prop · FX0328 · 1974-12-31 00:00:00 — Ifråga om kulturområdets struktur understryker rådet att dekulturpolitiska åtgärderna utgör en del av de totala insatserna för att skapaen bättre samhällsmiljö. 1974: 28 56 framtidsstudiermåste hänsyn tas tiU samtiiga faktorer som bidrar tiU att forma samhällsmiljön.Kulturverksamheten är en av dem. Relativtfå remissyttranden tar upp diskussion om kulturområdets stmkturur en mer allmän aspekt. De kommentarer och invändningar som görs avser deolika verksamhetsformerna. instämmer i vad rådet anför omde olika verksamhetsformerna. LO bedömer översikten av kulturområdets strukturvara ett värdefullt underlag för planering av en ny kulturpolitik. LO finnerdet påfallande att den bild som presenteras blir ofullständig genom att deninte tar upp och analyserar de folkliga organisationernas roll. Kulturrådethar inte riktigt lyckats frigöra sig från ett traditionellt tänkande om attkulturverksamheten är något som bärs upp av samhälleligt finansieradeinstitutioner och relativt små grupper av professionella kulturarbetare.SamhäUets val av investeringsobjekt har en påtagligt styrande effekt påmänniskors sätt att välja formerna för kulturkontakt. Detta visar enligt LOatt, om samhället vill prioritera de kulturformer som stimulerar eget skapandeoch kommunikation meUan människor, måste det också styra medelstilldelningen. EnligtSÖ är inte de fem verksamhetsformer som använder sig av heltäckande.Kulturrådet förefaller anse att kulturområdet skall omfatta endast utövandeverksamhet inom olika konstområden. Självklart ryms, hävdar SÖ, inomkulturområdet inslag där inte utövandet, »skapandet» är det centrala utan där istället upplevelser och utveckling på ett inre plan överväger. Inte hellerinformation och diskussion om kulturfrågor faller in under de angivnaverksamhetsformerna med den underförstådda definitionen av deras innehåll. Vadgäller enskilt skapande godtar LO och kulturrådetssynpunkter på behovet av samhällsinsatser för dc fritt verkandekulturarbetarna. LO menar att rimliga villkor inte kan åstadkommas utan attarbetsområdet för konstnärer vidgas och att det i högre grad skapas former församverkan mellan yrkesutövande kulturarbetare och t. ex. folkbildnings- ochföreningsliv och de ansvariga för utformning av arbets- och bostadsmiljöer. Folkbildningsförbundetönskar att kulturarbetarna anknyts till det fria skapandet i kollektiva former.Deras situation kan redan nu förbättras genom ökat stöd tillcentrumbildningarna. är samhällets första förpliktelse att ersättakulturarbetarna på de områden där de tas i anspråk. Utvecklingen avbiblioteksersättningen kan här stå som modell. Kritisktmot att först i ett kommande betänkande tar upp kulturarbetarnassituation är . 1974: 28 57 lösningenav de organisatoriska problemen i stäUet kommit i andra hand. Rådet motiverarsin kritik med bildkonstnärernas klart otillfredsställande situation. Remissmstansernauttalar sig i aUmänhet mycket uppskattande om syn på frittkollektivt skapande. pekar på att satsningen på den friakollektiva verksamheten bör möjliggöra en växelverkan mellan yrkesmässig ochicke yrkesmässig kulturverksamhet. Kulturrådetsuttalande att den icke yrkesmässiga verksamheten har ett egenvärde som inte ärberoende av prestationernas kvalitet stöds av SÖ och LO. Ett alltför högtställt kvalitetskrav förlamar enligt SÖ lätt självförtroendet. Svårigheten att dragränsen mellan yrkesmässigt och icke yrkesmässigt skapande betonas och för körer(KÖRSAM). Det beror enligt Rikskonserter bl. a. på förekomsten av s. k.fritidsmusiker. Deras prestationer kan ofta jämföras med yrkesmusikers. Inteminst gäUer detta körområdet. Ennärmare redovisning av remissinstansernas bedömning av synpunkteroch förslag i fråga om fritt kollektivt skapande lämnas i det följande (7.3). Flera av deremissinstanser som yttrat sig över institutionernas verksamhet delarkulturrådets uppfattning om att tonvUcten bör flyttas från centrala tillregionala institutioner. Enhgt i kan dessa fungerasom inspirationskälla för såväl yrkesmässig som icke yrkesmässig skapandeverksamhet och därigenom bidra tUl en rikare miljö för människor bosattautanför storstadsområdena. understryker vikten av att deregionala institutionerna i sin tur medverkar tiU en lokal aktivering och atttendenser till en alltför stark koncentration på länsplanet motverkas. Sammatanke utvecklas av som påpekar att väl rustade länsmuseer är enviktig förutsättning för såväl regional som lokal verksamhet. För Nordiskamuseet som centralmuseum är resursstarka länsmuseer nödvändiga samarbetsorgan.Länsmuseerna i sin tur behöver falla tillbaka på välrustade centralmuseer medtäckande och klara ansvarsområden. Svenska delarkulturrådets uppfattning att den viktigaste förändringen inominstitutionsverksamheten har legat i mer uppsökande verksamhetoch ökad verksamhet för barn och ungdom. Utöver de fördelar medinstitutionsformen som drar fram pekar på ytterligarenågra, nämligen möjligheten till långtidsplanering och utbyggdainformationsvägar. För del tiUkommer ytterligare en fördel,nämligen folkrörelseanknytningen. invänder mot beskrivningen avvissa av de nackdelar som, enligt , institutionsformen kan ha. Dengrundläggande frågan om hur man skall kunna bevara både en konstnärligförnyelse och 1974: 28 58 anställningstrygghet måste enligt lösasutifrån resonemang om former för säkrad grundlön till kulturarbetarna utanuppbindning till enskilda arbetsplatser. vänder sig med bestämdhet mot vad man uppfattar som en implicitkritik mot institutionerna för brist på mångsidighet jämfört med de friagrupperna. anser att några av de första betydandeteaterföreställningar, som i utarbetats med metoder som ärkarakteristiska för de fria teatergrupperna, gjordes inom . I några yttranden bl. a. från LO tas förhållandet mellaninstitutionerna och radio och TV upp. Den mycket starka publiktillväxten förTV-teatern finner LO glädjande. Den får dock sitt fulla värde först i och medatt det intresse, som väckts genom sådana föreställningar får tillfälle attutvecklas till kontakter också med levande teater, musik och dans. För attdetta syfte skall nås krävs sådana förändringar av institutionernasorganisation, publikkontakt och uppsökande verksamhet att de på ett annat sättän nu kan nå ut tiU nya grupper och förändra det geografiskt och socialt snedautnyttjandet av institutionernas resurser. Ett antal remissinstanser, däribland SÖ, menar attkulturrådets behandling av relationerna mellan utbildningsväsendet ochkulturområdet varit alltför summarisk. SÖ anser att utbildning är en del avkulturpolitiken och att utbildningsreformerna har utgjort samhällets hittillsmest betydelsefulla kulturpolitiska insatser. Den kulturpolitiska diskussionenblir besvärande ofullständig om inte utbUdnings-frågorna beaktas. Det hadevarit naturligt att analyserat och avgett synpunkter påutbildningsväsendets kulturpolitiska uppgifter. Svenska riksteatern.Akademien för de fria konsterna. ,och Författarcentrum beklagar att UtbUdningsväsendetsroll inte betonats mer av . påtalar behovet av information omfritids- och kulturaktiviteter i skolan. Mot bakgrund av konstaterande att det saknaselementära fakta som kan ligga till grund för egentliga prognoser om utvecklingenav kulturområdets struktur anser organisationskommittén förregionmusiken, att en forskning på detta område måste prioriteras och betraktassom en ständigt fortgående process i planeringsverksamheten inomkulturområdet. Enligt för de fria konsterna visar de senasteårens miljöintresse, som är på väg att utvecklas tUl en folkrörelse, att denallmänna opinionen och kulturarbetarna har hunnit längre än ochpolitikerna i insikten om den fysiska miljöns och kulturens samhörighet. Isamhällsutvecklingen har kvalitativa värderingar inte kunnat göra sig gällandemot kortsiktiga ekonomiska och andra kvantitativa målsättningar. 1974: 28 59 fortsatta av samhället ledda framtidsstudierna måste enligt statensungdomsråd folkrörelserna garanteras ett dominerande inflytande. Därförförordar ungdomsrådet att människans fritids- och kultursituation i framtidenbelyses och värderas på samma sätt som ekonomi och teknologi. 1974: 28 60 7 Fritt kollektivt skapande Underbegreppet fritt kollektivt skapande sammanfattas all konstnärlig verksamhet igrupp utanför kulturinstitutionerna, såväl icke yrkesmässig sådan, d.v.s.amatörverksamhet, som yrkesmässigt arbetande gmpper. Hit förs också verksamhetsom är individuell men som sker i kollektiva former och med utnyttjande avkollektiva resurser t.ex. studiecirklar i måleri, keramik m.m. av dagens fria kollektiva skapande verksamhet sker i regi. Mestomfattande är denna på musikområdet. Kommunala musikskolor fanns läsåret1972/73 organiserade i 350 av landets kommuner med totalt ca 250 000 elever.Inemot 40 000 av dessa elever deltog i olika former av cnsembleverksamhet. Inomnågra musikskolor förekom också dansundervisning. barn- ochungdomsteater förekommer i utbyggd form i ett tiotal av de större kommunerna. Störredelen av den fria kollektiva skapande verksamheten sker inom föreningshv ochfolkbUdningsarbete. (), , ,, bildningsverksamhet.Studiefrämjandet, , ,kyrkliga studieförbund och Tjänstemännens bildningsverksamhet (TBV) bedriver huvuddelen av sin skapande verksamhet i studiecirkelns /73 var antalet cirklar i kulturämnen, dvs. litteratur,konst och konsthantverk, teater och dans, foto och film, musik samt allmännakulturfrågor ca 73 500 vilket är mer än en tredubbling sedan verksamhetsåret1960/61. Antalet deltagare var ca 765 000. Av cirklarna hade ca 10 000 enhuvudsakligen teoretisk inriktning medan övriga var praktiskt inriktade.Andelsmässigt har kulturämnena och början av 1970-taletrelativt oförändrat legat kring en tredjedel av det totala antaletstudiecirklar. Studieförbunden bedriver också viss verksamhet i andra former änstudiecirkelns, bl. a. för barn. Studieförbundenhar delvis olika profil på sin skapande verksamhet. Frikyrkliga studieförbundetoch kyrkliga studieförbund har t.ex. en markant inriktning på musik.Alla förbund har dock åtminstone någon verksamhet inom varje konstart. Tillstudiecirkelverksamheten utgår statsbidrag. Statsbidragen regleras enligtkungörelsen (1963:463) angående statsbidrag tUl det fria och frivilligafolkbildningsarbetet (omtryckt 1973:409) samt av de till-lämpningsanvisningar till kungörelsen som SÖ meddelar. 1974: 28 61 kelnär enligt författningen »en kamratkrets för gemensamma, planmässigt bedrivnastudier över ett på förhand angivet ämne eller problemområde». I SÖ:sanvisningar sägs bl. a. att studiearbetet skall planeras så att deltagarnastimuleras till enskilda studier mellan sammankomsterna samt att ämnets artoch studiernas uppläggning stimulerar till samarbete och utbyte av synpunkter. F.n.gäller i huvudsak följande grundprinciper för studiecirkelbidrag. Enallmän studiecirkel skall omfatta 520 deltagare inklusive ledare. Deltagarnasålder skall vara lägst . Studietiden skall omfatta minst 20 studietimmarfördelade på med högst per gång.Studierna skall vara fördelade . Gemensamma sammanträdenmellan flera cirklar är i princip inte tillåtna, endast kortare massmedieinslagoch undantagsvis också expert/fackmannamedverkan får ske i storgrupp.Bidragsgrundande studiebesök får ingå högst två gånger per studieperiod. Intagningenav deltagare tiU en studiecirkel skall vara avslutad i och med tredje sammankomsten. Statsbidragutgår av kostnaderna för ledararvode och studiematerial, dock medhögst . Av beloppet får högst . För medverkan av expert eller fackman utgår statsbidrag för högsttvå sammankomster per studiecirkel och högst per sammankomst medhögst av kostnaderna för arvode, resa och traktamente dock med högst 30kr. För studiecirkelverksamhetavseende viss vuxenutbildning (svenska, engelska, matematik och samhällskunskappå gmndskolenivå) liksom för studier som utvecklar handikappades färdigheteratt meddela sig utgår, utöver nämnda statsbidrag, ytterligare bidrag med 15kr. för varje studietimme. För verksamheten i kulturämnen finns vissa speciellaregler. I musikcirklar får högst hälften av deltagarna vara under ochhögst hälften av studietiden får i princip användas för studier i grupper omminst tre deltagare, ledaren inräknad. I verksamhet som sker i form avensembler eUer körer får deltagarantalet överstiga 20. Även i teatercirklar fårde vidare gränserna för antalet deltagare tiU-lämpas. Studiecirkel som studerarrepertoaren i samband med besök på teatrar, biografer eller konsertlokaler fåromfatta minst om minst tre icke hidragsberättigande teater-,biograf- eller konsertbesök ingår. Andravillkor gäller för universitetscirklar. Dessa är i regel inte till-lämpbarainom den skapande verksamheten. Detär möjligt att söka dispens från de flesta av bidragsvillkoren hos SÖ. SärskUtstatsbidrag utgår till studieförbundens organisationskostnader och pedagogiskaverksamhet. Ävenandra föreningar än studieförbunden organiserar amatörverksamhet. Teaterfommär gemensam organisation för ett antal fast verksamma 1974: 28 62 teatergrupper.Många av dessa arbetar i studiecirkelform. SärskUda statsbidrag utgår tillTeaterforum samt i viss utsträckning till enskilda icke yrkesmässigt arbetandegrupper inom och utom Teaterforum. Inom dansområdet bedrivsen omfattande folkdansverksamhet av Svenska ungdomsringen, lOGT/NTO ochytterligare några organisationer samt i organisatoriskt helt friståendefolkdanslag. har uppskattat antalet deltagare till minst 60 000. Påmusikområdet finns ca 700 orkestrar med ca 17 000 medlemmar och ca 3 400 körermed ca 68 000 medlemmar organiserade i olika riksförbund. Däratöver finnsytterligare ett antal körer och orkestrar. Det totala antalet orkestermusicerandepersoner kan uppskattas till ca 20 000 och antalet körsångare till ca 100 000.Grupperna ger ett betydande antal konserter. Den helt dominerande delen avdessa körer och orkestrar är icke yrkesmässigt verksamma. Även på musikområdetarbetar många grupper i studiecirkelform. Statsbidrag utgår till orkester- ochkörförbund. Inom övriga konstområdenbedrivs amatörverksamheten i stor utsträckning individuellt.Riksorganisationer av samma omfattning som på de tidigare nämnda områdena finnsf. n. inte. Deyrkesmässigt arbetande mindre ensembler och fria grupper på teaterområdet somär heltidsarbetande är drygt 50. DärtiU kommer vissa deltidsverksammagrupper. /73 erhöll 27, främst heltidsarbetande, grupperstatsbidrag. Dessa gjorde tillsammans drygt 5 000 föreställningar med ca 650000 besökare. I dessa siffror ingår några dansgrapper. På musikområdet finnsockså ett antal heltidsarbetande grupper främst dans- ochunderhållningsorkestrar. Det stora flertalet grupper är dock deltidsarbetande.Tolv musikgrupper erhöll statsbidrag /73. gör enbedömning av den fria kollektiva skapande verksamhetens totala omfattning.Bedömningen, som i huvudsak bygger på uppgifter från /70,ger vid handen att bruttoantalet deltagare detta verksamhetsår låg mellan 1 och1,2 milj. medan antalet deltagande personer torde ha rört sig om 600 000 700000. Därefter har bl. a. studiecirkeldeltagandet expanderat. Kulturämnena ärrepresenterade på samtliga folkhögskolor. Linjer och längre kurser med särskildinriktning mot dessa ämnen finns på ett 30-tal skolor. Undervisningen siktarfrämst till att utveckla elevens intresse för och kunskaper i de aktuellaämnena utan att leda fram tUl yrkesutövande. I vissa fall har dockundervisningen karaktär av yrkesutbildning och/eller utbildning av ledare förbl. a. studieförbundens verksamhet. Folkhögskolorna, inte minst de medestetiska hnjer, utgör också kulturcentra på resp. orter både genom egen utåtriktadverksamhet och som mottagare av kulturutbud. Kulturrådetförordar väsentligt ökade insatser från samhällets sida till den fria skapandeverksamheten. Förslagenbeträffande icke yrkesmässigt skapande syftar både till en breddning avverksamheten geografiskt, socialt, ämnesmässigt och i fråga omverksamhetsformerna och till en kvalitetsutveckling. Detta bör uppnås delsgenom vidgade och förstärkta bidrag till verksamheten, dels genom att vissabasresurser som lokaler och ledarutbildning ställs tiU förfogande i ökadomfattning. Tvåvägar för detta ökade stöd diskuteras. Den ena vägen innebär att staten ställermedel till förfogande för kommunerna som tillskjuter kompletterande belopp ochsedan fördelar de samlade resurserna. Den andra vägen innebär attfolkbildningsorganisationerna används som bidragskanal. Båda vägarna böranvändas. Då statligt stöd via kommunerna innebär att nya bidragsformer måsteprövas, vilket kan ta , bör den ekonomiskt mest betydande satsningenunder det närmaste decenniet avse folkbildningsorganisationema. Kommunernabör fuUfölja utbyggnaden av musikskolorna men också bygga upp enmotsvarande verksamhet för barn och ungdom inom övriga konstområden. DennafriviUiga kommunala verksamhet bör bedrivas i nära samverkan med skolan somhar ett ansvar för grundläggande orientering och undervisning i dessa ämnen och förskolan. Statsbidragbör utgå till den frivilliga kommunala verksamheten. Innan ett statsbidrag införsbör dock frågorna om målen och de pedagogiska vägarna för verksamheten,samverkan med skolan, uppgiftsfördelningen och samspelet med föreningslivetsverksamhet liksom frågor om åldersgränsen för olika typer av statsbidrag ochavgränsningen mot den kommunala ungdomsverksamheten utredas. Det nyakulturrådet föreslås göra utredningen i nära samverkan med berörda parter.Utredningen bör ske i samband med utredningen om ett föreslaget lokaltaktivitetsstöd på kulturområdet. Skapandeverksamhet i terapeutiskt syfte, t. ex. inom olika vårdinstitutioner, behöverkartläggas, forskning initieras och samarbetet mellan kultursektorn ochvårdsektorn på lokal och regional nivå stimuleras. Kulturrådetföreslår olika åtgärder för att förstärka det Statliga stödet till skapandeverksamhet inom föreningar och grupper. Förstöd till verksamhet vars huvudsyfte är studier bör statsmakterna bygga vidare på bidraget tiU studiecirklar. Prop.1974: 28 64 börkunna klart definieras. I kulturämnena bör den avse deltagarnas teoretiska ochtekniska förkovran som den redan från början syftar till att väckaoch utveckla förmågan till konstnärlig gestaltning. Då det är värdefullt attbibehålla ett för hela folkbildningssektorn en-hethgt studiecirkelbidrag ärkulturrådets förslag till vidgade bestämmelser i huvudsak så utformade att dekan gälla all cirkelverksamhet. Åldersgränsen14 år för studiecirkeldeltagare utgör ett hinder för att inlemma de yngstagrupperna i aktiviteter där olika åldrar möts. Statsbidrag bör utgå förverksamhet även inom den lägre åldersgruppen. Frågan om åldersgränsen förstatsbidrag till ungdomsverksamhet behandlas av barnstugeutredningen. Iavvaktan på dess förslag lägger dock inte fram något förslag. Ifråga om studietidens längd föreslås att SÖ skall kunnage generell dispens för längre sammankomster än och när det gällerglesbygd också för kortare studietid än i kulturämnen. Medverkanav expert eller fackman i studiecirkelarbetet bör få omfatta högst av encirkels totala antal studietimmar och gälla utan begränsning av antalet timmarvid varje sammankomst. Statsbidrag bör utgå av kostnaderna för arvode,dock högst . , och av resekostnader ochtraktamente, dock högst . I utpräglad glesbygd bördispens kunna lämnas för högre ersättning för resekostnad och traktamente. Studiebesökbör godkännas som statsbidragsgrundande för högst av en cirkels totalaantal studietimmar. Studiecirklar i kulturämnen som antingen inriktas påpraktiskt utövande verksamhet eller på repertoarstudier bör få omfatta minst 14studietimmar under förutsättning att dessutom minst tre intebidragsberättigade besök på teaterföreställning, konsert, utställning ellermotsvarande ingår. Statsbidragtill studiecirkelledares resekostnad och traktamente bör kunna utgå i helariket av kostnadema, dock högst . per sammankomst om kortasteresväg mellan ledarens bostad och studiecirkelns sammanträdeslokal är minst 20km. övningslärarevid folkhögskola och musiker vid regionmusiken bör i likhet med vad som f. n.gäller för ämneslärare vid folkhögskola få räkna in ledaruppgiften för aUmänstudiecirkel i sin tjänstgöringsskyldighet. Statsbidragettill studiecirklar bör indexregleras. Därutöver bör ske en realhöjning avbidraget med . Kulturrådetföreslår att ett lokalt aktivitetsstöd införs som komplement tillstudiecirkelbidraget. Syftet är att stimulera verksamhet i nya,organisatoriskt enklare former, experiment samt aktiviteter kring olikakulturutbud. Därigenom kan nya grupper och miljöer nås och en bredare aktivitetskapas. Bidraget bör utgå till förening- 1974: 28 65 aroch organisationer men även till mindre fast organiserade grupper. Detlokala aktivitetsstödet bör inte utgå med ett schablonbelopp utan efterbedömning från fall till fall. Vissa minimiregler bör gälla beträffande antaldeltagare, antal sammankomster och verksamhetens anknytning tillkulturområdet. Bidraget bör även kunna utgå tiU grupper för vilka kulturellverksamhet är ett medel för kontakt och gemenskap. Inga regler bör uppställasbeträffande deltagarnas ålder, sammankomsternas längd, studiematerial ellerledarens formella kompetens. Bidraget bör fördelas genom de kommunalamyndigheterna. Införandetav ett lokalt aktivitetsstöd bör föregås av ett kompletterandeutredningsarbete och av viss försöksverksamhet. LedamöternaBlomkvist, och reserverar sig mot att fördelningen av det lokalaaktivitetsstödet binds till de kommunala organen. Försöksverksamheten bör i detavseendet vara förutsättningslös. LedamotenEnquist reserverar sig till förmån för större resurser för lokaltaktivitetsstöd än vad beräknat. Statenbör ge ett ökat stöd till ledarutbildning och me-todutveckling samt tillorganisationskostnader inom studieförbund och övriga centrala organisationer påamatörverksamhetens område. Statsbidragsgivningen bör utformas så att det ärmöjligt att anställa kulturarbetare för bl. a. utvecklingsarbete samt förbeställningar av verk anpassade för de icke yrkesverksamma gruppernasförutsättningar. Såväl i ledarutbildningen som i metodutvecklingen bör ettbetydande samarbete kunna ske mellan organisationema, kommunernas frivilligaverksamhet och skolan. uttalar sig för att statsbidraget ändamål delvis disponeras centralt genomFolkbUdningsförbundet och att vissa medel specialdestineras till utvecklingsarbetei kulturämnena. Statsbidragsgivningen till övriga centrala organisationer börutvidgas till ytterligare organisationer utöver dem som uppbärstatsbidrag. Bidragen bör avse den centrala verksamheten och i princip intefördelas till organisationemas lokalavdelningar. ökatstatligt stöd bör utgå till centrumbildningarna. Frågan om statsbidrag ävenbör utgå till decentraliserad verksamhet bör övervägas av det nya kulturrådet.Samhället bör svara för en avgiftsfri och väl fungerande arbetsförmedling inomkulturområdet. Även bör det finnas utrymme för medverkan fråncentrumbildningarna i förmedlingsarbetet. ökatstöd bör utgå tUl de handikappades kulturella verksamhet. Målet bör vara attintegrera handikappverksamheten i annan verksamhet och att beaktahandikappaspekten inom varje verksamhet. Riksstatsanslaget Bidrag till dehandikappades kulturella verksamhet bör därför delas upp på olikariksstatsanslag. Prop.1974: 28 66 Detbör i fortsättningen göras en klarare gränsdragning mellan yrkesmässigt ochicke yrkesmässigt arbetande grupper inom de olika konstområdena. Grapper somgenom sitt yrkeskunnande kan jämställas med den yrkesmässiga verksamheten inominstitutionerna bör få arbeta under liknande ekonomiska villkor som gäller förinstitutionerna. bör grappernas frihet, öppenhet och smidighetbibehållas. Trevägar föreslås för ett förbättrat statligt stöd. Centralt fördelade bidragbör utgå tUl grapper som inte önskar anknytning till institution eUer annanstödjande part. Sådant bidrag kan utgå som årsanslag, projektbidrag, ellerbidrag till visst ändamål t.ex. utrustning. Statsbidraget bör inte täcka störreandel av totalkostnaden för dessa grupper än för övriga grapper. Gruppen fårsjälv svara för kompletterande finansiering.