i de kostnader de boende skall betala för nya bostäder. Enavveckling av skatteförmånerna för egna hem framstår som otänkbar med hänsyntill de effekter detta skulle få lör de enskilda hushållens ekonomi ochstörningar som skulle uppträda på fastighetsmarknaden och inom produktionen avsmåhus. Förslagen i fråga om bostadsfinansiering innebär i stället attsubventionerna lill bostadssektorn utökas och ges en form som undanröjerproblem med skuldökning inom lånesystemet och som klarare avspeglar de verkligakapitalkostnaderna och statens finansiella insatser. Genom finansieringsreformenmöjliggörs en ökad likställighet i fråga om boendekostnader lör olikabesittningsformer och bättre förutsättningar skapas för sådana boendekostnaderi senare årgångar av hus som slår i rimligl förhållande lill människornasbetalningsförmåga. För nyproducerade hyres- och bostadsrättslägenheterföresläs paritetslånen bli ersatta med ett finansieringssystem som genomsubventionerade bot-tenlåne- och statslåneräntor medför en kapitalkostnadsnivåpå . Detta uppnås genom en garanterad ränta i nyproduktionen på 3,9 96. Förnyproducerade småhus som bebos av låntagaren föresläs den garanterade räntanbli 6 96. Med hänsyn till amorteringar på bottenlån och bostadslån blirka-pitalkosinadsnivån för småhus i nyproduktionen vid annuitetslån och7,vid s. k. rak amortering. Den garanterade räntan höjs i en taktsom i möjlig mån lilldogoser såväl kraven på kostnadsparitet mellan olikaårgångar av hus som kraven på kostnadsneutralitet mellan olikabe-sillningsforiTier. Genom höjningarna skapas också förutsättningar för återbetalningav statslånet inom rimlig lånetid. Också för beståndet av bostäder med ränte- ochparitetslån foreslås räntesubventioner som eliminerar fortsatt skuldökning. Avformella och tekniska skäl måste vissa element i paritetslånets konstruktionbehållas. För hyres- och bostadsrättslägenheter färdigställda åren 1965-1974avpassas räntesubventionerna så att kapitalkostnadssänkningar erhålles ochbättre kost-nadspariiei än f n. uppnås mellan de olika årgångarna. För småhusmed ränte- och paritetslån avpassas räntesubventionerna så att paritet iförhållande till nyproducerade småhus uppkommer. Det innebär att nuvarandebas-annuiteter och basräntor höjs i varierande omfattning för olika årgångar.Den nackdel som härigenom uppkommer för låntagarna uppvägs i väsentlig utsträckningav att fortsalt skuldökning elimineras och atl den uppkomnaskuldökningen blir ränte- och amorteringsfri räntesubventionenutgår. Också för de producerade småhusen med nominellalånevillkor skall de nya räntesubventionerna kunna utgå. Räntesubventionernaför beståndet av bostäder skall minskas så attlånen sä småningom blir subventionsfria och statslånet kan återbetalas inom . De förordade kapilalkostnadssänkningarna förbostäder upplåtna med hyres- och bostadsrätt torde öka möjligheterna att byggasmåhus i hyres- och bostadsrättsform avsevärt. Härigenom bör småhuset somboendeform komma atl kunna efterfrågas av hushållsgrupper som f n. har småekonomiska möjligheter häriill. I syfte att öka möjligheterna för hushåll medlåga inkomster att skaffa sig även ägda småhus föreslås en höjning avstatslånets storlek och den övre lånegränsen för småhus som bebos av låntagarenlill av låneunderlaget resp. av pantvärdet. Härigenom kan i principkontantinsatsen minskas lill hälften av vad den är . I fråga om villabeskattningen föreslås att en högreintäktsprocent, 10 96, införs för de allra dyraste villorna, nämligen de med taxeringsvärdeöverstigande . Det sammanlagda beloppet för räntesubventionerberäknas för /76 bli ca 2 200 milj. kr. borifallerbehovet av medel för räntelån och skuldökning på paritetslån. För dessa ändamålhar för innevarande budgetår beräknats ca I 360 milj. kr. För all stimulera till ålgärder i syfte attförbättra boendemiljön föreslås särskilda bidrag fördetta ändamål. Ett beloppav 30 milj, kr. beräknas härför under /76. Utöver nämnda beloppbör arbctsmarknadspo-liliska åtgärder komma i fråga för detta ändamål. I fråga om de statliga och statskommunalabostadstilläggen föreslås ändringar som syftar till bl.a. att jämställa ogifiasammanboende med gifta. Vidare föreslås att inkomstgränserna för oreduceradetillägg för höjs med . för barnfamiljer och . för hushåll utan barn. Vidare införs en enhetlig reduceringsfaktor på15 96 för inkomster upp lill . samt 24 96 för inkomster härutöver. Sammanlagt medför dessa reformer ätt statensutgifier på det bostadspolitiska området ökar med . I propositionen slås fast att en aktiv kommuna)markpolitik är nödvändig för att det allmänna skall få ett bestämmandeinfiytande över samhälls-byggandet. För att underlätta kommunernas markpolitikföreslås att bostadslån för nybyggnad och sanering inte skall kunna utgå medmindre marken upplåtits av kommunen för det projekt som låneansökan avser. Densom ägde marken skall dock vara undantagen frånmarkvillkorets lillämpning, vid sanering för alltid och vid nyexploateringintill utgången av . Regeringen skall kunna ge dispens från markvillkoreti vissa fall. Enfamiljshus som skall bebos av lånesökanden är hell undantagna frånmarkvillkoret, förutsatt atl marken inte upplåtits av byggintressent. Markvillkoretförutsätts bli infört fr.o.m. . Föratl underlätta kommunala markförvärv föreslås en uppmjukning i Kommunerna bör vid sin markfördelning främsttillgodose kravet på rationell produktion. som desjälvkostnadsbestämda förelagen ges en dominerande ställning bör detkonkurrenselement som ligger i att byggandet sker i olika företagsformerbehållas. Marken bör företrädesvis upplåtas med tomträtt. principbetänkande kan medhänsyn till utfallet av remissbehandlingen inte nu läggas till grund förstatsmakternas ställnings-laganden. Med bibehållande av vissa grundtankar ibetänkandet bör det arbetas över och bli föremål för ny remissbehandling. I syfie att främja konkurrens i byggandet föreslåsvissa villkor vid bo-siadslångivningen. För bygge som sker i egen regi elierupphandlas efter förhandling skall bostadslån inte utgå med mindrelånemyndigheterna vid särskild prövning medgett sådan produktionsform. Harbygge upphandlats genoiTi anbudstävlan, skall bostadslån inte utgå, omlånemyndigheterna finner alt det antagna anbudet är påtagligt oförmänligareför byggherren än annal eller andra anbud och alt delta innebär ettotillbörligt gynnande av den utsedda entreprenören. Vissa föreskrifter förbyggherrarnas anbudsförfarande föreslås i syfte alt främja öppenhei och insyn. De konkurrensfrämjande åtgärderna föreslås börjalillämpas i fråga om egenregibygge och i övrigt den 1 juli1975. 1 fortsättningen föresläs bara helkommunala företagbli godkända som allmännyttiga. Förhållandena i nu befintliga företag avsesinte bli rubbade. 1propositionen läggs fram vissa förslag som syftar till att ge hyresgästerna ettinfiytande över de egna boendeförhållandena. Sålunda föreslås att vid ombyggnadav bostadsfastighet hyresgästerna skall kunna hindra åtgärder, som går utövervad som behövs för att lägenheterna skall uppnå det i bostadssaneringslagenuppställda kravet på lägsia godtagbara standard, om det inte föreliggersärskilda skäl att gå utöver del kravet. Vidare föreslås att hyresgästernaskall kunna göra ansökan om upprustningsföreläggande enligtbostadssaneringslagen. Ansvaret för det infiytande som sålunda skall tillkommahyresgästerna läggs på hyresgästorganisationen. Den föreslagna ordningen harkaraktären av försöksverksamhei som får vidareutvecklas när närmareerfarenheter vunnits av lagstifiningen. Denna föreslås därför begränsad tillatl gälla i Stockholms-, göteborgs- och malmöområdena. Den enskilde hyresgästen föreslås få rätt att påegen hand utan samtycke av fastighetsägaren företa målning, tapetsering ochdärmed jämförliga åtgärder i sin lägenhet. Vidare föreslås vissa lagändringarföratt ge hyresgästen större möjligheter atl förmå hyresvärden att fullgöra sinunderhållsskyldighet och för att förbättra hyresgästens besittningsskydd.Därjämte föreslås att hyresgästen alllid skall ha rätt alt fiytta från sinlägenhet efter en uppsägningslid av även under löpande hyrestid. Hyresregleringslagenupphör att gälla vid utgången av . Denreglerade hyran ligger emellertid numera i många fall på eller nära den nivåsom skulle följa av bruksvärderingarna i hyreslagen. Lagens giltighet bördärför inte förlängas. För all förebygga olägenheter i samband med avvecklingenföreslås att de höjningar av hyran vid övergången till bruksvärdehyra someventuellt kan förekomma skall kunna slås ut efier förhandlingarmellan hyresvärden eller hans organisation och hyresgästorganisation. Omförhandlingar inte kommer till stånd eller parterna inte kan enas kanhyresvärden få övergångshyra fastställd av hyresnämnd. Utdrag av protokollet över bostadsärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet . Närvarande: statsråden , , , ,, , , , , , Chefen för ,statsrådet , anmäler efier gemensam beredning med statsrådets övrigaledamöter fråga om riktlinjer för bostadspolitiken m. m. och anför. Boendeulrednlngen' tillkallades medstöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande med uppdrag alt utredabostadsbyggandets omfattning och inriktning m. m. Utredningen avlämnade i oktober1973 betänkandet (SOU 1973:50) Bosläder 1974-76 med bl.a. förslag lill vissaomedelbara bostadspolitiska åtgärder i avvaktan på ett mera långsiktigtbostadspolitiskt reformprogram. Betänkandet har remissbehandlats. I syfte att snabbt möjliggöra ensamlad översyn av läge och reformbehov på det bostadspolitiska området gavregeringen pågående bostadspolitiska utredningar i uppdrag altpåskynda sitt arbele och lägga fram förslag i huvudfrågorna . Boendeulrednlngen ochBosiadsfinansieringsutredningen\ som tillkallades med slöd av Kungl. Maj;tsbemyndigande med uppgift att göra en översyn avbostadsfinansieringen, avgav med anledning härav i mars 1974gemensamtbetänkandet (SOU l974:17-l8)Solidarisk bostadspolitik. I betänkandet behandlasbl. a. målen för bostadspolitiken, vissa frågor rörande bostadsmiljö ochboendedemokrati samt förslag lill nytt finansieringssystem förbostadsbyggandet. ' Riksdagsledamoten , ordförande,riksdagsledamoten , direktören , direktörenGunnar , direktören , riksdagsledamoten ,byråchefen , förbundsordföranden samtriksdagsledamöterna . ' Riksdagsledamoten , ordförande,riksdagsledamoten , elek-trikern ,riksdagsledamöterna , direktören , lorbundsordlörandcn samt riksdagsledamöterna . Yttranden över utredningarnas betänkande har efierremiss avgetts av hyresnämnderna och arrendenämnderna lör ,län samt , hyresnämnderna och arrendenämnderna för Hallandslän, samt , , statskontoret,(), bankinspektionen, (),, (), , , statens planverk, samtliga länsstyrelser utomlänsstyrelsen i , kapitalmarknadsutredning,bostadsskatlekommittén, utredningen om den kommunala demokratin, fullmäktige iriksbanken, fullmäktige i . , i (LO), (), akademikers centralorganisation (),(), stadsbypotekskassa.Svensk bostadsfinansiering aktiebolag , . , , postbanken. , , (),. (),. Svenska riksbyggen.Hyresgästernas sparkasse- och byggnadsföreningars riksförbund (HSB), ek. för., allmännyttiga bostadsförelag() och Näringslivets byggnadsdelegation (NBD). Bosladsstyrelsen har bifogat yttranden avlänsbostadsnämnder. Vid länsstyrelsernas remissyttranden har fogats yttrandenav kommuner och vissa organisationer. , industriförbund.Svenska försäkringsbolags riksförbund, , och har i sina yttranden hänvisat lill yttrandet från NBD. Vidare har yttrande inkommit från , handelskammare. (), (), samt vissa bostadsrättsföreningar och andra intresseorganisationerm. Boende- och bostadsfinansieringsutredningarna hardärefier avgett beiänkandei (SOU 1974:32) Solidarisk bostadspolitik.Följdfrågor med vissa kompletterande synpunkter och förslag i anslutning tilldet avgivna huvudbetänkandet. Detta senare betänkande harremitterats till derialet av de angivna remissinstanserna. Flera av dessahar dock avstått från atl yttra sig. Betänkandet SOU 1974:17-18 benämns i det följandehuvudbetänkandei och betänkandet SOU 1974:32 Följdfrågor. Bosiadsskattekommitién' tillkallades med stöd avKungl. Maj:ts bemyndiganden och med uppdragall se över bostadsbeskattningen'. Kommittén har avgelt betänkandet(SOU 1974:16) Neutral bostadsbeskattning. Betänkandet omfatlar förslag omändringar i villabeskaliningen, införande av ell allmänt avdrag för hyresgästeroch bostadsrältshavare, avveckling av garantibeskatiningen för bostadsfastighetersamt ändrat beskattningsår för avdrag för räntor som finansieras inom ramen förparitets- och räntelånesyslemel. betänkande har remitteratsgemensamt med boende- och bostadsfinansieringsutredningarnas huvudbetänkande.Följande myndigheter har i sina yttranden närmare uttalat sig ombosladsskalle-kommitiéns betänkande nämligen kammarrätten i ,hyresnämnderna och arrendenämnderna för , och samtÄlvsborgs län, , statskontoret, RRV, (),, , , statens institut förbyggnadsforskning, samtliga länsstyrelser utom i ,kapitalmarknadsutredning, skatteutredning, boendeulrednlngen,bostadsfinansieringsutredningen, fullmäktige i . , , , , , Sverigesstadsbypotekskassa. Svenska sparbanksföreningen.Svenska försäkringsbolags riksförbund, , , ,, . , , villaägarelörbund. Svenska , ,kooperativa bostadsförening ek. för., , , saml (). Härutöver har inkommit yttranden från ett antal organisationer ochenskilda personer. har till sitt yttrande fogatyttranden från länsbostadsnämnder. Likaså har länsstyrelserna inhämtatyttranden från kommuner saml i vissa fall även från länsarbetsnämnder,länsbostadsnämnder m. fi. myndigheter och organisationer. LO har till sittyttrande bifogat yttranden från . Etlmed LO:s remissvar likalydande yttrande har avgetts av . Boendeulrednlngen ochbosladsfinansieringsuiredningen har avgett gemensamt yttrande. LRF har somsitt yttrande åberopat elt av lantbrukets skat- 'GeneraldirekiörenSten , ordförande, departementssekreteraren ,riksdagsledamoten , förbundsordföranden ,civiling-enlören , direktören , direktören , riksdagsledamoten , direktören och andreförbundsordföranden . SAF, och haråberopat vad näringslivets skattedelegaiion anfört i särskill yttrande.Svenska försäkringsbolags riksförbund och fastighetsägareförbundhänvisar beträffande bostadsbeskattningen lill vad NBD anfört i sitt yttrande. ' tillkallades med stöd av Kungl.Maj:ts bemyndigande . Direktiven för utredningen tog sikte påen genomgripande förnyelse av främst planinstituten gällandebyggnadslagstifining. 1 anslutning lill arbetet med lagsiifining för denfysiska riksplaneringen erhöll bygg lagutredningen vissatilläggsdirektiv. erhöll vidaretilläggsdirektiv som innebar att bygglagutredningen fick uppdrag att i sittarbele överväga de synpunkter och skydd för kulturhistoriskt värdefullabebyggelser och miljöer som anförts i en hemställan från (KrU 1971:26och rskr 1971:264). har i betänkandet (SOU 1974:21)Markanvändning och byggande avlämnat etl förslag med principer för framtidalagsiifining rörande markanvändning och byggande. Förslaget innehållerprincipiella utgångspunkter fören framlida lagsiifining på detta område samtett förslag till nytt system för planläggning. Byggkonkurrensuiredningen' tillkallades med stöd avKungl. Maj:ts bemyndigande föratt utredakonkurrensförhållandena inom bostadsbyggandet m. m. Utredningen har i juni 1972lämnat betänkandet (SOU 1972:40) Konkurrens i bostadsbyggandet. Betänkandetinnehåller förslag som syfiar till att förbättra konkurrensen inom bostadsbyggandet.Förslagen avser konkurrenslagstiftningen, markpoliliken och reglerna för denstatliga bostadslångivningen. I betänkandet intagna förslag till ändringar ikommunallagen (1953:753) och kommunallagen (1957:50) för torde lafogas till statsrådsprotokollet i delta ärende som bilaga I. Yttranden över byggkonkurrensutredningensbetänkande har efier remiss avgetts av , , ,marknadsrådet (numera ), NO, statens pris- och kartellnämnd,, slatens , statens råd förbyggnadsforskning, statens planverk, länsstyrelserna i ,, , och , , Västernorriandssaml , boendeutredningen, bygglagutredningen,installationsbranschutredningen. landshövdingen , ordförande, landshövdingen t.o. m. , riksdagsledamoten , riksdagsmannenErik t. om. , borgarrådet (r. o. m. den17 ,.kommunstyrelseordförande fr. o. m. den 17 december1971, riksdagsmannen och saml f.d. riksdagsmannenErik Tobé. 'Slaissekreleraren , sakkunnig , , , ,, , , , , , , , Svenska , , (),villaägarelörbund, och . Yttranden har också avgetls av SiifielsenStockholms studentbostäder (SSSB), , (), Skånska cernentgjuteriet ochElektriska installatörs-organisationen . SAF, och har hänvisat lill yttrandet från NBD. och Skånska cernentgjuteriet har hänvisat lill SBEF:syttrande. SAF, , ochSkånska cernentgjuteriet har därjämte avgell egna yttranden. har bifogat yttranden av samtligalänsbostadsnäirinder och i . Till länsstyrelsernasremissyttranden har fogats yttranden av bl.a. kommuner, samarbetsnämnderna iSundsvalls, Sollefieå och kommunblock, förvaltningsutskottet iStockholms läns landsting, , ochSkånes handelskamrar, FCO i , och ,Östra och Norra Skånes hyresgästföreningar samt ochGöteborgs byggmästareföreningar. LO har bifogat yttranden från och . har bifogat yttrande från . Bostadslilläggsgruppen' som tillkallades med stödav Kungl. Maj:ts bemyndigande för att utreda vissa frågorrörande inkomstprövning och administration av bostadstillägg m. m. avgav imars 1974 belänkandet (Ds B 1974:1) Bostadstillägg - inkomstprövning ochadministration. Yttranden över betänkandet har efier remiss avgettsav datainspektionen, (), statskontoret, RRV, RSV,centrala studiehjälpsnämnden, bosladsstyrelsen, boendeutredningen. , försäkringskasseförbundet, försäkringskassorna i ,, och . ,Sven.ska , , , , kommunalförbundet ', ordförande t. o. m. , f.d. rättschefen numera generaldirektören , ordförande fr. o. m. den1 , deparlemenissekrcierarcn , budgelchelcnBengt , sekreteraren , departementssekreteraren , kanslirådet ,avdelningsdireklören byrådirektören . förStor-Stockholms bostadsförmedling, , , , ,, , , , , , , ,och kommuner. har bifogat yttranden avlänsbostadsnämnder. Vid försäkringskasseförbundets yttrande har fogatsyttranden av vissa försäkringskassor. och gemensamt yttrande. Idet följande behandlar jag huvuddelen av de förslag som lagts fram i nyssnämnda betänkanden med undantag av dels betänkandet SOU 1973:50, vilket numerai alll väsentligt är aktuellt, dels byggkonkurrensutredningensförslag till ändringar i konkurrenslagstiftningen som kommer att prövas i annalsammanhang, dels bygglagutredningens principbetänkande. Som jag utvecklarnärmare i avsnitt 10.4.3 är jag f n. inle beredd att lägga fram förslag pågrundval av bygglagutredningens betänkande. 1 nämnda avsnitt anger jag istället vissa utgångspunkter för ett fortsatt utredningsarbete. Med hänsynhäriill återges i det följande inte innehållet i bygglagutredningensbetänkande och remissyttrandena över delta. förslagbehandlar jag efter samråd med chefen för finansdepariementel. Vidare tar jagefier samråd med statsrådet upp vissa frågor rörandehyreslagstiftningen. Jag tar här också upp vissa frågor som har behandlats avservicekommillén i dess slutbetänkande (SOU 1973:24) Boendeservice 7 och avdelegationen för bostadsfinansiering i betänkandet (Ds In 1973:14) Ekonomiskaramar för det statligt stödda bostadsbyggandet. 2.Boende- och bostadsfinaasieringsutredningarna 2.1 Huvud betänkandet De båda utredningarna lämnar inledningsvis enredogörelse för boen-deuiredningens första betänkande Bostäder 1974-76 samt ettsammandrag av remissorganens synpunkter på betänkandet. Utredningarna lämnarvidare en redogörelse för kvarstående arbetsuppgifier. vikligl område som skall las upp i delfortsatta arbetet är del framlida bostadsbyggandet. skallenligt sina direktiv ge vissa regionala aspekter härpå. Vidare skall förslagläggas till avvägningar mellan det totala byggandets olika delar: nybyggnad,ombyggnad, bostäder och komplement. Förutsättningarna att förändra det storabeståndet av små lägenheter skall särskilt beaktasmed hänsyn lill de svårigheter som föreligger att få till stånd enblandning av hushållstyper i detta bestånd. Utredningen skall vidare återkommai frågan om avvägningen mellan olika former av bostadsstöd. Ett område inom vilket fortsalt och fördjupatarbete skall bedrivas gäller de institutionella formerna förbostadsfinansieringen. Också andra delproblem på finansieringssidan kommeratlaktualiseras. Behovet av ramar och dessas utformning samtriktlinjer för fastställande av läneunderlag och pantvärde hör hit. Frågan om resursfördelningen mellanbostadsbyggandets olika delar berörs något i boendeutredningens förstabetänkande. Den skall ytterligare behandlas i det fortsatta arbetet. Därvidskall också frågan om fördelningen mellan skatt, hyra och avgifter vidfinansieringen av exploateringsanläggningar och andra miljökomponenler tasupp. Etl annat ämnesområde som återstår att behandla ärbostadsförmedlings-verksamheten. 1 boendeutredningens betänkande Bostäder 1974-76redogörs kortlättat för hur bostadsbestånd, bostadsproduktion, hushållsslrukiuroch boendeförhållanden har förändrats i lörsta hand under 1960-lalet men,mycket översiktligt, också . Denna beskrivning har utredningarnanu sammanfattat och kompletterat på vissa punkter. Vid det senaste folk- ochbostadsräkningstillfället, , fanns del i landet 3,2 miljonerbosuider. har bostadsbeståndet ökat med drygt 50 96. Nära nog fyrainvånare av tio har egna lägenheter. Ar 1945 var del tre av tio. Sedan år1970 har det byggts ytterligare omkring 300 000 bostäder Det har ocksåförsvunnit en del på grund av rivning, .sammanslagning m.m. Mellan åren 1965och 1970 utgick drygt 200000 bostäder, 7 96, ur beståndet. Andelen har troligenvarit lägre därefier. De bosläder som har rivits eller försvunnit urbeståndet av andra anledningar har i huvudsak varit små och av låg kvalitet,Setl i stora drag och i elt längre tidsperspektiv har bostadsförhållandenaföljaktligen förbättrats väsentligt. Antalet rumsenhetcr per lägenhet harsåledes ökat från 1945 lill 1970. har andelenlägenheter med badrum ökal från 21 96 lill 78 96. Produktionsvolymen mätt i antal lägenheter harminskat mycket snabbt . Från ett bostadsbyggande, som under åren1969 och uppgick till ca 110000 lägenheter , har nivån förpåbörjandet sjunkit lill 79 000 bostäder och för färdigställandel lill 97 000år 1973. Minskningen gäller helt och hålletfierfamiljshusbyggandel. Småhusproduktionen har fortsatt att öka, även när dentotala volymen har gått tillbaka. Därför ulgör småhuslägenhelernas andel av detlolala byggandet mer än hälfien mot ca 30 96 lidigare. De småhus som har producerats under de senaste årenhar svarat mot en aktuell efterfrågan från vissa konsumenters sida.