prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — Den inom hyresgäströrelsen tillsattaboinflytandeutredningen har i fråga om de nuvarande beslämmelserna omuppsägningstid anfört följande. Rörligheten pä arbetsmarknaden och den ökadetillgången på bostäder riktar enligl ulredningen uppmärksamheten påhyresgästernas möjlighet all frånträda hyresavlal. Gällande beslämmelser ärlill nackdel för hyresgästerna. Kortare reell uppsägningstid än som f n, brukartillämpas kan åstadkommas genom att hyresgästerna ges ökade möjligheter liiluppsägning . En bostadshyresgäsl börenligt utredningen inte kunnatvingas att bli kvar i etl hyresförhållande än som behövs föralt tillgodose hyresvärdens iniresse av rimlig uppsägningslid. 1 hyreslagenbör därför meddelas en generell regel om längsta uppsägningstid för hyresgäst.Tiden bör inte överstiga . I hyreslagen bör införastvingande beslämmelser om minsla uppsägningstid för hyresvärdarna. Den bör istori sett motsvara vad som gäller för dem enligt huvudregeln. Utredningenföreslår att uppsägningstiden för hyresvärdarna bestäms lill minsl . Bostadshyresgäslen har i hyreslagen tillförsäkratsetl direkt besittningsskydd. Hyresgästen har alltså i princip rätt all vidhyrestidens ulgång få avtalet föriängl. Vissa inskränkningar ibesittningsskyddet har emellertid gjoris. Hyresgästens intresse av att få bokvar i lägenheten anses nämligen böra vägas mol hyresvärdens behov i vissa fallav all kunna disponera över lägenheten på annal sätt. Bestämmelser som närmarereglerar inskränkningarna i besittningsskyddet flnns i 45och 46 ss. 145 >anges vissa generella begränsningar i besittningsskyddet medan 46 > reglerarunder vilka omständigheter besittningsskyddet bryts i det enskilda fallel. Enligt 45 s undantas från besittningsskyddet delshyresförhållande som upphöri innan det varat mer än i följd(kortlidsavtal), dels upplåtelse av lägenhet som utgör del av upplåtarens egenbostad, dels hyresförhållande som upphör på den grund atl hyresrätten ärförverkad eller atl säkerhet som hyresgästen ställt försämrats och denneunderlåtit au på anfordranställa ny säkerhet. Dessutom kan hyresvärden och hyresgiisten komma överens omatt hyresrätten inte skall vara förenad med rätt lill förlängning. Haröverenskommelsen iräflats innan hyresförhållandet varat mer än iföljd, gäller den dock endast om den har godkänts av hyresnämnden. All korttidsavialen undanlas frånbesittningsskyddet beror på att uthyrningar av utpräglat tillfällig karaktärinte ansetts behöva etl hemskydd (prop. 1968:91, Bih. A s. 87). Såsom exempelpå kortlidsavtal nämns i förarbetena upplåtelse av lägenhet såsom sommarbostad. Beslämmelserna i 46 innebär atl hyresgästen harrätt till förlängning av avtalet, om inte någon viss i paragrafen angivensituation föreligger. De besittningsskyddsbrytande grunderna tas upp i tiosärskilda punkter. De innebär bl. a. att besitlningsskyddet bryts omhyresgästen har förverkat hyresrätten eller i annal fall åsidosatt sinaförpliktelser i sådan mån alt hyresavtal skäligen inte bör förlängas. Delsammagäller om huset skall rivas, om det skall undergå större ombyggnad och det inleär uppenbari att hyresgästen kan bo kvar ulan nämnvärd olägenhet förgenomförandet av ombyggnaden samt om lägenheten inte vidare skall användas förbostadsändamål, allt dock under förutsäUning alt det inle är obilligt mothyresgästen att hyresförhållandet upphör. Hyresgästen har vidare inte rätt tillförlängning av hyresavtalet, om delta avser lägenhet i en- eller tvåfamiljshuseller lägenhet som upplåtaren innehar med bostadsrätt och upplåiaren harsådant intresse av all förfoga över lägenheten alt hyresgästen skäligen börflytta. Även när bostad har upplåtils i anslutning lill anställning kanbesittningsskyddet i vissa fall brytas. Paragrafen innehåller slutligen eltallmänt hållet stadgande av innebörd atl föriängning kan vägras, om del intestrider mot god sed i hyresförhållanden eller på annal sätt är obilligl mothyresgästen att hyresförhållandet upphör. Tvistom förlängning av hyresavlal prövas av hyresnämnd. Den i del föregående omnämndaboinflytandeutredningen erinrar i sitt betänkande om att hyreslagensbestämmelser om direkt besittningsskydd för bostadshyresgäst inte ärtillämpliga, när hyresförhållandet upphör, innan del har varat längre än niomånader i följd. Ulredningen föreslår alt denna begränsning utmönstras. har niomånadersvillkorel sin rätta plals bland de s. k,besittningsskyddsbrytande grunderna i 46 5 hyreslagen. 8.4Hyressättningen 8.4.1 Gällande rält De allmänna bestämmelserna om hyressätlningen harintagits i hyreslagen. För åtskilliga bostadslägenheter gäller alt hyranregleras genom särskilda bestämmelser i hyresregleringslagen. Hyresregleringslagen är f n. tillämplig i endast 43av landets kommuner (i vissa fall del av kommun). Del totala antalethyresreglerade lägenheter den uppgick till omkring 350 000,varav drygt 135 000 fanns i , knappt 40 000 i kommunoch knappt 20 000 i kommun. Hyresregleringslagen gäller numera endasl förbostadslägenheter, varmed avses lägenhet som upplåtits för att helt eller tillinle oväsentlig del användas såsom bostad. Från lagens tillämpningsområde haremellertid undantagits bl.a. lägenhet i hus eller del av hus som harfärdigställts efier utgången av och allmännyttiga företags lägenheter. Hyresregleringslagen är tidsbegränsad och gällerlill utgången av . Regleringen av hyran sker enligl lagen förfiertalet lägenheter enligt ett system med s. k. bashyra. Undanlag härifrångäller bl, a, lägenhet som hyrs ut i möblerat skick. Bashyra är den hyra som gällde för lägenheten den30 . Finns ingen sådan hyra för lägenheten, faslslälls bashyrantill det belopp som med hänsyn lill hyreslägel för jämföriiga lägenheter iorten och övriga omständigheter är skäligt. Bashyran får höjas, om det ärpåkallat med hänsyn till att lägenhetens värde ökats genom sådant ombyggnads-,ändrings- eller underhållsarbete som ärav inte endast ringa omfattning ellertill annal skäl av därmed jämföriig belydelse. Höjning för även ske, om det ärpåkallat med hänsyn till ökade kostnader för ränlor, lomträttsavgäld, lönereller eljest för fastighetens förvaltning. Har ombyggnadsarbete m, m, bekostatsav hyresgästen, får bashyran med anledning därav höjas endast om särskilda skälär därtill. Höjning av bashyran får inle ske så att hyran kommer alt överstigavad som med hänsyn till hyreslägel för jämförliga lägenheter i orien och övrigaomständigheter är skäligt. Nedsättning av bashyran skall ske till skäligtbelopp, om lägenhetens skick avsevärt försämrats eller hyresgäst tillkommandeförmåner påtagligt inskränkts. Förutom bashyran får hyresvärden efter avtal medhyresgästen enligl 4 ;; la ut skälig ersäitning för vissa förbättringsarbeten m.m. Frånsett nu angivna undantag kan hyresvärden straffas, om han tar ul högrehyra än den tillåtna bashyran. En lägenhets bashyra fastställs eller ändras genomskrifilig överenskommelse mellan å ena sidan hyresvärd eller organisation avfastighetsägare, i vil ken hy res värden är medlem, och å andra sidanorganisation av hyresgäster. Har överenskommelse rörande bashyra inte träffats,för hyresnämnden på framställningav hyresvärd, hyresgäst eller hyressökande pröva frågan om fastställande ellerändring av hyran. Om överenskommelse träffats om en bashyra som väsentligtavviker från vad som föreskrivits i lagen om fastställande och ändring avsådan hyra, kan hyresgäst, hyressökande eller hyresvärd, som inte självträffat överenskommelsen, begära atl hyresnämnden skall pröva hyran.Hyresnämnden skall i sådant fall bestämma hyran lill skäligt belopp. Ärende enligt hyresregleringslagen prövas avhyresnämnd. Fullföljd av talan mot hyresnämnds beslut sker f n. genom besvärhos . I prop, 1974:151 läggs förslag fram till ändradfulllöljds- och instansordning i ärenden som prövas av hyresnämnd. Enligtförslaget skall talan mot hyresnämnds beslut bl, a. i hyresregleringsärendefuUföljas genom besvär till en ny överinstans över hyresnämnderna,bostadsdomstolen. 1lagen (1956:567) med vissa bestämmelser, som skola iakttagas sedanhyresregleringen upphöri (övergångslagen; ändrad 1968:345), finns vissa bestämmelserför lösande av de övergångsproblem som kan uppkomma vid avveckling avhyresregleringen. I 2 ;j föreskrivs att hyresavlal som omfattar även lid efieravvecklingen skall anses uppta den hyra som gällde närmasl . Enligtell infört iredje stycke i paragrafen kan Kungl. Maj:t vid beslut omavveckling av hyresregleringen för viss eller vissa orter eller vissa slag avlägenheter sälla ut en övergångslid och förordna om sådan begränsning avhyreshöjningarna under denna lid att hyran vid dess slut än anpassad till hyranför likvärdiga lägenheter. Förbostadslägenhet som inle omfattas av hyresregleringslagen tillämpas debestämmelser om hyressättning som finns i 48 s hyreslagen. Dessa bestämmelserhar den primära uppgifien att trygga hyresgästens besittningsskydd, 1 hyreslagentillförsäkras hyresgästen elt direkt besiltningsskydd som i princip innebärrätl all vid hyrestidens ulgång få hyresavtalet föriängl. För att hindra allbesitlningsskyddet sätts ur spel genom hyreskrav har det förenats med normerför hyressättningen. Beslämmelserna om villkoren för forisatt förhyrninginnebär följande. Vidförhyrning av en lägenhet bestäms hyran och andra villkor genom överenskommelsemellan hyresvärden och hyresgästen. Förlängs hyresavtalet, skall hyran utgåmed skäligt belopp. Den hyra som hyresvärden fordrar skall godtagas, om deninte är oskälig. Den fordrade hyran skall anses oskälig, om den väsentligtöverstiger hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga.Härvid skall bortses från lägenhet vars hyra inte är rimlig med hänsyn till delallmänna hyresläget i orten för närmast jämförliga lägenheter i nybyggdabostadshus. Med det i 48 > hyreslagen använda uttrycket"bruksvärde" avses vad en lägenhet med hänsyn till beskaffenheten ochförmåner saml övriga faktorer kan anses från konsumentens synpunkt vara värd iförhållande till likvärdiga lägenheter pä samma ort. Vid bestämmandet avbruksvärdet skall Prop, 1974:150 312 bortsesfrån byggnadsår och produktions-, drifi- och förvaltningskostnader samt andrasärskilda betingelser för hyresrätten. En rad olika faktorer inverkar påbedömningen av en lägenhets beskaffenhet, som storlek, modernitetsgrad,planlösning och läge inom huset, reparationsstandard och ljudisolering. Ocksåfaktorer som inte är direkt hänförliga lill lägenheten som sådan inverkar pådess bruksvärde. Bland dem kan till en början nämnas förmåner som är knutnatill lägenhelsinnehavet, som t, ex, tillgång till hiss,sopnedkast,ivällsiuga,särskilda förvaringsutrymmen,god faslighetsservice,garage och biluppslällningspUUs. Även faktorer som husets allmänna läge,boendemiljön i stort och närhet lill kommunikationer spelar emellertid in. Deomständigheter som inverkar på bruksvärdet skall bedömas objektivt, dvs. ulanavseende på den enskilde hyresgästens värderingar eller behov (prop, 1968:91 Bih. A s, 44 och 53). När del gäller att beslämma en lägenhets bruksvärdeär del inte fråga om att uppskatta lägenhelens hyresvärde i pengar eller inågon annan värdemätare. Det gäller endast att jämföra lägenhetensbeskaffenhet med andra i hyressättningsärendet åberopade lägenhetersbeskaffenhet. Självfallet skall därvid jämlörelselägenheternas bruksvärdebedömas enligt de riktlinjer som har angetts förut. För atl prövningslägenhelenoch en jämförelselägenhet skall anses vara likvärdiga krävs endast alt de igrova drag motsvarar varandra, .Sålunda bör de normall ha sammaanvändningssätt, bostadsyta och modernitetsgrad. En relativt stor toleransbehövs föratt jämförelsematerialet skall bli tillräckligt stort och därmed merarättvisande. Å andra sidan får avvikelserna inte vara avsevärda. Annars finnsdel risk för att jämförelseprövningen blir alllför skönsmässig, I vissaundantagsfall, som när hyresläget är mycket splittrat för en viss kategori avlägenheter, kan det bli nödvändigt alt söka ledning vid hyressättningen genomatt jämföra med lägenheter av annal slag än prövningslägenheten (jfr anf prop,Bih, A s. 53), Från dessa fall kan i detta sammanhang bortses, Näsla led vid hyresprövningen blir att fastställahyresnivån för de lägenheter som befunnits vara likvärdiga medprövningslägenheten. Ligger den begärda hyran under denna nivå elleröverensslämmer den med nivån, skall hyran godtas. Det skall den också, om denvisseriigen ligger högre men inte väsentligt överstiger nivån. Vid tillkomstenav den nuvarande hyressältningsnormen var det med öppna ögon man godtog allfordrad hyra skulle kunna sättas högre än hyresnivån för jämförliga lägenheter.Om de ekonomiska faktorerna hindrades från alt förskjuta hyresnivån uppåt,skulle man nämligen inte kunna få utrymme för en allmän uppjustering av hyresnivånnär della motiveras av den allmänna situationen på hyresmarknaden (anf prop.Bih. A s. 55). Vad som har anföris har tagit sikte på det falletalt man vid jämförel-seprövningen kan fastställa en någorlunda enhetlighyresnivå för jämfö-relselägenheierna. Kan man inte det, uppstår särskildasvårigheter, Uppen- barligenkan det inte tillåtas att nägra enstaka topphyror blir vägledande, lika litetsom några myckel låga hyror kan få avgöra saken. Inte heller ansesgenomsnittshyran få bli utslagsgivande. I det läge som angetts nu bör enligtuttalanden vid hyressättningsnormens tillkomst tillvägagångssättet varaföljande (anf prop. Bih, A s. 54), Sedan ej representativa topphyror uteslutits frånjämförelsematerialet, ut-görhyresnivån för I ii genheter med de högsta hyrornariktpunkt för bedömningen, Efiersom hyresprövningen syftar lill att fastställalägenhetens marknadsvärde, mäste emellertid den angivna principen modifieras.Hyresnivån för lägenheter med de högsta hyrorna är sålunda godtagbar bara omden kan accepteras som etl ungefäriigi uttryck för marknadsvärdet. Som regelbör krävas atl hyrorna blivit bestämda i elt läge på hyresmarknaden som i varjefall inte varil olördelakligare för hyresgästen i del rådande läget. Utgångspunkten vid reform av hyreslagen,när bruksvärdesysiemel infördes, var alt hyressättningen på den balanseradehyresmarknaden borde skapas av marknadsförhållandena, medan det däremol på enbristmarknad var ofrånkomligt att i viss utsträckning hindra hyreshöjningarsom betingades av brisilägel (anf prop. .\s. 52), I överensstämmelsehärmed kompletterades de normer för hyressättningen för vilka redogjorisöversiktligt i det föregående med en särskild s. k. spärregel. Denna somtidigare gällde bara för vissa s. k. bristorier är generellt tillämpligpå alla orter. Enligt spärregeln skall vid jämförelseprövningen bortses frånlägenheter, vilkas hyror inte är rimliga med hänsyn till det allmänna hyreslägeti orten för närmast jämförliga lägenheter i nybyggda bostadshus. Införandet avspärregeln byggde på tanken att de allmännyttiga bostadsföretagen intar enledande ställning inom nyproduktionen med följd att de allmännyttiga förelagenshyror blir bestämmande för hyreslägel inom nämnda sektor. Eftersom deallmännyttiga bostadsföretagen tillämpar självkostnadsprincipen, vilkelinnebär att hyrorna sätts så atl de på lång sikt täcker de faktiskakostnaderna, för man genom spärregeln dels en garanti för att oskäligt högahyror inte kommer att tillämpas för lägenheter som uppförs i rorlsätlningen,dels en önskvärd låsning av hyresnivåerna i det äldre lägenhetsbeslåndel.Hyresprövningen börenligt uttalanden vid 1968års reform tillgå på följandesätt, när spärregeln lillämpas (anf prop. A s. 189). Jämförelseprövningen med tillämpning avbruksvärderegeln är också i nu åsyfiade fall grundläggande. När hyresnivån förde aktuella jämförel-selägenheierna har fastställts, kommer hänsynstagandetlill del allmänna hyreslägel i orten för nybyggda bostadshus in. Denkonstaterade hyresnivån för jämförelselägenheterna skall således ställas sammanmed hyran för lägenheter i nyproduktionen. Jämförelsen bör därvid inriktas påsådana lägenheter .som är så likvärdiga som omständigheterna tillåterexempelvis i fråga om rumsantal och bostadsyta. Mot bakgrunden av hyresläget för lägenhelerna inybyggda hus får sedan bedömas om hyran för jämförelselägenheierna är rimlig.Därvid för givelvis hänsyn tas till alt bruksvärdet för de båda kategorierna avlägenheter ofta inte är detsamma. Leder bedömningen till atl hyran för någoneller några av de lägenheter som ingår i jämförelsemaierialei inle kan ansesrimlig i förhållande till hyresläget i nyproduktionen, bortses från dessalägenheter vid jämförelseprövningen. Vidinförandel av hyressältningsnormen i 48 ;? hyreslagen uppehöll sigdepartementschefen något vid innebörden av kravet på alt den fordrade hyraninte för "väsentligl" överstiga hyran för jämförliga lägenheter. Motdet angivna kravet ansågs i normalfallet inte vara någon erinran. Redan medhänsyn lill den osäkerhet som gäller vid uppskattningar av det slag som det ärfråga om vid bruksvärdeprövningen måste hyresvärden tillförsäkras visstutrymme ovanför den hyresnivå som kunnat konstateras genomjämförelseprövningen. Genom atl hyran för prövningslägenheten tillåts någotöverstiga hyresnivån för jämförliga lägenheter ges dessutom utrymme för enallmän uppjustering av hyresnivån, när della motiveras av den aktuellasituationen på hyresmarknaden. Några mera bestämda anvisningar ansågs intekunna ges om storleken av det belopp med vilket hyran skall tillåtas överstigervad som behövs för att täcka kapital- och driftkostnader. I denna fallet liksomdet allmänna lägel på hyresmarknaden ansågs ha betydelse för denna fråga (anfprop. Bih, A s, 54). Mot bakgrund av den prisutveckling som ägt rumunder senare lid kan konstateras atl hyrorna i nyproducerade hus regelmässigtåtminstone inte överstiger vad som behövs för att täcka kapital- ochdriftkostnader. I denna situalion fungerar bruksvärderegeln i huvudsak som etthinder mol försök från fastighetsägarens sida att få omotiveradeproduktionskostnader täckta. I den mån produktionskostnaderna i nybyggda husdärefier stiger ytterligare, ulgör bruksvärderegeln på så sätt en spärr motanpassning till kostnaderna i nyproduktionen, all jämförelsen med likvärdigalägenheter i huvudsak kommer all avse ungefär producerade lägenheteroch höjning utöver jämlörelseni vän kan ske endast inom ramen för"väsentlighets"-rekvi-sitet. Hyressättningen i hus producerade undersenare år är därför i huvudsak kosinadsbesiämd. "Väsenlligheis"-rekvisilei kan emellerlid på sikl medföra enanpassning till en högre hyresnivå än som är motiverad av kapital- ochdrifikostnader. Frågor om hyressättning och andra hyresvillkor vidförlängning av hyresavtal prövas av hyresnämnd. Part kan klandra hyresnämndsbeslut i sådan fråga genom atl väcka talan mot andra parten vid denfastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. Molfastighetsdomstolens dom i fråga om fastsiällelse av hyresvillkor för lalaninle töras. har i siti betänkande ävenberöri frågor om hyressättningen. Utredningen föreslår till en början atthyresregleringen skall avskaffas när hyresregleringslagen upphör att gälla vidutgången av , Utredningen anser att en forisan hyresregleringinte låter sig förenas med kraven på ökat boendeinflytande över hyror och hyresvillkor,eftersom den leder lill olika hyresnivåer för likvärdiga lägenheter ochmotverkar strävandena till hyresparilel. Ulredningen anser vidare atthyresregleringslagen genom sin uiformning ger anledning till krav om höjning avbashyran, vilket illustreras av utvecklingen på orter där hyresregleringenavvecklades . Enligt utredningen har hyreshöjningarna pådessa orter varit lägre än vad som hade följt av en fortsatt hyresreglering. Påorter där hyresregleringen kvarstår sägs hyrorna ha ökat mer än på jämförligaorter där hyresregleringen är avvecklad. Förklaringen härtill är enligt utredningenall höjning av bashyran lätt kan motiveras med hänvisning till lagtexten.Utredningen pekar även på att det är enkelt för hyresvärden atl begära höjningav bashyran, eftersom denne endast behöver vända sig lill hyresgästföreningen,som enligt hyresregleringslagen får träffa avtal om höjning av bashyran, istället för till varje hyresgäst. Utredningen anser atl hyresvillkoren skallbestämmas under medverkan av hyresgästerna och att hyresbildningen skallpåverkas av de boendes värderingar av bostaden som en social funktion. Beträffande risken för atl hyresregleringensavveckling skall leda till stora hyreshöjningar uttalar ulredningen att denförutsätter att hyrorna i framliden skall bestämmas genom förhandlingar,säkrade av en lagfäst förhandlingsrätt för hyresgästförening och av förbättradehyresspärrar i den allmänna hyreslagen. Utredningen framhåller att den organisatoriska ochadministrativa krafi som hyresgäströrelsen tvingats satsa på förhandlingarenligt 3a > hyresregleringslagen varken givit den enskilde hyresgästeneller hyresgästföreningen ett motsvarande infiytande över den faktiskahyresutvecklingen inom hyresregleringslagens tillämpningsområde. Utredningenkonstaterar därför att hyresregleringen är ett hinder, inte bara förhyresgästens enskilda infiytande över hyresvillkoren, ulan även förhyresgästernas möjligheter att påverka hyresutvecklingen genom anslutning tillhyresgäströrelsen. Rörande hyresspärrens utformning i hyreslagen anförutredningen alt det har förutsatts atl spärren skulle leda till hyresparilelmellan likvärdiga lägenheter. Enligt uiredningens uppfattning är det svårt attbedöma om spärren verkligen har sådan effekt. Det är emellertid klart att ävenlägenheter som aldrig varit underkastade hyresreglering har varierande hyror.Orsakerna härtill kan enligt ulredningen vara fiera. Bruksvärdereglerna sägsinte ulgöra någon garanti för att den önskvärda anpassningen någonsin kommertill stånd,efiersom likvärdiga lägenheter förutsätts kunna ha olika hyror så längeskillnaden inte är väsentlig. En noggrann och tidskrävande prövning utesluterenligl utredningen inte atl hyran blir högre än samtliga jämlö-relsehyror förlikvärdiga lägenheter. Därtill kommer, framhåller utredningen, svårigheten attavgöra vad som är väsentligl, eftersom vare sig förarbeten, kommentarer ellerpraxis ger säkra besked. Utredningenanför vidare att syftet med spärregeln är att enskilt avtalade hyror skallutsättas för jämförelse med hyrorna i allmännyltiga företags bostadshus, vilkaförutsätts vara prisledande för nyproduktionen. Den faktiska situationen sägsdock variera från ort till ort. Enligt ulredningen har hyresnämnder ochdomstolar i vissa fall grundat beslut på hyresnivåer som legal klart överhyresnivån för lägenheter i de allmännyltiga bostadslöre-lagen. Utredningenframhåller att de allmännyttiga bostadsföretagens hyror grundas påsjälvkoslnader som granskats och godkänts av hyresgästföreningen. Vidhyressätlningen fördelas hyresintäkten på de olika objekten från utgångspunktalt likvärdiga lägenheter skall ha samma hyra, Hyressättningen är såledesresultatet av förhandlingar där hyresgästerna har inflytande genomorganisationen. Utredningen menar all elt bättre mått på vad som är skälig hyrainte kan erhållas och att del därför är en brist i lagstifiningen att hyror somavtalats på annal sätt och ulan medverkan av hyresgästföreningen skall kunnaläggas till grund för prövningen i hyrestvister. Utredningen föreslår därföralt 48 ;; första styckel hyreslagen ändras på så sätt att däri föreskrivs vid jämförelseprövningen skall bortse från lägenhet vars hyra inte är rimligmed hiinsyn till hyresläget i orten för närmasl jämförliga lägenheter iallmännyttiga bosladsförelags hus. Vidare föreslår ulredningen att i lagrummetskall markeras att fordrad hyra anses oskälig, om den överstiger den vidjämförelseprövningen fastställda högsia rimliga prisnivån, genom orden"mer än obetydligt" i stället för som f n. ordet"väsentligt". 9.Bostadstilläggsfrågor 9.1 Bo.stad,stillägg,sgruppen 9.1,1 Gällande regler m.m. Bostadslilläggsgruppen lämnar inledningsvis enredogörelse för gällande regler om bostadstillägg lill barnfamiljer m. fl, iform av statligt tillägg och statskommunalt tillägg. Statliga bostadstillägg ulgår till familj med barnunder som helt eller delvis försörjs inom familjen.