prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Omedelbara sjösäkerhetskravnär det gäller den flytande materielen medför att nedskärningen får gå ut överde fasta anläggningarna med krav på större insatserkommande år. Vid behandling av alternativ O i fjolårets verksamhetsplanhöll sjökartläggningen utanför nedskärningarna. Dennautgångspunkt går emellertid enligt verket inte att uppehålla för budgetåret1974/75. Tvärtom måste sjökartläggningen drabbas mycket hårdare än sommotiveras av dess andel av de totala kostnaderna under anslaget. Endast ettfartyg lär kunna rustas mätningssäsong. Kostnadsnedskärningarnaunder andra poster än lotsväsendet beräknar till 3,1 milj. kr.Lotsväsendet får bära resterande 2,4 milj. kr. Möjligheterna tillpersonalreduceringar får ses mot bakgrund av den som följd av ett långvarigtrekryteringsstopp höga medelåldern hos personalen, ett förhållande som i ochför sig fördyrar verksamheten. Några nyrekryteringar för att kompenserapensionsavgångar går inte att genomföra. I stället krävs ytterligare avgångbl. a. genom tUlämpning av pensionsåldernsnedre gräns. Vissa uppassningar får hållas stängda och . Föratt uppehålla sjösäkerheten kräver detta utökning av lotsplikten. Alternativ O förutsätter ett medelsutrymme av35,5 milj. kr. Sedan kapitalkostnaderna fråndragitskvarstår knappt 11 milj. kr. mot ovan beräknade 24,2 milj. kr., alltså mindreän halva beloppet. Alternativet innebär att enbart isbrytarna , och kan rustas och sättas in iassistansverksamheten. Ale fick då huvudsakligen användas för annat änisbrytning i . Medel finns inte för inhyrning av hjälpisbrytare. De hårtbegränsade resurserna skulle i och för sig vara tillfyllest en exceptionelltmild vinter som 1972/73. En normal vinter finns däremot enligt sjöfartsverketenbart kapacitet för att nödtorftigt hålla uppe trafiken på ett fåtalbottenhavshamnar. Stängningen av omfattar . Enkall vinter slutligen fick huvuddelen av re- 8 1974.1 saml Nr 1. 1974:1 Bilaga 8 114 surserna inriktas på Västkusten.Det skulle svårligen gå att hålla uppe trafikenpå t. ex. . Bottenhavshamnarna blev stängda minst tvåmånader och bottenvikshamnarna en å längre. För programmet Fartygsverksamhet förutsätteralternativ O en nedskärning av anslagsmedlen jämfört med basförslagetmed . har i enlighet medstatsmakternas intentioner påbörjatuppbyggnaden av nya betydelsefulla funktioner främst inom områdenaarbetsmiljö och miljöskydd. Verksamheten har kommit igång. Sjöfartsinspektionenstraditionella uppgifter har på intet sätt minskat i omfattning.Tvärtom har produktionen komplicerats till följd av den höga utvecklingstakteninom svensk sjöfart. Omfördelning avresurser inom programmets ram ter sig därför inte möjlig i det korta perspektivet.Med nu gällande säkerhetslagstiftning krävs minst oförändradeproduktionsresurser för en godtagbar måluppfyllelse. På längre siktbedömer att det finns ett begränsat utrymme för omfördelning avresurser. Detta förutsätter dock en förändringi sjösäkerhetslagstiftningen både internationellt och nationellt samtidigtsom vissa myndighetsuppgifter tas bort. Alternativ Otvingar fram väsentligt sänkt målsättning och innebär att den påbörjadesatsningen inom områdena arbetsmiljö och miljöskydd omintetgörs somstora personalindragningar måste ske, vilka inför den kommande utlokaliseringenallvarligt skulle äventyra verksamheten. I det följanderedovisas de av beräknade kostnadsförändringarna för budgetåret1974/75 i förhållande till anvisade kostnader för /74 omräknadetill prisnivån och lönenivå inkl. höjning avlönekostnadspålägget för de olika programmen och tillhörande anslag m.m. Centraladministration (totalt). Liksom i fjolårets anslagsframställning är medelberäknade för en ytterligare tjänsteman på vardera trafik-, planerings- ochredovisningssektionerna. Trafiksektionen behöver en kvalificerad tjänstemanför frågor rörande ledning och löpande planering av lotsningsverksamheten (). Verkets uppgifter i fråga om den samhällsekonomiska hamnplaneringengår inte att fullgöra inom nuvarande personalram. En ytterligare tjänstemanerfordras och därtill medel för att vid större utredningar kunna anlita utomståendeexpertis (80 000 + ). Förstärkning med en tjänsteman behöver ocksåske på ekonomiavdelningens redovisningssektion och på dess budgetsektion (60 000 + ). Arbetsuppgifterna omfattartaxe- och uppbördsärenden. Sjöfartsverketförutsätter uppbyggnad av en särskild utbildningsenhet inom administrativa avdelningen. I enheten skulle ingå en avdelningsdirektör,en byrådirektör samt en kontorsskrivare (. Prop.1974:1 Bilaga 8 115 övrigakostnader för utbildningsverksamheten är beräknade till , varav . avsätts till hyra för utnyttjande av verkets tjänstefartyg. För övriga ändamål räknar med totalt , varav . Posten Central administration fördelas på de olikaanslagen enligt särskilda fördelningsnycklar. För anslaget F a rl e d s v er k s am h e t, exkl. isbrytning, i övrigt redovisas följandeförändringar för de olika delprogrammen. Ett omfattande program haruppgjorts för teknisk utveckling i syfte att främst effektivisera driften.Volymökningen utgör . Volymökningen, ,avser en arvodestjänst inom västra lotsdistriktet. Den ökade arbetsbelastningsom följer med sjötrafikutvecklingen på för med sig behov avpersonalförstärkning. Fyrar oc/i andra säkerhetsanstalter.Personalminskningar som följd av fyrautomatisering innebär fortlöpandevolymminskning, vilken för /75 dock begränsar sig till 244 000kr. Minskade internhyror för distriktsfartygen ger en ytterligare besparingunder anslagsposten om . Underhållskostnaderna måste däremot höjas väsentligtöver basförslagets belopp vilket för med sig ett utökat medelsbehov om . Volymökningen blir netto . En godtagbar underhållsnivåförutsätter en volymökning om . Kanaler och fördjupade farleder. Basförslaget exkl.kapitalkostnader ligger inte högre än . Stora insatser krävs för attåterge farlederna deras tidigare standard. Sjöräddning m. tn. Av volymökningen avser 182 000 kr.kostnader för radiotjänsten. räknar vidare med att inrätta ensjöräddningsjour. Denna för med sig personalkostnader om 410 000 kr.Volymökningen i övrigt utgör , varav huvuddelen faller påanskaffning av nödradiostationer, anslutning till positionssystemet AMVER m. m.och personalutbildning. Av volymökningen, totalt 3 096 000kr., exkl. ersättning till marinen, avser . Dessafördelar sig på en byrådirektör, tre hydrografer, två ingenjörer, enkart-redaktör, två förste kartografer, två förste ritare och en assistent,sammanlagt tolv tjänstemän. Underhållskostnaderna är uppräknade med 754 000 kr.Utbildning av mätningsförrättare tas upp med . Ett belopp om 1 milj.kr. har avsatts för att påbörja uppmätning av kcntinentalsockeln. Volymökningen i övrigt är upptagen till 100 000 kr.Ersättning till marinen för ianspråktagen personal har härutöver upptagits tillpre- 1974:1 Bilaga 8 n6 Utgifternautöver basförslaget förutsätts kompenserade med ökade sär- ochsamkostnadsbidrag. Lotsväsendet.Personalminskningar och nedräkning av lönetillägg ger en besparing jämfört med basförslaget om . Häremot står en uppräkningav underhållskostnaderna om . Efter justeringar för smärrevolymminskningar under andra poster kvarstår netto . Volymökningen 73 000kr. För anslaget Isbrytning redovisar sjöfartsverketberäkningar som är baserade påinsatsbehoven en normalvinter. Utöver pris- och löneomräkning, uppräkning av lönekostnadspålägget och kapitalkostnadsökningar för nya isbrytareom tillsammans 10 milj. kr. beräknar att ytterligare 2,7 milj.kr. erfordras för verksamheten under en normal vinter. föreslårvidare nya resurser för ökat underhåll ( + . ),vintersjöfartsforskning ( + . ), utökad isspaning med flyg ( + 100 000kr. ), ökad förhyrning av hjälpisbrytare (+ .) och förbättrade väderleksprognoser (+100 000 kr. För anslaget Fartygsverksamhet redovisar sjöfartsverketföljande kostnadsförändringar. För att centralt kunna styra verksamheten samt för det mycket omfattandearbetet med bestämmelser och norm-givning avser att inrätta ensärskild enhet för arbetsmiljöfrågor. Denna enhet skall dessutom ansvara förinformation och utbildning inom området. Enheten bör bestå av chef samt tvåhandläggare. Den kan dock inte täcka hela arbetsmiljöfältet, varför kompletteranderesurser behövs i form av konsultinsatser speciellt för yrkeshygieniska frågoroch ergonomifrågor (+480 000 kr. Till inspektionskontoreti räknar med förstärkningav en kvalificerad tjänsteman ( + . På sektionen förtransport av farligt gods handläggs frågor rörande förebyggande skydd motmiljöförstöring genom utsläpp av oljor och andra farliga ämnen. a.förväntad ny och mer restriktiv lagstiftning ställer krav på såväl ökad tillsynsom på information till och utbildning av intressenterna. Sektionen börförstärkas med en handläggare ( + . Typprovning avfritidsbåtar m.m. bör utvidgas ( + ). Mot denna kostnadsökning skallställas beräknade inkomstökningar om samma belopp. För intern utbildning erfordrasökade resurser ( + . Vad slutligenavser vissa kostnader för sjöfartsverketsomlokalisering beräknar verket dessa till . Kostnadernasammanhänger direkt med genomförandet av verkets flyttning till Norrköpinghösten 1975 och gäller flyttnings- och resekostna- 1974:1 Bilaga 8 117 der för personalen. ),traktamenten och dubbelhyra för personalen (. ),dubbelbemanningskostnader (.) samt viss verksspecifiktryckeriutrustning (. Utredningsförslag angående partikelmärkning av olja i fartyg Maj:tbemyndigade chefen för atttillkalla särskilda sakkunniga med uppgift att leda visst utrednings- ochutvecklingsarbete i fråga om metoder för märkningav olja i fartyg. De sakkunniga har avgivit ett betänkande(Ds K 1973: 2) Partikelmärkning av olja i fartyg. Mot bakgrund av ibetänkandet redovisade förslag m. m. uppdrog Kungl. Maj:t åt desakkunniga att fortsätta visst utvecklingsarbete m. m. i fråga om metod förmärkning av olja i fartyg. De sakkunniga har överlämnatrapporten av märkmetoden med metallpartiklar ochplanering av försök i större skala. En av de sakkunniga har i särskilt yttrandeanfört synpunkter i anslutning till vad som föreslås i rapporten i fråga om bl.a. det administrativa förfarandet under det avsnitt som behandlar Planeringsarbeteoch kostnadsberäkning för försöksverksamhet i större skala. Yttranden överbetänkandet Partikelmärkning av olja i fartyg har avgivits av riksåklagarämbetet, , chefen för marinen, , arbetarskyddsstyrelsen,, generaltullstyrelsen, , statensprovningsanstalt, , länsstyrelserna i , , ,, , , , , , ,och , , , , ,och , AB Atomenergi, för mindre fartyg, . ,, kemiska industrikontor,, och . De sakkunniga redovisar i betänkandet studier avolika metoder för identifiering av från fartyg utsläppt olja. Bakomliggandetekniskt utrednings- och utvecklingsarbete har utförts inom AB Atomenergi. De sakkunniga har kommit fram till, att denidentifiering som kan göras genom analys av i olja förekommande olikakolväten eller spårmetaller till följd av den trafiksituation som råder isvenska farvatten är otillräcklig när det gäller att med säkerhet kunna bindaett visst fartyg vid ett konstaterat oljeutsläpp. Det har därför bedömtsnödvändigt att Prop.1974:1 Bilaga 8 ii8 utnyttjaandra metoder, t. ex; sådana som baserar sig på analys av till oljan tillsattaämnen eller partiklar. Sådan tillsats kan enligt de sakkunniga bl. a. utgörasav radioaktiva nuklider, halogenerade kolväten eller partiklar av lämpligtmaterial. Märksubstansen skall bl. a. vara lätt ana-lyserbar, oskadlig förpersonal och svår att förfalska. De sakkunniga har funnit, att det säkraste sättet attbinda ett visst tankfartyg vid ett utsläpp uppnås genom att oljeresterna i detömda lasttankarna märks med partiklar av metaller eller plaster. a. eftersomdet återstår mindre utvecklingsarbete för att praktiskt använda metallpartiklarhar utredningen stannat för denna metod. Tankfartyg vars lastoljerester kan vara aktuella förmärkning är de som fört råolja eller eldningsoljor samt andra beständiga oljoreller petroleumprodukter. Fartyg som fört last av tunna oljor såsom bensin,fotogen etc. avses däremot inte märkas. Likaså undantas små tankfartyg itrafik i hamnar. Med utgångspunkt i en redovisning av trafikbilden föroljetransporter på svenska hamnar anser de sakkunniga att antalet märkningstillfällenvid en tillämpning fullt ut av metoden skulle uppgå till ca 9 000 , varav2 000 på utländska fartyg och 7 000 på svenska fartyg. Svenska fartyg föreslåsvid varje tillfälle märkas med samma partikelkombination medan denna för utländskafartyg varieras. Kostnaderna för märksubstans, analyser o. dyl. beräknasav de sakkunniga till ca . De sakkunniga har låtit utföra försök iförsöksanläggning i land samt försök under fältmässiga förhållanden med utsläppav i ett tankfartyg märkta oljerester. Fältförsöket har bl. a. visat att såvälplast- som metallpartiklarna kan återfinnas och att den märkta oljan säkertkan identifieras. Med hänvisning till de resultat, som de utfördaundersökningarna gett, rekommenderar de sakkunniga att utvecklingsarbetet förmärkning med metallpartiklar får fortsätta samt att fältförsök i större skalafår initieras för att pröva erforderliga administrativa och operativa rutiner. Den förordade försöksverksamheten i större skalaföreslås genomförd i ett antal hamnar utmed kusten samt i och/ellerVänern och omfatta både svenska och utländska fartyg. Försöken bör enligt desakkunniga fortgå under . TiUräcklig information bör efterdenna tid föreligga för att kunna bedöma hur den organisation skall varauppbyggd som skall ansvara för ett eventuellt märkningsförfarande i framtidenoch kostnaderna för denna verksamhet. Resultatet av det ytterligare utvecklingsarbete avmärkmetoden med metallpartildar samt planeringen av försöksverksamheten somredovisas i den tidigare nämnda rapporten har inte föranlett de sakkunniga attfrångå eller ändra i betänkandet redovisade förslag. föreslås,under de sakkunniga, svara för den administrativa ledningen avförsöksverksamheten i sin helhet. 1974:1 Bilaga 8 119 De sakkunnigas förslag har överlag mottagitspositivt av remissinstanserna. Flertalet understryker betydelsen från bl. a.miljösynpunkt av ett säkert system för identifiering av oljeutsläpp somen del i det förebyggande oljeskyddet ochbetonar angelägenheten av att den föreslagna vidareutvecklingen avmärkmetoden och försöksverksamhet i större skala realiseras. Några remissinstanser betonar värdet frånrättssäkerhetssynpunkt av ett identifieringssystem som på ett säkertoch entydigt sätt binder ett fartyg vid ett konstaterat utsläpp. Synpunkter avteknisk natur med avseende på märkmetoden och dennas praktiska tillämpning anförs av vissa remissinstanser. Möjligheternaatt tillämpa den föreslagna märkmetoden också på andravattenföroreningskällor i fartyg såsom driftoljor m. m. bör enligt några remissinstanser närmare studeras. Likaså framhålls angelägenhetenav att ett system för märkning för att nå full effekt i svenska farvatten bör omfatta också övriga strandstater exempelvis vid Östersjön.I detta sammanhang framhålls värdet av att det föreslagna systemet bör kunna medge fullständigkontroll när det gäller oljetrafiken på och . verksamhet är uppdelad på treprogram, nämligen Farledsverksamhet, Fartygsverksamhet och Övrigverksamhet. Medel till programmetFarledsverksamhet anvisas över två anslag benämnda Farledsverksamhet, exkl.isbrytning, samt Isbrytning. Härigenom ges möjlighet att särredovisa denskattemedelsfinansierade isbrytningen i förhållande till de övrigaavgiftsfinansierade verksamhetsgrenarna under programmet Farledsverksamhet. Deövriga programmen motsvaras av två anslag med samma benämning som programmen. harför sin verksamhet under nästa budgetår föreslagit en medelsanvisning av 174,5 milj. kr. på driftbudgeten, exkl. omlokaliseringskostnaderna, och en investeringsram av 94,8milj. Därutöver räknar verket med eninvesteringsram om 8,7 milj. kr. under Fonden för kanalverk. Av denpå driftbudgeten föreslagna medelsanvisningen avser 103,9 milj. kr. hyra tillsjöfartsverkets fond. Jag vill börja medatt redovisa mina ställningstaganden till verksamhetsplan ochtill de till driftbudgeten hänförliga kostnads-och anslagsändamålen. I ett följande avsnitt kommer jag att hemställaom medelsanvisning under resp. anslag. Under anslaget Farledsverksamhet, exkl.isbrytning, har begärt 112,3 milj. kr. Intäkterna påriksstatens inkomstsida hänförliga 1974:1 Bilaga 8 ]20 till detta anslag beräknar verkettill 114 milj. kr. Av den begärda anslagsökningen,som uppgår till 8 milj. kr. i förhållande till för innevarande budgetåranvisade 104,3 milj., förklaras 4,9 milj. kr. av löne- och prisomräkning samtökning av lönekostnadspålägget och 2,1 milj. kr. av automatisk kapitalkostnadsökning till följd av ökade anläggningstillgångarunder fond. Återstående belopp 1 milj. kr. utgör ettnetto av å ena sidan en volymmässig kostnadsökning om 11,2 milj. kr., å andra sidan kostnadsminskningar till följd avbesparingar och rationaliseringar inom fyr- och lotsväsendet om 600 000 kr.samt ökade bidrag och intäkter under anslaget om 9,6 milj. kr. Jag beräknarbruttokostnaderna till 121,4 milj. kr. och bidrag och intäkter under anslagetoch fonden till 9,8 milj. kr. Detta medför att jag förordar en medelsanvisning av 111,6 milj. kr., vilket innebär enökning med 7,3 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Med hänsyn tillberäknade besparingar täcker detta belopp de av verket uppskattade" automatiskakostnadsökningarna och medger dessutom viss volymökning. Under delprogrammetCentral administration beräknar jag en ökning med . förhamnplanering, taxe- och uppbördsverksamheten samt vidareutbildning av verketspersonal. Jag är inteberedd att tillstyrka förslag till ny målsättning och ändradefinansieringsformer för den allmänna sjökartläggningen. Jag återkommer härtillsedan frågan utretts ytterligare. Under delprogrammet Sjökartläggning är jag bereddatt medge en ökning med . under delprogrammet vilket bör medgepersonalförstärkning så att takten i utgivningen av nya sjökort kan ökas. Förunderhåll av fartyg och materiel förordar jag en ökning om . För att förbättraresurserna under delprogrammet Sjöräddning beräknar jag en ökning med 300 000kr. avseende ökade radiotjänstkostnader och anskaffning av obemannadenödradiostationer. För ökat underhållav radionavigeringsstationer förordar jag en ökning med . och förverkets utvecklingsverksamhet en ökning med . Jag beräknar de intäkter som redovisas påriksstatens inkomstsida till 116,4 milj. kr. Detta innebär bl. a. attjag inte är beredd att acceptera förslag att intäkterna frånförsäljning av sjökort m. m. överförs från intäkt på riksstaten till intäktunder anslaget. Under anslagetIsbrytning har verket begärt 49 milj. kr. I ökningen som uppgår till 14,2 milj.kr. a. driftunderhålls- och kapitalkostnader för den nya isbrytarenAtle. Jag beräknar anslaget till 46,7 milj. kr. Under fondbehandlar jag frågan om en ny isbrytare. Under anslagetFartygsverksamhet har begärt 12,5 milj. kr. vilket innebär en ökning med 1,6 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår.Härav utgör . löne- och prisomräkning samt höj- 1974:1 Bilaga 8 ]2l Intäkterna på riksstatens inkomstsida beräknarverket till 12,1 milj. kr. Jag beräknaranslaget för nästa budgetår till 12 milj. kr. Utöver den av verket beräknade kompensationen för löne- ochprisomräkning m. m. förordar jag att en särskild arbetsmiljöenhetinrättas inom sjöfartsinspektionen. För detta ändamål tar jag upp 300 000 kr.Vidare har jag beräknat . för att möjliggöra en förstärkning avsjöfartsinspektionens sektion för transport av farligt gods. De intäkter somredovisas på riksstatens inkomstsida beräknar jag i likhet med sjöfartsverkettill 12,1 milj. kr. För anslaget Övrigverksamhet beräknar jag 1,8 milj. kr., varav . avser kostnader förradiotjänst åt sjöfarten och . avservissa kostnader för omlokalisering. för försöksverksamhet i större skala med partikelmärkning av olja ifartyg till följd av mitt i det följande redovisade ställningstagande tillutredningsförslag i denna fråga. Efter samråd medchefen för försvarsdepartementet har jag räknat med ett särkostnadsbidrag frånfjärde huvudtiteln om 1,4 milj. kr. för att täcka kostnaderna för den underprogrammet Farledsverksamhet ingående militära sjökartläggningen. Efter samråd medchefen för har jag beräknat bidragen från yrkesfisketoch fritidsbåttrafiken för att täcka dessa intressegruppers andel avsjöfartsverkets kostnader till sammanlagt , varav 5,4 milj. kr.utgör samkostnadsbidrag och resterande . Ersättning tillteleverket för vissa radiotjänster åt sjöfarten beräknar jag till . Jag går härefter över till att redovisa min synpå det framlagda b e-tänkandet(Ds K 1973: 2) och den avgivna rapportenom partikelmärkning av olja i fartyg. Betydandeinsatser har gjorts när det gäller att skydda vatten, stränderoch skärgårdsområden mot miljöförstöring som harsamband med fartygstrafik. Som ett led i ansträngningarna att vidareutveckladet förebyggande skyddet mot oljeskador har såväl i som utomlands ettomfattande arbete genomförts syftande till att finna system för identifiering av ursprunget till konstaterade oljeutsläpp. Särskilduppmärksamhet har i detta sammanhang ägnats tankfartygens utsläpp av barlast-och rengöringsvatten. De tekniska problemen har visat sig vara svårlösta. Detsystem för märkning med metallpartiklar som under ledning av särskildasakkunniga utarbetats av AB Atomenergi innebär bl. a. den fördelen attradioaktivt laddade element med de strålningsrisker som dessa kan medföra inte behöver komma till användning. Detta är enligt min mening värdefullt.Erfarenheterna från den bedrivna försöksverksamheten med oljemärkning 1974:1 Bilaga 8 122 är sådana att en försöksverksamhet istörre skala bör komma till stånd. Med hänsyn till märkningssystemets närasamband med den förebyggande verksamhet mot vattenförorening som åvilarsjöfartsverket bör försöksverksamheten under de sakkunnigas ledningorganisatoriskt och operativt inordnas i . Jag har för budgetåret1974/75 beräknat . för ändamålet under anslaget D 4. Övrig verksamhet.Jag avser att senare föreslå Kungl. Maj:t de åtgärder som behövs för att desakkunniga i anslutning till försöksverksamheten eller på annat sätt skallkunna överväga de olika tekniska synpunkter på märkningsförfarandet somredovisats av vissa remissinstanser. Enligt instruktionen (1969: 320) försjöfartsverket åligger det verket särskiltatt bl. a. handlägga ärenden om åtgärder mot vattenföroreningfrån fartyg. Lagen (1972: 275) om åtgärder mot vattenförorening från fartygger rätt att meddela de förbud och förelägganden som ärpåkallade för att hindra eller begränsa utsläpp från fartyg av olja eller annatsom är skadligt. Underlåter någon att inom förelagd tid vidta sådan åtgärd fårmyndigheten låta verkställa åtgärden på bekostnad av fartygets ägare ellerredare. Motsvarande befogenhet föreligger också i ytterligare ett parlikartade situationer. De tvångsåtgärdersom kan bli aktuella kan i vissa fall medföra väsentliga kostnader. Det kanstå klart redan när beslutet om åtgärderna meddelas att kostnaderna inte i sinhelhet kommer att kunna sökas åter hos fartygets ägare eller redare. En del avkostnaderna kommer i detta fall i sista hand att stanna på statsverket. disponerar f. n. inte över någotsärskilt anslag som kan belastas med ifrågavarande kostnader. Dennafråga kan lämpligen lösas genom att anslaget D 4. Övrig verksamhet i mån avbehov efter beslut av Kungl. Maj:t får belastas med här aktuella kostnader.Intäkter som har samband med sådana kostnader bör tas upp under samma anslag. Jag hemställer attKungl. Maj:t ger till känna vad jag har anfört i det föregående omsjöfarten. Farledsverksamhet, exkl. isbrytning 1972/73 Utgift 199 /74 Anslag 104 317 000 1974/75Förslag 111580 000 Från anslagetbetalas den del av utgifterna under programmet Farledsverksamhet som är atthänföra till farledsutmärkning (fyrar, bojar, prickar), radionavigering(decca), förvaltning av kanaler och fördjupade farleder, sjöfartsverketsinsats inom sjöräddningsväsendet, sjökari-läggning och lotsväsendet. Vidarebetalas härifrån utgifterna för central