prop · FX03178 · 1974-12-31 00:00:00 — Om avsiktendärmed är att befrämja obligationsköparnas, dvs, långivarnas, intresse av insyni den rätt ringa del av obligationshanddn som sker över fondbörsen, kan dettabättre tillgodoses genom den ledamot som av reservanterna föreslås skola utsesav . Försäkringsbolagen utgör en högstbetydande del av de obligationsköpande institutionerna och är betydelsefullaäven som aktieplacerande institutioner. Med sin erfarenhet och sakkunskap kande vara representativa även för övriga privata institutionella placerare iobligationer och aktier. Börsmedlemmarna bör vidare ges ett relativt stortinflytande vid tillsättandet av ledamöterna i börsstyrelsen. Reservanternasförslag att skall utse tre av styrelsens nioledamöter är därför väl motiverat. Likaledes är det med hänsyn till att stockholmsbörsenföreslås få rikskaraktär lämpligt att de två ledamöter som utses avStockholms handelskammare fortsättningsvis i stället utses av Svenska bandelskammarförbundetoch . Liknande synpunkter framförs av styrelsen förStockholms fondbörs (majoriteten), som understryker vikten av attbörsmedlemmarna har en fyllig representation i styrelsen, bl, a, med hänsyntill önskemålet att börsledningen omfattas av förtroende från utländskafondbörsers sida. anser att en tillfredsställande bevakning av allmänna intressenkan upprätthållas även med en ordning som liksom den nuvarande innebär attflertalet medlemmar av börsstyrelsen utses av företrädare för de av börshandelnberörda företagen. Gentemot utredningsmajoritetens förslag att enstyrelseledamot skall utses av och samfällt somföreträdare för obligationsmarknaden framhåller föreningen att sakkunskap omdenna kaii förutsättas bli väl företrädd genom bankernas representanter ibörsstyrelsen. Därtill kommer att av de styrelsemedlemmar som skall väljas av Kungl.Maj:t en eller flera kan utses med beaktande av sina förutsättningar att uppmärksammaobligationsmarknadens intressen. Sverigesadvokatsamfund understryker önskemålet av att försäkringsbolagen beredstillfälle att utse en representant med hänsyn till den betydelse dessa företagfått som köpare och säljare av värdepapper på fondbörsen. Några remissinstanser ansluter sig inte helt till någotderaav förslagen inom utredningen utan föreslår att börsstyrelsen ges en delvisannan sammansättning. Kammarrätten(majoriteten) finner naturligt att de statligt utsedda ledamöterna gesmajoritetsställning men anser att styrelsen bör bestå av fem ledamöter utseddaav Kungl, Maj:t, varav en på förslag av Svenska bandelskammarförbundet och industriförbundsamfällt, och en på förslag från börsmedlemmarna. En ytterligare breddadrepresentation kan uppnås, om suppleanterna för de båda sistnämnda ledamöternafår närvara och yttra sig vid sammanträdena. Som ett alternativ föreslårkammarrätten att antalet ledamöter bestäms till nio, alla utsedda av Kungl, Maj:toch fyra av dem på förslag av bandelskammarförbundet och industriförbundetresp, börsmedlemmarna. En ledamot av kammarrätten anser att utredningsförslagetbör godtas. Om antalet ledamöter emellertid bör motsvara ett udda tal, börenligt reservantens mening detta antal med hänsyn till kravet på allsidighethelst inte vara mindre än utredningen föreslagit. Länsstyrelseni och reservanten inom fullmäktige i förordar enstyrelse på nio ledamöter varav åtta bör utses på det sätt utredningensmajoritet föreslagit. föreslår att börsmedlemmarna får rätt atttillsätta ytterligare en plats. Reservanten anser att bör få välja en ledamot. Föreningen revisorer anser att utredningensförslag bör modifieras i riktning mot reservanternas så att t, ex, deinstitutionella placerarna på obligationsmarknaden får en representant istyrelsen. finner med hänsyntill kravet på allsidighet att en viss ökning av antalet styrelseledam.öter ärväl motiverad och föreslår att de institutionella placerarna företräds av enledamot representerande försäkringsbranschen. Eftersom det kan antagas attaktieägande fysiska personer inte i alla ddar skulle anse sig representeradeav en sådan ledamot, bör enskilda aktieplacerare också få en företrädare istyrelsen, finner också att styrelsen bör få en mera allsidigsammansättning. Det är önskvärt både att aktieplacerarna blir representeradeoch att en spridning erhålls av börsmedlemmarnas inflytande, förordardärför att såväl de institutionella aktieplacerarna som enskilda aktieägareblir företrädda. De tre ledamöter som reservanterna föreslagit skola utses avSvenska fondhandlareföreningen bör enligt fördelas mellan . tillstyrker nu nämnda fördelning och ansluter sigi övrigt till reservanternas förslag. Möjligheterna att bereda aktieplacerarna representation istyrelsen diskuteras också i andra remissyttranden. Enligtriksbanksfullmäktiges mening talar starka skäl för att aktieplacerarna blirdirekt företrädda i styrelsen. Fullmäktige anför att det med tanke på aktiernasspridning på enskilda fysiska personer, försäkringsbolag, investmentbolag etc,dock är svårt att finna den valkorporation, som skulle anses kunna representeradenna intressentgmpp och framhåller att denna fråga bör bli föremål Fullmäktige utgår ifrån att de mindre aktieplacerarnasintressen särskilt beaktas av de av Kungl, Maj:t utsedda ledamöterna. Liknandesynpunkter framförs av bl, a, styrelsen för (såvälmajoriteten som reservanterna) och kapitalmarknadsutredningen. mening bör det ankomma på Kungl. Maj:t att vidvalet av ledamöter ta vederbörlig hänsyn till att samtiiga kategorier avaktieplacerare i rimlig utsträckning får sina intressen tillgodosedda, anser att förbundet som organisation för landetsaktiesparare bör få utse en ledamot i börsstyrelsen. Föreningen finner däremot att sammanslutningar av aktiesparare bäst kan göra eninsats genom en fri och öppen kritik utanför börsen. LOanser att förutom de tre ledamöter, som Kungl, Maj:t tillsätter, en ledamotäven bör utses bland börsombuden. Om en sådan representation allvarligt skulleförändra maktbalansen inom styrelsen, föreslår LO rätt för en representant frånbörsombuden att delta i styrelsen med rösträtt i frågor, som gällerorganisations- och ordningsregler för börsens dagliga arbete. LO finner detnaturligt att de arbetstagare, som kan utsättas för sanktioner frånbörsstyrelsen, bör vara representerade i denna. Även anser att börsombuden bör vara företrädda i börsstyrelsen. Stockholmskommun har ingen erinran mot att kommunen enligt utredningens förslag intelängre skall ha rätt utse två av styrelseledamöterna. Utredningensoch reservanternas förslag att suppleanter liksom nu skall utses till likaantal och på motsvarande sätt som styrelseledamöterna har inte mött erinranhos remissinstanserna. Reservanternainom styrelsen för anlägger vissa synpunkter på utseende avvice ordförande i börsstyrdsen. Reservanterna erinrar om att vid förfall förordföranden ordförandens suppleant f. n. inträder som ordförande. Systemet hari och för sig fungerat fullt tillfredsställande och någon ändring härvidlagföreslås inte av vare sig majoriteten eller minoriteten inom utredningen. Frånprincipiella utgångspunkter synes det emellertid riktigare att vice ordförandeutses bland styrelsens ordinarie ledamöter. För detta talar också praktiskaskäl, eftersom ordinarie ledamot får förutsättas delta i styrdsens arbete istörre utsträckning än suppleant. I yttrandet föreslås därför att Kungl. Maj:tskall utse förutom ordförande vice ordförande och ytterligare en ledamot,varvid sistnämnda ledamot skall anses företräda den aktiesparande allmänheten. Isitt betänkande (SOU 1973: 60) Fondbörsen har fondbörsutredningen lagt framförslag till ändrade regler för fondbörsverksamheten. Denna verksamhet ärintimt förknippad med reglerna om fondkommissionsrörelse, vilka är föremål förutredningens fortsatta arbete. Jag har därför inledningsvis framhållit som minuppfattning att dessa två frågor bör behandlas . Enligt vad jagerfarit kan det slutliga resultatet av utredningens arbete väntas under år1975, Som jag också inledningsvis anfört finner jag det emellertid angelägetatt , utan att avvakta fondbörsutredningens slutbetänkande, ta uppfrågan om ändrad sammansättning av styrelsen för fondbörs.Föreskrifterna om börsstyrelsens sammansättning kan ändras utan olägenhet fördet kommande lagstiftningsarbetet. består f, n, av ordförande och åtta andra ledamöter.Ordföranden utses av Kungl. Av övriga ledamöter väljs två av debankaktiebolag som är medlemmar av fondbörsen, två av övriga börsmedlemmar,dvs. de privata fondmäklarna, två av kommunfullmäktige i och två avStockholms handelskammare. Den nuvarande ordningen beträffande utseende avfondbörsstyrelsen har varit oförändrad . Fondbörsutredningenanser att fondbörsstyrelsen bör ha en mera allsidig sammansättning och att detallmännas representation behöver förstärkas. Utredningen föreslår attregeringen skall, utöver styrelseordförande, utse två andra ledamöter och attbörsmedlemmarna skall bli representerade med två ledamöter. Svenska bandelskammarförbundetoch skall vidare enligt förslaget vardera välja en ledamotsom företrädare för näringslivet och de bolag vars aktier är noterade påbörsen. Utredningen föreslår också att och riksgäldskontoretgemensamt väljer en ledamot. Enligt förslaget kommer således antalet ledamöteri styrelsen att bli åtta. Ordföranden bör enligt utredningen ha utslagsröstvid lika röstetal. Enminoritet inom utredningen anser att det allmänna, de börsnoterade företagensamt börsmedlemmarna bör vara lika företrädda och föreslår att regeringen skallutse ordförande och två andra ledamöter. ochSveriges industriförbund vardera en ledamot, treledamöter samt en ledamot. Enligtsåväl majoritetens som minoritetens förslag skall suppleanter för styrelsdedamötematillsättas i samma ordning som dessa. Fondbörsutredningensuppfattning att den nuvarande sammansättningen av fondbörsstyrelsen intelängre uppfyller kraven på allsidighet delas av remissinstanserna.Utredningsmajoritetens förslag tillstyrks eller lämnas utan erinran avflertalet remissinstanser. Flera instanser, där- iblandflera företrädare för näringslivet, uttalar sig till förmån för minoritetensförslag. Några instanser föreslår andra lösningar. Föregen del vill jag framhålla följande. Aktieomsättningen på fondbörsunder uppgick till ca 1 600 resp, ca 2 035 milj, kr. Medledning av tillgänglig statistik rörande de inregistrerade aktierna kan börsomsättningeni aktier uppskattas till ca 5,1 resp, av aktieruas totalamarknadsvärden under nämnda år. En stor del av värdepappershandelri skeremellertid utauför börsen genom medverkan av fondkommissionärer eller genomavtal direkt mellan kontrahenterna. En jämförelse mellan börsstatistiken ochden av bankinspektionen publicerade statistiken över värdet på samtliga iSverige omsatta aktier ger vid handen att aktieomsättningen på börsen i genomsnittuppgår till av den totala omsättningen. Aktiemarknaden påfondbörsen omspänner sålunda en mycket stor del av den totala marknaden i debörsnoterade aktierna. Fondbörsen får därigenom anses vara ett effektivt kursbildningsorgani fråga om dessa. Börsen fyller sålunda en viktig samhällsfunktion och jagfinner det därför naturligt att det allmänna inte bara, liksom ,erhåller representation i fondbörsens styrelse utan också att dennarepresentation förstärks. Frånnågra remisshåll har särskilt framhållits angelägenheten av att denaktiesparande allmänheten blir representerad, I linje med vad riksbanksfullmäktigeoch styrelsen för framhållit föreslår jag att denaktiesparande allmänhetens intressen tillvaratas av en av de ledamöter somföreträder det allmänna. De önskemål som framförts om att bereda deInstitutionella aktieplacerarna representation i börsstyrelsen finner jag, medden utformning börsstyrelsen enligt mitt förslag kommer att få, inte anledningatt tillmötesgå. Obligationsomsättningenpå fondbörsen uppgick till ca 280 resp. ca 375 milj, kr.Härav föll blott en obetydlig del ca 9 resp, ca 16 milj, kr, på deräntebärande lånen. I relativa tal betyder detta att endast en å tvåhundradels procent av marknadsvärdena på dessa lån omsattes vid börsen undervart och ett av nämnda år. Marknaden i räntebärande lån är totalt settbetydande, men är starkt institutionaliserad och i huvudsak förlagd utanförbörsen. Allmänna pensionsfondens inrättande och snabba tillväxt torde hapåskyndat obligationsmarknadens institutionalisering, I fråga om premielånenhar emellertid allmänhetens intresse starkt ökat ochbörsomsättningen i dessa uppgick till ca 6,1 resp av marknadsvärdet underår 1972 resp, 1973, Jag anser att de institutioner som har det omedelbaraansvaret för obligationsmarknaden bör vara företrädda i börsstyrelsen. och åtskilliga remissinstanser förordar jag därför att riksbankenoch erhåller representation i styrelsen. Enannan kategori, som har direkt intresse av en väl fungerande fond- börs,är de börsnoterade företagen. I likhet med utredningen och remissinstansernafinner jag det lämpligt att de även i fortsättningen blir representerade ibörsstyrelsen. är en annan intressegrupp som har direkt anknytning tillbörsens verksamhet. Antalet börsmedlemmar är f, n. 18, varav 11 banker och 7 fondkommissionärsbolag.Enligt nuvarande ordning väljs två börsstyrelseledamöter av banker och två avövriga fondkommissionärer. Också i fortsättningen bör självfallet börsmedlemmarnavara representerade i börsledningen. Vadhärefter angår antalet ledamöter i fondbörsens styrelse och den andel i frågaom representationen som bör tillkomma de i det föregående nämndaintressegrupperna vill jag anföra följande. Somframgår av vad jag inledningsvis anfört består fondbörsstyrelsen f, n. av nioledamöter. Av dessa utses en, ordföranden, av Kungl, Maj:t, två av deaffärsbanker som är börsmedlemmar, två av övriga börsmedlemmar dvs, av privatafondmäklare, två av kommunfullmäktige i och två av Stockholmshandelskammare. Vad till en början gäller den representation som bör tillkommadet allmänna anser jag, som framgår av det föregående, att det offentiigainflytandet bör förstärkas. Denna princip har godtagits vidremissbehandlingen. Mot bakgrund av vad jag anfört i det föregående anser jagatt antalet offentliga ledamöter bör fastställas till fem. Enligt min meningbör bland dessa ingå såväl ordförande som vice ordförande, vilka båda bör utsesav regeringen. Regeringen bör utse ytterligare tvä ledamöter. Vidare tillstyrkerjag att fullmäktige i och fullmäktige i gemensamtutser en offentlig ledamot. En av de av regeringen utsedda ledamöterna skalltillvarata den aktiesparande allmänhetens intressen. Utredningens förslag attSvenska bandelskammarförbundet och som företrädareför näringslivet skall välja var sin ledamot i stället för de två som f, n.utses av har inte mött erinran vidremissbehandlingen. Även jag godtar förslaget. Somnyss nämnts är medlemmarna av f, n, representerade medfyra ledamöter, nämligen två för bankerna och två för övriga börsmedlemmar.Även om, som utredningen föreslår, denna grupps representation minskas tillsammanlagt två företrädare i styrelsen, torde rimliga krav på medinflytande ifondbörsens ledning vara uppfyllda. Jag godtar därför förslaget på dennapunkt. När det gäller sättet för utseende av dessa ledamöter föreslårutredningens majoritet att börsmedlemmarna f, n, 11 banker och 7 andra fondkommissionärer bör bilda en valkorporation. En minoritet inom utredningen föreslår att fondhandlareföreningen en sammanslutning av fondkommissionärer, f, n. de 18 börsmedlemmarna och 3andra fondkommissionärer bör utse de ledamöter som skall företrädabörsmedlemmarna. meningföreligger inte sådana skäl som motiverar att man nu frångår den sedan fondkommissionslagenstiUkomst gällande ordningen, att börsmedlemmarnas företrädare ibörsstyrelsen skall utses av medlemmarna, I likhet med de flestaremissinstanserna ansluter jag mig därför i denna fråga tillutredningsmajoritetens förslag. Behövliga bestämmelser om hur valet skall skefår liksom f. n. tas in i börsordningen. Medden av mig nu förordade sammansättningen av börsstyrdsen kommer antaletledamöter att uppgå till nio. Suppleanter bör utses till samma antal och isamma ordning som de ordinarie ledamöterna, F,n, är enligt börsordningen styrelsen beslutför när ordföranden och minst femandra ledamöter är närvarande. Jag anser att denna ordning kan bibehållas. Någraremissinstanser tar upp frågan om insyn och medinflytande för dem som förbörsmedlems räkning ombesörjer köp och försäljningar vid börsen (börsombud).Även andra frågor som har samband med börsens organisation berörs i vissaremissyttranden. Dessa spörsmål bör emellertid, som jag inledningsvis antytt,lösas i samband med en prövning av fondhanddslagstiftningen i sin helhet. Debehandlas därför inte i detta sammanhang. De ändrade regler omfondbörsstyrelsens sammansättning som jag nu har förordat bör, i avvaktan på ensammanhängande översyn av fondhandelslagstiftningen, ske genom ändring avbestämmelserna om styrelse för fondbörs i 31 § första stycket fondkommissionslagen.Paragrafens tredje stycke, som iimehåller vissa föreskrifter om förstagångsvalav styrelse för fondbörs, bör upphävas. Skulle någon valkorporationinte komma att utnyttja sin valrätt, bör regeringen ha möjlighet att utseifrågavarande ledamot eller suppleant. härom bör införas som ettnytt tredje stycke i paragrafen. Utredningens förslag att styrelseledamöteroch suppleanter skall ha rätt till arvoden med belopp som regeringen bestämmerhar lämnats utan erinran av remissinstanserna. Även jag biträder förslaget ochförordar att en bestämmelse härom införs som ett fjärde stycke i sammaparagraf, I likhet med utredningen anser jag att arvodena bör utgå av börsensegna medel. De föreslagna ändringarna i 31 § föranleder viss jämkning av föreskriftemai 27 §, Till följd av den nya regeringsformen bör i några paragrafer uttrycketKonungen ersättas av "regeringen" i motsvarande böjningsform. Denya bestämmelserna bör träda i kraft , Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl, Maj:t föreslår riksdagenatt antaga inom upprättat förslag till lag om ändring ilagen (1919: 240) om fondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhet. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.