prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — a. en partiell revidering av den ekonomiskakartan med sammanlagt 3 000 blad fram . Alternativ 2 innehållervidare förslag om resurser för visspersonalförstärkning vid överlantmätarmyndigheterna för kontinuerligåjourhållning av den ekonomiska kartan. Den blivandecentrala organisationen för kartläggnings- och mät-ningsverksamhetema medsärskilda organisationsenheter för planering-utveckling och produktion och meden ökad specialisering i arbetet skapar enligt min mening förutsättningarför effektiva arbetsformer. Även tUlgången till nuvarande lantmäterietsregionala och lokala myndigheter i den nya för lantmäteri- ochkartverksamheterna gemensamma organisationen bör kunna bidra tUl attunderlätta verksamheten inom förevarande program. FuU effekt torde kunnauppnås först under /76 då centralmyndigheten har omlokaliseratsoch finns samlad i gemensamma lokaler i . Förutsättningar för vissarationaliseringseffekter som, utan förändring av produktionsvolymen, möjliggör personalbesparingar böremellertid föreligga redan under /75. Jag förordar därför enmedelstUldelning som innebär någon reducering i förhållande tillmyndigheternas anslagsberäkning enligt alternativ 1. Jag hemställer att Kungl. att tUlLantmäteriverket: Mätning och kartläggning för budgetåret 191 A/15 anvisa ett reservationsanslag av . 1972/73Anslagi 674 000 1973/74Anslag2 443 000 1974/75Förslag 918 000 'Avser anslaget E 2. : Försvarsberedskap, . "Avser anslaget E 2. : Försvarsberedskap, . Programmet.omfattar sådana uppgifter som åliggerkartverket för att trygga kartförsörjningen i krig, vari ingår främstberedskapsplanläggning, förberedelser för krigskartetryckning,sekretessåtgärder samt vissa administativa åtgärder i övrigt. 1971/72' 1972/73' 1973/74 1974/75 Utfall 648000 676 000 443 000 918 000 2 000 2 000 646 000 674 000 443 000 'Avser anslaget E 2. : Försvarsberedskap, . Avser anslaget E 2. : Försvarsberedskap,. Löne- och prisomräkning beräknas till 32 OÖO kr., varav19 . avser höjt lönekostnadspålägg. Verksamheten inom programmet bedöms öka, både vadgäller utifrån styrda tjänster, främst den s. k. spridningsgranskningen, ochuppgifter som har att göra med beredskapsplanläggning. Budgetförslagredovisas i form av två alternativ, alternativen O och 1. Alternativ O innebär en minskning av programmetsresurser med . Om alternativet genomförs, uppstår ovillkorligenfördröjningar som berör allmänheten, myndigheter och företag. Budgetförslaget enligt alternativ 1 bedöms inte fullttäcka behoven för de uppgifter inom programmet som följer av lagar och författningar.Med hänsyn tiU genomförda lättnader i sekretessbestämmelserna och iavvaktan på erfarenhet av den förestående omorganisationen läggs emellertidinte nu fram förslag om ytterligare ökning. Prop.1974:1 Bilaga 14 65 Jaghemställer att Kungl. att till : Försvarsberedskap / 75 anvisa ett reservationsanslag av . : Bidrag till förrättnings- och uppdragsverksamhet 1972/73Utgift 17 645 107 1973/74Anslag »10 686 000 1974/75 Förslag 7 000 000 ' Avser anslaget D 3. Lantmäteriet: Bidrag tillförrättnings- och uppdragsverksamhet Med hänvisning tUl vad jag anfört under anslagetLantmäteriverket: Förrättnings- och uppdragsverksamhet beräknar jagmedelsbehovet under anslaget till . Jaghemställer att Kungl. att till : Bidrag till förrättnings-och uppdragsverksamhet för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73Utgift 13 999 562 Reservation 2 800 625 1973/74Anslag n 250 000 1974/75 Förslag 2 750 000 Avser anslagen D 4. Lantmäteriet: Utrustning ochE 4. : Utrustning = Avser anslagD 4. Lantmäteriet: Utrustning, /74 och anslag E 4. Under anslaget tas normalt upp endast utrustningsföremålmed anskaffningsvärde av . För /75 tas dock uppvissa utrustningsobjekt med lägre anskaffningsvärde, vilka behövs på grund avomlokaliseringen. Lantmäteristyrelsen och kartverket beräknar behovet avmedelstilldelning tUl . sådana nyanskaffningar huvudsakhgen kontorsdriftsutrustning och fotolaboratorieutrustning somföranleds av omlokaliseringen till . Av totalbeloppet avser vidare 1 650 000kr. utrustning för verksamheten vid centralorganet och 2 500 000 kr.utrustning för verkets regionala och lokala 5 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 14 66 organ, dvs. I syfte att öka myndigheternas möjligheter att ge framföralltkommunerna service i fråga om mätningsverksamhet och kartframställning föreslåsatt myndigheterna förses med viss egen utrustning för kartreproduktion. Jag beräknar medelsbehovet förutrustning till . engångsbelopp förnyanskaffning i samband med verkets omlokalisering till . Jag hemställeratt Kungl. att tillLantmäteriverket: Utrustning för /75 anvisa ettreservationsanslag av . 1974:1 Bilaga 14 67 STATENSUTLÅNINGSFONDER IV: 11. 1972/73Utgift 2 713 000 000 Behållning 704 600 000 1973/74Anslag 2 680 000 000 1974/75 Förslag 3 155 000 000 Från fondenutbetalas bostadslån, räntelån, räntebärande förbättringslån, tomträttslåntill kommun samt lån avseende kostnader för outhyrda lägenheter. Fondenbelastas också, i obetydlig omfattning, av utbetalningarav vissa andra lån som beviljats enligt äldre bestämmelser. Gällande bestämmelser om bostadslån finns ibostadslånekungörelsen (1967: 552, omtryckt 1973: 534). Enligt dessabestämmelser utgår lån i huvudsak till ny- och ombyggnad av bostadshus.Bostadslånets storlek bestäms så att det utgör en andel av ett isärskild ordning fastställt låneunderlag. Andelen är för kommun ellerallmännyttigt företag, för bostadsrättsförening med insyn, 20 %i fråga om småhus som skall bebos avlåntagaren och i övriga fall. Låneunderlaget bestäms i fråga omnybyggnad enligt en av Kungl. Maj:t fastställd metod som summan av beräknadekostnader för mark och dessiordningställande för bebyggelse samt för byggande. Vid ombyggnad utgör medvissa begränsningar den godkända kostnaden för arbetet låneunderlag.Det förutsätts att underliggande lån tas upp i öppna marknaden. För bostadslånskall erläggas ränta efter en räntesats som faststäUs av Kungl. Maj:t för ettkalenderår i sänder. Räntan är subven-tionsfri. Lånet förutsätts bliåterbetalat . Vid ombyggnad kan såväl kortare som längreamorteringstid bestämmas. Betalning av ränta och amortering på bostadslånetskall i flertalet fall omfördelas i tiden enligtsärskilda regler. Omfördelningen sker med hjälp av en av statsmakternafastställd basannuitet och ett paritetstal som Kungl. Bestämmelserna om räntelån finns iräntelånekungörelsen (1967: 553, ändrad : 340). Räntelån utgårdels för bostadshus som uppförts ellerbyggts om med stöd av statligt lån som beviljats enligt de bestämmelsersom gällde före , dock ej för hus som färdigställts före år1958, dels för bostadshus som uppförts utan statligt lån, om räntebidrag förutbeviljats för huset. Räntelån avser viss del av räntekostnaderna förfastighetslånen. Storleken av räntelån bestäms av en viss räntesats (basränta)och ett paritetstal som fastställs . Ränta utgår efter samma procentsatssom för bostadslån. 1974:1 Bilaga 14 68 ränta och amortering skall ske iden mån paritetstalets ökning gör det möjligt. En redogörelse för bestämmelserna i kungörelsen(1962: 538) om förbättringslån (omtryckt 1973: 535) har lämnats fömtunder anslaget B 6. Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. Tomträttslån tillkommuner enligt tomträttslånekungörelsen (1965: 905, omtryckt 1973: 537) kanutgå till kommuner som upplåtit tomträtt till mark för bostadsändamål. Lån enligtkungörelsen (1972: 760, ändrad 1973: 539) om lån avseende kostnader förouthyrda lägenheter hyresförlustlån utgår för täckande av viss del avhyresförluster . För långivningen iform av bostadslån och förbättringslån fastställer olikaramar. Maj:t har bemyndigande att under vissa förutsättningar utvidgade fastställda ramarna. riksdag har medgivit att ramen för lån tillnybyggnad för får bestämmas medutgångspunkt i 82 500 lägenheter med en viss genomsnittsyta. För vartoch ett av får ramen bestämmas till 8 375 000 m våningsyta,motsvarande ett beräknat antal lägenheter av 80 000 jämte lokaler som omfattasav låneunderlag och pantvärde för bostadslån. Lån tUl ombyggnad samträntebärande förbättringslån får beviljasintUl ett belopp av 170 milj. kr. och 220 milj. kr. Anslaget till fonden, vilken anvisas med detbelopp som behövs för utbetalning av beviljade lån, har förts upp med 2680 milj. kr. för /74. I det följanderedovisas, förutom anslagsframställning, vissa förslag somsaneringsutredningen har lagt fram. Saneringsutredningeni, som tillkallades med stödav Kungl. Maj:ts bemyndiganden och den 21 mars1969 för att utreda frågan om åtgärder för sanering av det äldrebostadsbeståndet, avlämnade i juli 1973sUt slutbetänkande (SOU 1973: 27) Sanering III. I betänkandet behandlasfrågor rörande beväring och upprustning av kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse m. m. I betänkandetframlagda förslag om bidrag till konserveringsarbeten och kostnader för antikvarisk kontroll handläggs inom utbildningsdepartementet.Utredningen har också lagt fram förslag om stöd för ombyggnadsverksamheten i form av beredskapsarbeten ochprojekteringsbidrag. Dessa frågor har förut denna dag anmälts av chefenför . Yttranden över betänkandet har efter remissavgetts av , och statenshistoriska museum, statens na- >Generaldirektören , ordförande, riksdagsledamoten , direktören ,riksdagsledamoten , kommunalrådet , direktören , riksdagsledamotenBertil och förbundsordföranden . 1974:1 Bilaga 14 69 turvårdsverk,(), efter hörande avlänsbostadsnämnder, statens råd för byggnadsforskning, statens institut förbyggnadsforskning, statens planverk, länsstyrelserna i , ,, , , samt , vilka bifogat yttranden från olika länsorgan,kommunala organ och landsantikvarier, boendeutredningen, bygglagutredningen,musei- och utställningssakkunniga (MUS 65), bostadsfinansieringsutredningen, fullmäktige i . , styrelsen för KonungariketSveriges stadshypotekskassa. , , , Svenska , allmännyttiga bostadsföretag (),Näringslivets byggnadsdelegation.Svenska kommunaltekniska föreningen. (), Föreningen , och Samfundet förhembygdsvård. , och fastighetsägareförbundhar i sina yttranden hänvisat till yttrandet från Näringslivets byggnadsdelegation. ochbostadsfinansieringsutredningen har avgett gemensamt yttrande. Vidlänsstyrelsernas remissyttranden har fogats yttranden av bl. a. ,, , , , Gotiands, Lunds, , , , , och kommuner. Yttranden har avgetts också av iÖstergötlands län och förorters förbund. Bostadsstyrelsenanför beträffande bostadsbyggandets och långivningens omfattning ochinriktning följande. färdigställdes genom nybyggnad 104 000lägenheter, vUket innebär enminskning med 3 000 lägenheter i jämförelse med . Utvecklingenunder perioden 19681972 framgår av följande uppställning. Andelen (%) lägenheter Av tUlskott av lägenheter iflerfamiljshus utgjordes 4 300 av mm i s. k. specialbostäder, dvs.bostäder för studenter, åldringar i ålderdomshem,personal vid sjukhus och vårdanstalter etc. Av dessa specialbostäderutgjordes 2 060 av rum i ålderdomshem, dvs. ungefär samma antal som under år1971. Totalt minskade nyproduktionen av specialbostäder mellan åren 1971 och1972 med 1 000 rum. Antalet underförsta färdigställda lägenheter var ca 800 lägre än undermotsvarande period 1972. beräknas färdigstäUandetbli av sådan omfattning att lägenhetstiUskottet torde kommaatt uppgå tUl ca 98 000 lägenheter, dvs. ca 6 000 mindre än under år 1972.Jämfört med beräknas antalet färdigställda lägenheter i småhus öka medca 8 000 till omkring 45 000 och antaletlägenheter i flerfamiljshus minska med ca 14 000 till omkring 53 000. Under år 1972påbörjades drygt 98 000 lägenheter, dvs. 6 300 färre än under år 1971.Påbörjandet av småhus ökade med 7 100 lägenheter medan antalet lägenheter iflerfamiljshus minskade med 13 400. Detta innebar en ökning av andelenlägenheter i småhus från . Utvecklingen av påbörjandet under åren19681972 redovisas i följande tablå. Andelen (%) lägenheter De av Kungl.Maj:t fastställda ramarna för beslut om bostadslån ger utrymmeför beslut om lån till företag med ca 80 000 lägenheter. För företag utanstatliga lån gäller en ram för meddelande av byggnadstiUstånd på 6 400lägenheter. Vidare har Kungl. Maj:t beslutat att för småhus utan statliga lånfår byggnadstillstånd utan rambegränsning meddelas för påbörjande under tidenseptemberdecember under innevarande budgetår. Enligt styrelsens bedömningarkommer ramen för beslut om lån att tas i anspråk för beslut avseende ca 67 000lägenheter. Beslut om byggnadstUlstånd (inkl. vårdplatser i ålderdomshem)uppskattas komma att meddelas för ca 11 000 lägenheter. påbörjades 35 650 lägenheter, dvs, inemot 6 300 mindre än underförsta . Den förändring i fördelningen på hustyper somkännetecknade föregående period har fortsatt. Sålunda minskade antalet lägenheteri flerfamiljshus med nära 8 200, medan antalet lägenheter i småhus ökade med 1900. Detta innebär en ökning av andelen småhus från . Vid slutet av år1972 var antalet lägenheter i pågående företag ca 6 000 lägre än vidmotsvarande tidpunkt . pågick bostadsföretag med 71 400 lägenheter, vilketinnebar en minskning med ca 11 000 . I fråga om bostadsbyggandets regionala fördelningvar storstadsområdenas andel av färdigställandet i hela riket under år1972 jämfört året tidigare. I ökade bostadsbyggandetmed ca 1 500 lägenheter mellan åren 1971 och 1972.1 och Stor- minskade däremot byggandetmed ca 900 resp. ca 3 500 lägen heter. I landet utanför storstadsområdena var antaletinflyttningsfärdiga lägenheter i stort sett lika de båda åren, inemot 66 000 lägenheter. Antalet påbörjade lägenheter istorstadsområdena minskade med ca 2 800 lägenheter mellan åren 1971och 1972 andelen sjönk därige nom från 36 tUl . Minskningen var särskUt markant i Stor-Göte- borg med ca 1 400 lägenheter. I övrigakommunblock minskade igång sättningen med undantag för kommunblock med mellan 30 000 och 75 000 invånare, där påbörjandet ökade något. Beträffandefördelningen på lägenhetstyper minskade andelen lägenheter om tre eller flerarum och kök 1972 jämfört med , medan andelen smålägenheter ökade. I småhusen ökade andelen stora lägenheter något. I följandetablå visas lägenhetsfördelningen i hus färdigställda åren 19701972. Inflyttningsfärdiga lägenheter fördelade på lägenhetstyper 109 843 107 188 104 046 34 617 31945 37 135 75 226 75 243 66 911 Den sedan mittenav inträdda förskjutningen mot mindre lägenhetstyper i flerfamUjshusen fortsätter således. Uppgifter om lägenhetsfördelningeni de flerfamiljshusprojekt som erhöll preliminärt beslut om bostadslån och1972 tyder inte på att det kommer att ske en förändring i 1973 årslägenhetstillskott. Uppgifterna om lägenhetsfördelningen i småhus medbeslut om bostadslån visar en betydandeminskning av andelen småhus med fyra rum och en ökning av andelen störresmåhus. Vidare kan konstateras en ökning av andelen småhus med tre rum och kök. Den genomsnittliga lägenhetsytan i flerfamUjshusfortsatte att minska . Orsaken härtill har förutomförskjutningen mot mindre lägenhetstyper varit en fortsatt minskning av deolika lägenhetstypernas genomsnittsytor. För småhusen har lägenhetsytandäremot genomsnittligt ökat under år 1972.Förändringarna visas i följande tablå. Genomsnittlig lägenhetsyta i statligt belånadeflerfamiljshus och småhus, m' År för prel. lånebeslut De färdigställda lägenheternas fördelning efter byggherrekategori framgår avföljande sammanställning. Inflyttningsfärdiga lägenheter fördelade efterbyggherrekategori lägenheter (%) uppförda av I fråga omsmåhusen har såväl den offentliga som den kooperativa sektorns andel minskatunder senare år. Även i fråga om flerfamiljshus- Prop.1974:1 Bilaga 14 73 byggandethar den kooperativa sektorns andel minskat. Den offentliga sektorns del av dettabyggande har däremot ökat i betydande grad. När det gäller den statiiga långivningen tUlflerfamiljshus har de allmännyttiga företagens andel ökat markerat under desenaste åren, under det att de kooperativa företagens andel har minskat. Ävende enskilda företagens andel har minskat markant . Antalet färdigställda lägenheter utan statligt stödökade med drygt 4 000 till 15 800. Andelen lägenheter med stathgtstöd var , jämfört . Av följande tablå framgårmotsvarande andelar för småhus och flerfamiljshus. Inflyttningsfärdiga lägenheter med statligt stöd Andellägenheter (%) med statligt stöd Småhus Flerfamiljshus av antalet påbörjade lägenheter under år 1972byggdes med statligt stöd. För småhusen och flerfamUjshusen var motsvarande tal67 resp. . Den statsstödda andelen småhus var sålunda densamma som i 1972års färdigställande. Under vart och ett av harbyggnadskostnaderna stigit i ungefär samma omfattning. Årsmedeltalen förbyggnadskostnadsindex har ökat med under resp. år. Det införda prisstoppet uppmjukades meddispenser för vissa varor och upphävdes vid årets utgång. Materialprisernahar successivt stigit med . Ökade löner samt mervärdeskatt ocharbetsgivaravgifter har medfört markerade kostnadsstegringar , ioktober 1971 och . Totalt, steg kostnaderna för produktionsfaktorernafrån med . Kostnaderna för den färdiga produkten ökade under åren1970 och 1971 mindre snabbt än priserna enligt index, vilket bl. a. hängde sammanmed rationaliseringar och anpassningar i byggprocessens olika led. Ar 1972uppvisar emellertid kostnaderna en utveckling som ungefär överensstämmer medindexförändringen. Förändringarna av byggnadskostnaden,dvs. produktionskostnaden minus tomtkostnaden, sammanfattas i följande tablå,vilken avser statiigt belånade flerfamiljshus i nybyggnadsområden. Uppgifternahar hämtats ur de preliminära låneansökningarna. Prop.1974:1 Bilaga 14 74 Genomsnittlig bostadslägenhetsyta, m» Byggnadskostnad per m' lägenhetsyta Byggnadskostnad för en 3-rumslägenhet Yta, m' Kr. 981 1039 1 115 79 74 200 78 77 700 78 83 100 Kostnadsutvecklingen harkarakteriserats av en synnerligen kraftig prisökning på vissa viktigabyggnadsmaterial. fram tUl har prisökningen sålundavarit på trävaror och på armeringsstål. För övriga materialoch varuslag med huvudsakligen inhemsk avsättning har priserna under nämndaperiod ej ökat lika mycket, men i många fall betydligt mer än tidigare år.Priserna på betongvaror och murtegel har stigit med , på lättbetong ochvärmeisoleringsmaterial med 6 å . Medelvärdet för hela riket av schablonbeloppen förmark- och exploateringskostnader för flerfamiljshus har ökat med8 kr. per m- våningsyta (vy) tUl . per m- vy eller med . För åren1970 och 1971 kunde konstateras ökningar vardera året. Medelvärdet för hela riket av tilläggsbeloppen förgmndläggnings-och grovplaneringskostnader för flerfamiljshus har under år 1972ökat med . per m vy till . per m" vy eller . 1971 varmotsvarande ökning . Av totala produktionskostnaden för en lägenhet iflerfamiljshus inom exploateringsområde med preliminärt beslut under år 1972utgjorde kostnaden för mark och exploatering och kostnaden förgmndläggning och grovplanering likaledes . Dessa andelar har varit istort sett oförändrade . Hyrorna i nyproducerade, statsbelånade flerfamiljshuskan följas genom årliga undersökningar. Iföljande tablå belyses hyresnivån för lägenheter tillhöriga allmän- Hyrorna för lägenheter i allmännyttiga företag om 3 rumoch kök färdigställda åren 1971 och1972 75 000 invånare block het, kr. ' Prop, 1974:1 Bilaga 14 nyttiga företag och färdigställdaåren och 1972. Dessa företag svarade för två tredjedelar av denstatsbelånade flerfamiljshusproduktionen. Uppgifterna avser den vanligastelägenhetstypen .3 rum och kök som utgör av produktionen. steg hyrorna inyproduktionen i tämligen begränsad omfattning, men började enkraftigare stegring som har fortsatt . Ökningen avhyran per m har förstärkts av att den genomsnittiigä lägenhetsytan successivthar minskat. De årligahyresförändringarna i hela beståndet av hyreslägenheter kan belysas genom de bostads- och hyresundersökningar som statistiska centralbyrånårligen genomför. Följande tablå belyser förändringarna meduppdelning av lägenheterna efter byggnadsperiod. till december resp. är Ihyreslägenheterna ökade hyrorna i genomsnitt med inemot mehan åren 1969 och1970 och med . Under därpå följande period,19711972, var hyresstegringen ännu kraftigare, . De största höjningarna() har skett för lägenheter färdigställda ,medan lägenheter byggda därefter har fått markerat lägre hyreshöjningar. Sedan år 1967har utförts undersökningar om förekomsten av out-hyrda lägenheter. I undersökningarna redovisas andelen outhyrda lägenheteri den statligt belånade flerfamiljshusproduktionen efter husensfärdigställande. Resultaten visas i följande tablå. Andel (%) outhyrda lägenheter inom olika ortsgrupper efterfärdigställandet stor- Kommunblock med mer än Under åren1969 och 1970 minskade för hela riket andelen outhyrda lägenheter. Under år1971 ökade emellertid åter uthyrningssvårigheterna. Denna utvecklingförstärktes kraftigt . Uthyrningssvårigheterna detta år varsärskilt märkbara i storstadsområdena. harbostadsstyrelsen genomfört undersökningar rörande antalet lägenhetersom var outhyrda i de statsbelånade flerfamiljshussom färdigställts . Undersökningarna har avsett delägenheter som varit färdigställda t. o. m. halvåret före resp.undersökningstidpunkt. Resultaten framgår av följande tablå. Outhyrda lägenheter i statsbelånadeflerfamiljshus färdigställda underåren 19671972 Stor-Stor- Stor- Kommun- Övriga Hela Stock- Göte- block med kommun- riket holm borg mer än 75 000 block Antaletouthyrda lägenheter har fördubblats . Av de ca 16 400 Vågenheter som var outhyrda den 1mars 1973 låg omkring hälften i storstadsområdena, där framför alltGöteborg redovisade stora uthyrningssvårigheter. Andelen outhyrda lägenheter iolika årgångar av hus har enligt föl- 1974:1 Bilaga 14 77 jande tablå stigit mellan de olikaundersökningstidpunkterna. Detta innebär att för en del lägenheter, somtidigare varit uthyrda, har det inte varit möjligt att finna en ny hyresgäst. Andel(%) outhyrda lägenheter i hus färdigställda 1967 1968 1969 1970 1971 1972 Bostadsstandardenförbättrades andra hälft, i vissa avseenden snabbare än underden första. Enligt bostadsräkningarna byggdes ca 470 000lägenheter och390 000 åren 19611965. Avgången av lägenheter var något lägre under denandra än : 180 000 lägenheter jämfört med lägenheter. Av de 3 181 000 bostäder som fanns vid slutet avår 1970 var 870 000 eller högst . Av det bostadsbeståndsom fanns vid slutet av var högst så gamla. Genom den omfattande nyproduktionen och avgångenav gamla lägenheter samt en stor moderniseringsverksamhet harbostadsbeståndets utrustningsstandard avsevärt förbättrats. var av lägenheterna försedda medbadrum eller duschrum, centralvärme, wc samt vatten och avlopp(kvalitetsgrupp 12). hade 51 resp. av bostäderna dennastandard. Antalet lägenheter som saknade någon eller någraav utrustningsdetaljerna centralvärme, wc, vatten eller avlopp (kvalitetsgrupperna47) minskade från 660 000 tUl 390 000 eller från 23tUl av hela beståndet. Bostadsbeståndets förskjutning mot störrelägenhetstyper fortsatte andra hälft. Andelenlägenheter med fyra eller flera rum ökade från , medan andelenlägenheter med högst två rum och kök minskade i ungefär samma omfattning, från51 till . med Ökningen av lägenheternas storlekminskade hushållens genomsnittiigästorlek genom en kraftig ökning av antalet hushåll med endast en ellertvå boende. Dessa hushålls andel av samtliga hushåU Ökade från 50 till 55 %mellan åren 1965 och 1970. Som en följd avdessa förändringar ökade utrymmesstandarden avsevärt. Antalet rumsenheter per100 boende var 1960, 1965 och 1970. Förbättringen var 8 %under första hälften av 1960-talet och under andra hälften. Ett annat uttryckför denna förbättring är förändringarna i det antal hushåll som enligt ibostadsräkningen tillämpade normer klassificeras som trångbodda. Förändringarnasammanfattas i följande tablå. 1974:1 Bilaga 14 78 Trångbodda hushåll enligt olika normer . Andel (%) av samtliga Andel (%) av samtiiga 866 000 695 000 477 000 Norm1: mer än två boende per rum utöver kök Norm2: mer än två boende per rum utöver kök och ett rum