prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till att hushållens reala disponibla inkomster för andraåret i följd stiger relativt snabbt, finns det anledning att räkna med atttillväxten i den privata konsumtionen 1974 blir betydligt kraftigare än denärmast föregående åren. Här har antagits att den privata konsumtionen i volymfrån 1973 till 1974 ökar . Därmed skulle sparkvoten fortsätta attstiga och i genomsnitt ligga på . Uttryckt i löpande priser innebärdetta med ovan redovisade prisprognos en ökning av den privata konsumtionenpä . Påtagliga olikheter i prisutveckling mellan skilda delposter i denprivata konsumtionen kan förutses ge utslag i fördelningen mellan olika slag avkonsumtion. Dessutom är det sannolikt att den tillfälliga momssänkningen, vidsidan av en totalt sett konsumtionsstimulerande effekt, ger upphov till enförskjutning av hushållens inköp från i huvudsak fjärde till tredje kvartalet1974. Det är självklart vanskligt att ange storleken av denna förskjutning.Tidigare erfarenheter tyder emellertid på att resultatet kan bli entidigareläggning av konsumtionen med mycket grovt angivet 1 000 milj, kr. ben totala lönesummans ökning från 1972 till 1973beräknas till vilket är lägre än vad som angavs ikonjunkturinstitutets januarirapport . För industriarbetarnas del visar statistiskacentralbyråns förtjänststatistik en timlöneökning på 8,, varav den avtalsmässiga löneökningen och löneglidningen beräknas ha svaratför vardera . Som en följd av ökade sociala avgifter stegtimkostnaden med inemot utöver timlöneökningen. Häri liggerökade kostnader för avtalsgruppsjukförsäkringen och den särskildatilläggspensionen för arbetare samt den höjning av arbetsgivaravgiften från till som trädde i kraft /1973. stegäven avgiften till sjukförsäkringen något. väntas den totala lönesummanöka . Detta innebär sålunda en avsevärt större uppgång än i de bådaalternativ på resp. som redovisades i januarirapporten. Till enmindre del förklaras uppjusteringen av att avtalsförhandlingarna förefallerkomma att resultera i större löneökningar än vad som tidigare antogs. Avtalenkalkyleras nu till . Dä efterfrågan på arbetskraft nu bedöms mer positivt än , harsysselsättningskomponenten uppjusterats till , en ökning med 1,2procentenheter jämfört med januarirapporten. Löneglidningen uppskattas nu till3,mot vid förra beräkningstillfället. Industriarbetarnas avtal (efterförbundsförhandlingar) har beräknats innebära löneökningar på ca 5 %.Löneglidningen har antagits bli väsentiigt högre än , vilketskulle innebära att industriarbetarnas timförtjänst kan väntas öka med i ranttal . Häratöver beräknas arbetsgivarnas lönekostnaderöka med på grand av höjda sociala avgifter. Nytillkomna 1974 av dessaär, förutom den socialförsäkringsavgift som infördes i samband med slopandet avfolkpensionsavgiften, avgifterna för den nya arbetslöshetsförsäkringen och dentrygghetsförsäkring, som är en del av 1974 Tabell 6:1 De enskilda konsumenternas inkomster ochutgifter 19721974' Kapitalinkomster (netto)* -0,1 3,9 Direkta skatter, avgifter m. m. därav: prel. A-skatt Hushällens nettoinbefalningar till det offentliga (3-2) 8,0 -9,6 -10,3 Sparande (5-6)« -7,6 56,9 Sparkvot (7 : 5) -0,8' 2,2' 0,5' ' Hushållssektorn inkluderar,förutom hushällen, de s. k. ideella organisationerna som betjänar hushållen,och som inte helt eller huvudsakligen finansieras och kontrolleras avoffentliga sektorn. Hit räknas fackföreningarna, folkbildningsverksamheten,, idrottsorganisationerna, tjänstemannaorganisationerna. RödaKorset m. m. samt ej statsbidragsberättigade privata sjukhem, barnhem,barnkolonier, semesterhem. Utöver löntagarhushåll ingår hushåll som ägerpersonliga företag, dvs. som erhåller sin huvudsakliga inkomst från rörelse. - Arbetsgivaravgifter tillsocialförsäkring, tillräknade pensionsavgifter för statliga och kommunalamyndigheter, för kommunala affärsverk samt för icke-finansiella företag är ejmedtagna som löneförmåner i denna post, " Inkl. direkt utbetalda pensioner från statligaaffärsverk samt från industri och handel. * Inkl. räntor på privata försäkringsfonder(exkl. skadeförsäkring). skadeförsäkringsnetto: -54 milj, kr, 1972, -63milj. kr, 1973 och -55 milj. kr. Inkl, privatförsäkringssparande. Detta uppgick till 2 815 milj, kr. och 1973 till 3583 milj, kr. samt beräknas 1974 uppgå till 4 271 milj, kr, ' Förändring mätt i procentenheter. Källor: och . års avtal på LO-SAF-omrädet, Dessutom ökar till1974 kostnaderna för sjukförsäkringen och den särskilda tilläggspensionen inomLO-området, 1973 beräknas faktorinkomsterna haökat mer än 1972 (mot ). Orsaken därtill är främst en betydligtkraftigare utveckling av enskilda företagares inkomster, medan lönerna ökadenågot långsammare än 1972. Till ökningen av de enskilda företagarnas inkomsterbidrog framför allt de ökningar av skogsbrukarnas intäkter, som blev följdenav de stora virkesprishöjningarna. Kapitalinkomsterna steg kraftigt,med , medan övriga faktorinkomster ökade med efter att hastagnerat . De egentliga inkomstöverföringarnatill hushållen (barnbidrag, bostadstillägg, studiebidrag m. beräknas ha stigit med , att jämföra 1972, då bostadstilläggenhöjdes kraftigt (se tabell 2). För socialförsäkringsutfallet (vars störstaposter är folkpensioner, utbetalningar från sjukförsäkringen samt ATP-utbetalningar) Tabell 6: 2 Inkomstöverföringar till hushåll 1972-1974 Milj. kr.,löpande priser bostadsbidrag till barnfamiljer' pensioner från stat och kommun utbetalningar från försäkringskassor" ' Fr, o, m, 1974 även till låginkomsttagare utan barn. 'Inkl, kommunala bostadstillägg till pensionärer, " Inkl, apotekarrabatter. Källor: och , gäller i stället att utvecklingen blev något starkare 1973än 1972, Totalt ökade inkomstöverföringama med 12 1/19721973, vilket är någotmindre än 19711972, Hushållens inbetalningar av direktaskatter, avgifter m. m. ökade betydligt mindre 1973 än 1972 (se tabell 3).Detta berodde framför allt pä att skattereformen /1973medförde en i förhål- lande till inkomstökningen mycket långsam stegring av depreliminära A-skatteinbetalningama, men även andra faktorer bidrog. Sålunda höjdeskommunalskattesatsen inte alls lika mycket 1973 som 1972 och minskadekvarskatteinbetalningarna kraftigt. Det senare är en Tabell 6: 3 Hushållens direkta skatter och avgifter1970-1974 Milj, kr,, löpande priser 1970 1971 1972 1973 1974 därav: reformeffekt 1974' Slutskattereglering(3 + 4-1-5) Summa (1+2 + 6+ 7) 50 051 2 950 ' Reform av sjukförsäkring och arbetslöshetsunderstöd m.m. " Hushållens andel. " * Inkl. ränta. Anm. Kvarskatten avser inkomstentvä år tidigare, medan fyllnadsskatten och överskjutande skatten avserinkomsten . Källor: , ochkonjunkturinstitutet. följd av det höga uttaget av preliminär A-skatt 1971.Dessutom ökade B-skatteinbetalningama knappast alls . Liksom i frågaom kvarskattema finns här ett samband med skattereform. Sammantaget innebär detta atthushållens disponibla inkomster i löpande priser beräknas ha stigit med 11 %1973. Prisnivån för den privata konsumtionen steg . Dettager en realinkomst-ökning på , vilket är en av de största årligaökningarna . Som nämndes i avsnittet om lönernaberäknas dessa öka kraftigt. Även andra faktorer bidrar dock tillden starka uppgång på , som förutses för de totala faktorinkomsterna.Sålunda beräknas enskilda företagares inkomster öka , dvs. ännu merän 1973, och kapitalinkomsterna med , vilket bl. a. förklaras avdiskontohöjningens uppdragande effekt på ränteinkomsterna. Även övrigafaktorinkomster hsräknns öka mer än . De totala inkomstöverföringarnatill hushällen beräknas öka med (se tabell 2).Detta beror framför allt på de socialpolitiska reformer som trädde i kraft /1974. Vad beträffar de egentliga inkomstöverföringarna,som beräknas öka med , innebär reformerna att bostadstilläggen numeraäven Bil.1 Nationalbudget 1974 113 kanerhållas av låginkomsttagare utan barn och att de statskommunala bostadstilläggenhöjts. Dessutom har barnbidraget höjts , per barn ochår och studiebidraget har höjts i motsvarande grad. Stödet till personer iarbetsmarknadsutbildning har höjts kraftigt som det blivitskattepliktigt. Härutöver har beslutat att ett extra barnbidrag på200 kr. per barn betalas ut . Till ökningen av utbetalningarna frånsocialförsäkringssektorn på bidrar framför allt de kraftigt ökadebruttoutbetalningarna med anledning av sjukpenningreformen, som också hör tillde reformer som trädde i kraft . Dessa utbetalningar blir dockföremål för beskattning liksom utbetalningarna från den nyaföräldraförsäkringen (som ersätter moderskapsförsäkringen) samt den utvidgadearbetslöshetsförsäkringen. Dessutom infördes den beslutadetandvårdsförsäkringen. utbetalades ett extra tillägg tillfolkpensionen. Det förhållandet att vissa inkomstöverföringar tillhushållen nu blivit skattepliktiga medför en relativt kraftig ökning avpreliminärskatte-inbetalningama 1974. Hushållens inbetalningar av direktaskatter och avgifter beräknas totalt stiga med från 1973 till 1974mot . Den ännu mycket högre uppgången för detotala inkomstöverföringarna medför dock att hushällens nettoinbetalningartill det offentliga kommer att minska ännu något mer än under 1973.Detta bidrar till en kraftig ökning av de disponibla inkomsterna. I löpandepriser beräknas den till . Prisuppgången kalkyleras till och denreala inkomstökningen skulle därmed bli sä stor som . Tabell6: 4 Hushållens nettobehällning av de inkomstöverföringar som reformeras 1974 Milj.kr., löpande priser Sjukpenning Moderskapspenning" Arbetslöshetsersättning och arbetsmarknadsutbildning 2 300' 600 4 480 1 640 "Fr, o, m. Källor:Statistiska centralbyrån och . 8 1974.1 saml. Från december 1972 till december1973 steg konsumentpriserna (se tabell 5). Varupriserna steg kraftigare(9,) än priserna på tjänster () och svarade därmed för avprisnivåns uppgång. Bland varugrupperna kom det största bidraget till den totalaprisstegringen från gruppen bränsle och drivmedel. Priserna i denna grupp ökademed . Inom gruppen blev det särskilt stor prishöjning på eldningsolja,. Näst efter bränsle och drivmedel noteras den kraftigaste uppgångenför gruppen alkoholhaltiga drycker och tobak, . Priserna på övriga varorsteg däremot inte alls lika mycket. Exempelvis ökade livsmedelspriserna med 5,. Detta var i själva verket mindre än under loppet av 1972 (7,). Dämpningenav livsmedelsprisernas utveckling var delvis en följd av prisstoppet påbaslivsmedel. Livsmedelspriserna utomlands steg däremot kraftigt under 1973.Även totalt sett har höjningen av konsumentprisnivån varit mindre iSverige än i de flesta andra industriländer. Tabell 6: 5 Konsumentprisindex december 1972december 1973 Alkoholhaltiga drycker och tobak Bränsle och drivmedel' Övriga icke varaktiga varor ' Exkl, kokgas och elström, vilka ingår i offentligatjänster. Källor: och . I tabell 6 har indexhöjningen under1973 och den prognoserade prisutvecklingen delats upp i olikaprisstegringskomponenter. Av den totala prisuppgången 1973 pä förklaras0,av höjda skatter på alkoholhaltiga drycker, tobak ochmotorbränslen, höjd bilaccis samt den införda avgiften på vissadryckesförpackningar. beräknas de höjningar av skattebeloppen somvid oförändrade procentuella värdeskatter följer av stigande prisnivå habidragit . Bil.1 Nationalbudget 1974 115 De internationellt bestämda prisförändringarnasbidrag tUl konsumentprisernas ökning under loppet av 1973 beräknas till 4procentenheter. Detta innebär en avsevärd förändring i jämförelse medutvecklingen under loppet av 1972 då de internationellt bestämda prisernasbidrag till konsumentprisernas uppgång var . Det bör uppmärksammasatt utöver de internationella prisernas direkta inverkan på de svenska konsumentprisernakan med tiden uppkomma betydande indirekta effekter. Prisbildningen inom denutiandskonkurrerande industrin tenderar nämligen att via lönebildningenåterverka pä prisutvecklingen inom övriga näringsgrenar. Därmed påverkas ävenden s. k. restfaktom som innefattar lönekostnadsstegringarnas genomslag inom defrån internationell konkurrens skyddade näringsområdena. Tabell6: 6 Konsumentprisförändringar 19721974 uppdelade på komponenter Konsumentprisniväns procentuella förändring. därav hänförs till: ändring av indirekta skatter automatiska effekter av indirekta värdeskatter ändring av internationellt bestämda priser -0,2 ändring av diverse taxor trendavvikelser i priserna på vissa färskvaror Av den totala ökningen av konsumentpriserna pä 7,under loppet av december 1972december 1973 beräknasrestfaktom ha svarat för . Detta är t. o. m. lägre änvad som gäller för genomsnittet vilket delvis torde kunnaförklaras av den svaga konsumtionsefterfrägan. Restfak-torns utveckling måstedessutom ses mot bakgrund av den betydande uppgången 1972, då priserna inom deskyddade sektorerna bidrog till den totalakonsumentprisökningen på . I det låga värde som framträder för restfaktom1973 finns det i hög grad skäl att även se ett utslag av en eftersläpning. Närstarkt ökade importkostnader inte över hela linjen slår igenom iprisbildningen i senare led inom landet, visar sig detta i ett lågt värde pårestfaktom. Mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1972 och1973 blev den totala uppgången enligt konsumentprisindex och enligtimplicitprisindex. I jämförelse med beräkningarna i konjunkturinstitutetsjanuarirapport innebär det en upprevidering av implicitprisindex med 0,5procentenheter. 1974 harkonsumentprisindex stigit , varav utgörs av höjdapriser pä bränsle och drivmedel. 1974 harkonsumentprisnivån höjts . Bedömningenav prisutsikterna har utgått från tillgängliga prognoser ochberäkningar angående arbetskraftskostnader och importpriser m. m. Medutgångspunkt från löneprognosen har arbetsgivarnas genomsnittliga kostnaderper timme för samtliga anställda antagits öka . Lönekostnadernasgenomslag inom de från internationell konkurrens skyddade områdena antas fåett normalt värde. Värdet på restfaktom väntas däremot bli högre än den direktaeffekten av denna lönestegring. Man kan nämligen förmoda att den eftersläpningi importkostnadernas genomslag pä prisbildningen i senare led, som förelåg vidutgången av 1973 kommer till uttryck i form av ett högre värde för restfaktom1974. Dennas inverkan pä konsumentprisuppgängen väntas därigenom bli 3,7procentenheter varav faller pä ändring av diverse taxor. väntas de internationella prisernafortsätta att stiga i ännu högre takt än föregående år. Återverkan påtotalindex har beräknats till . Jordbrukspriserna beräknas få en sänkande effekt pätotalindex, , detta med hänsyn till besluten om ytterligaresubventioner av livsmedel fr. o. m. Härigenom kundeprisema på mjölk och kött sänkas fr. o. m. Beräkningarna har sålundagjorts med utgångspunkt i förutsättningen att man inom en ram av 300 milj. kr.med budgetmedel subventionerar de prishöjningar som följer av det nyajordbruksavtalet. Av betydelse för jordbruksprisutvecklingen är också detförlängda och utvidgade prisstoppet på baslivsmedel. Bostadspriserna väntas bidra till fortsatt uppgångi konsumentprisnivån . Härav förklaras ca 0,5 enheter avdiskontohöjningens återverkningar på egnahemsposten. Denna uppjusteringinnefattar även beräknad räntekostnad för egnahemsägamas egen kapitalinsats. Som en möjlig effekt från tillfällighetsbetonadeprisförändringar pä vissa färskvaror (grönsaker, färsk fisk m. räknas med0,. Återverkan på konsumentprisindex av de automatiskaeffekterna av indirekta värdeskatter har kalkylerats till . Sammanlagt erhålls som resultat enkonsumentprisstegring under loppet av 1974 pä (se tabell 6). Mellangenomsnittslägena för kalenderåren 1973 och 1974 uppskattas förändringen till9,. har hänsyn tagits till beslutet om momsskattesatsensneddragning 1 april15 . Förimplicitprisindex har motsvarande uppgång kalkylerats till . 6.3 Den privata konsumtionen Den privata konsumtionen underfjärde kvartalet 1973 nådde inte upp till den nivå som konjunkturinstituteträknade med i sin januarirapport . Då dessutom hushållens konsumtionsvolymunder de tre första kvartalen 1973 enligt senasteberäkningar var något lägre än som angavs , slutar de nu aktuellaberäkningarna på en ökning av den privata konsumtionen i volym räknat med 1,frän 1972 till 1973. Eftersom konsumentprisstegringen enligtimplicitprisindex mellan genomsnitten nu beräknas till 6,6 %mot enligt januariberäkningarna, blev dock ökningen för hushällenskonsumtionsutgifter i löpande priser ungefär den som kalkylerades ,dvs. Hushållens disponibla inkomsterberäknas ha ökat frän 1972 till 1973, vilket är praktiskt taget sammatal som redovisades i . Pä gmnd avupprevideringen av konsumentprisutvecklingen, uppvisar emellertid nu hushållensreala disponibla inkomster inte fullt samma starka tillväxt som angavs ,utan ökningen stannar på . Uppgången i sparkvoten beräknas Diagram 6:1 Hushållens disponibla inkomster ochkonsumtionsutgifter 19601974 Miljarder kr,, priser, Säsongrensadehalvårsdata 50 48 46 44 42 40 38 36 <*\- /'"' J I_ I 1960 61 62 63 64 6.5 66 67 68 69 70 Källor: och . 50 48 46 44 42 40 38 36 34 Diagram 6:2 Privat konsumtion fördelad på varugrupper.Hushållssparande 19631973 Milj. kr.,priser. 1963 65 67 69 71 73 1963 65 Källor: och . 1 Nationalbudget 1974 119 Tabell 6: 7 Hushållens konsumtionsutveckling 19631973 Milj, kr. 5,1 -4,0 -2,3 7,0 -6,2 3,5 -5,7 3,5 -0,3 2,5 -0,7 3,4 -0,8 -11,3 3,6 -0,7 Källor: och . dock fortfarande genom nedrevideringen av båderealinkomster och konsumtiönsvolym till . Av de i tabell 7 redovisadegrupperna av varor och tjänster noteras minskningar av konsumtionen frän 1972till 1973 för bilar och turistnetto. Vad beträffar bilarna kan nedgångenfrämst hänföras till fjärde kvartalet 1973, då efterfrågan pä bilar dämpades pågrund av oljekrisen. För turistnettot, som i fasta priser minskade med , är nedgången jämnt fördelad över året. Den kraftiganedgången innebär att turistnettot 1973 i fasta priser låg endast drygt 2 %över 1970 års nivå. ökade detta med i genomsnitt perår i volym. För gruppen varaktiga varor utombilar redovisas en konsumtionsvolymökning på 1973 vilket är någotsvagare än 1972 och även svagare än årsgenomsnittet för perioden 19631970.Konsumtionen av delvis varaktiga varor däremot, som främst mot slutet av åretlåg på en jämförelsevis hög nivå, ökade något snabbare än genomsnittiigt under1960-talet, Konsumtionen av livsmedel haralltsedan 1970 utvecklats mycket svagt, 1971 noterades en volymmässig nedgångoch året därefter en obetydlig uppgång. Inte heller steglivsmedelskonsumtionen nämnvärt. steg den endast med 0,7 %i volym mot för perioden 19631970, En något merapositiv utveckling uppvisar gruppen övriga icke varaktiga varor, för vilken enexpanderande försäljning under framför allt fjärde kvar- talet1973 drog upp helårsresultatet. Volymökningen på är dock endastungefär hälften så stor som motsvarande genomsnittliga årstal för 1960-talet, Bostadskonsumtionen, som inte fluktuerar likakraftigt som övriga konsumtionsposter, ökade från 1972 till 1973.Konsumtionen av övriga tjänster ökade 1971 med i volym för attåret därpå gä upp snabbare än normalt, eller . Frän 1972 till 1973noterades ånyo en ganska måttiig ökning att jämföra för perioden 19631970. Bedömningen av hushållskonsumtionen under 1974måste vara omgiven av vida osäkerhetsmarginaler med hänsyn till de senasteårens utveckling mot en allt större sparad andel av hushällens disponibla inkomster.Den jämfört med tidigare höga nivån pä sparkvoten liksom det förhällandet, atthushällens reala disponibla inkomster för andra året i följd tillväxerpåtagligt snabbt, talar för att man kan räkna med en betydande ökning av denprivata konsumtionen 1974. Också andra omständigheter görkonsumtionsutvecklingen speciellt svårbedömd. Det finns sålunda ännu inteunderlag för bestämda slutsatser om oljeransoneringens effekter på hushällenskonsumtion 1974. Inverkan på konsumtionen av de kraftiga förskjutningarna iprisrelationerna mellan olika varor och tjänster till följd av dels oljeprishöjningarna,dels den ökade subventioneringen av jordbrakspriserna är en annan osäkerhetsfaktorliksom effekten pä konsumtionen av den totalt sett snabbt stigande prisnivån.Den tillfälliga momssänkningen är ytterligare en faktor, vars inverkan påkonsumtionen är svår att förutse. Den kan dessutom väntas icke obetydligtpåverka konsumtionens fördelning över året. Härigenom kan det också bli svårtatt tolka de informationer, som successivt blir tillgängliga angåendekonsumtionsutvecklingen . Hushållens disponibla inkomster beräknas i realatermer öka . Det finns skäl att vänta att dennaosedvanligt snabba tillväxt i hushällens inkomster resulterar i ytterligarenågon uppdragning av sparkvoten. Här har antagits att sparkvoten stiger med0,19721973. Under dessaförutsättningar skulle den privata konsumtionen i volym räknat öka med 4,7 %.Ökningstalet kan, mot bakgrund av de senaste årens erfarenheter, te sig högt,men jämfört med motsvarande tal för åren är det ingalundaextremt. noterades för sex av åren ökningstalför den privata konsumtionen på i volym, och i genomsnitt för hela1960-talet var den årliga ökningen . Med den konsumentprisstegring på enligtimplicitprisindex, som här beräknats mellan genomsnitten ,innebär prognosen en ökning i den privata konsumtionen på i löpandepriser. De totala, fasta investeringarna mmskade enligtännu preliminära beräkningar i volym . Nedgångenkan i huvudsak hänföras till minskade byggnadsinvesteringar medan ma-skminvesteringamatotalt sett ökade. Minskningen av byggandet, som för hela ekonomin beräknastill , berör alla de byggnadssektorer som särredovisas i tabell 1. Särskiltstor var nedgången i de kommunala byggnadsinvesteringarna men även inom denstatliga sektorn föll byggandet tillbaka något efter den kraftiga ökningen1972. Pä den privata sidan minskade särskilt byggandet inom handeln. Efter enuppgång 1972 minskade bostadsbyggandet på nytt genom en kraftig reducering avflerfamiljshusbyggandet. Ökningen av maskininvesteringarna uppgick till 4 %under 1973 vilket främst kan hänföras till ökade inköp från industrin och denkommunala sektorn. Statens anskaffning av maskiner och inventarier minskadenågot. Den kraftiga ökningen av maskininvesteringarna inom industrin tordedelvis kunna sättas i samband med de stimulansåtgärder, däriblandinvesteringsavdraget på för investeringsvaror beställda före den 1 juli1973, som var i kraft . Beräkningarnaför 1974 har lett fram till en prognos pä en totalt sett oförändradinvesteringsaktivitet . Kalkylerna pekar pä en fortsattinte obetydlig minskning av byggnadsinvesteringarna medan en fortsatt ökningav maskininvesteringarna förutses. På byggnadssidan Ur det framför alltbostadsbyggandet och byggandet inom handeln som beräknas avta men även detkommunala byggandet tycks fortsätta att minska enligt statistiska centralbyrånsenkätundersökning . Ökade byggnadsinvesteringar förutses för industrinoch de statliga affärsverken i det senare fallet beroende på expansiva planerinom i första hand vattenfallsverket. Maskininvesteringarnaberäknas öka med tillväxt inom praktiskt taget alla särredovisadesektorer. Industrins maskinanskaffningar förutses öka och tillväxttalav minst samma storleksordning synes enUgt de nu aktuella enkätmaterialen varatroliga även för de statliga affärsverken och kommunerna. Den fortsatta nedgången av bostadsbyggandet, somberäknas till , kan återföras pä en mycket kraftig nedgång iantalet igångsatta flerfamiljshus . Totalt har en igångsättningpå 73 000 lägenheter bedömts som trolig en nivå som med ca 6 000lägenheter understiger påbörjande. Av den totala igångsättningen beräknasflerfamiljshusen svara för 28 000 lägenheter vilket innebär en mycket kraftignedgång i igångsättningen i jämförelse Tabell 7:1 Bruttoinvesteringarnas utveckling 1973samt prognos 1973 i milj. kr. Procentuell förändring från föregående år -3,5 -3,5 -4,0 -13,5 Privat jordbruk, skogsbruk och -13,5 -7,0 -1,0 -1,0 -1,5 -0,5 -0,5 -3,5 -9,5 -6,5 -14,0 -10,0 -2,5 -0,5 -4,0 -5,0 -5,0 -1,5 -9,0 -11,0 -5,5 -5,0 -4,0 -6,0 -5,5 Privat jordbruk, skogsbruk och -6,0 -3,5 -4,5 -7,0 -3,0 -7,5 -2,5 -0,5 -4,5 -8,5 -5,5 -13,5 -4,0 -25,5 -36,5 -11,5 Summa, exkl. handelsflottan -0,5