prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — Hyresgäst har enligt gällande lag inle någon rällatl själv ulföra mindre reparationer i lägenheten. Ulgångspunklen för nuvarandelagstiftning är att ansvaret för lägenheternas underhäll i princip vilar påhyresvärdarna. Regelsystemet siktar till all skapa garantier för att defullgör sin underhållsskyldighet lillfredsslällande. De föreslagnabeslämmelsera om rätt för hyresnämnd all förelägga hyresvärd alt ombesörjavissa reparationer innebär en förstärkning av dessa garantier Nägon anledningatl föreslå ändring i denallmänna uppläggningen av lagstiftningen i dessa delar finns f n. inte. Hyresgästerna å sin sida är skyldiga att väl vårdasina lägenheter. I vårdnadsplikten ligger alt en hyresgäst inte ulan samtyckeav hyresvärden för göra förändringar i lägenheten eller vidta särskildaanordningar (jfr NJA 1949 s. 141). Gör han det, är han - i sista hand när hanflyttar - skyldig all återställa lägenheten i del skick i vilket han mottogden. Återställs inle lägenheten i lidigare skick, kan hyresgästen bliskadeslåndsskyldig. I princip innebär ålgärder av det slag som diskuteras hären form av vanvård av lägenheten i hyreslagens mening. Det betyder att enhyresgäst som utan samtycke av hyresvärden vidtar förändringar med avseende pålägenheten löper risk att förverka sin hyresrätt (jfr 42 första stycket 5hyreslagen). 1 praktiken motsätter sig hyresvärdarna ofiast inleall hyresgästerna på egen bekostnad gör mindre förbättringar i sina lägenheter,när samtycke begärs. Del torde också förekomma relativt sällan all en hyresvärdkräver av hyresgästen all lägenheten skall återställas i lidigare skick, omarbetena är fackmässigt utförda och förändringarna i lägenheten inte kan ansesinnebära all dess värde har minskat. Även om sålunda hyresgästerna även med nuvaranderätt i prakliken oftast har viss frihet att utföra mindre förbättringsarbeten isina lägenheter finns det anledning atl undersöka om man kan mjuka uppregelsystemet utan alt man därigenom föregriper den fortsatta översynen avfrågorna om boendeinfiytande. Hyresgästerna har ett befogat iniresse av all kunnasälla en personlig prägel på sin lägenhet och utforma den efter sin smak ochsina behov. Det bör de kunna göra inom rimliga gränser utan all först behövafråga hyresvärden om lov och utan atl riskera alt bli ålagda all återställalägenheten i ursprungligt skick eller betala skadestånd, om de inte gör det.Detla synsätt bör komma lill uttryck i lagstiftningen, Å andra sidan måste beaktas hyresvärdarnas iniresseav att kunna förhindra alt sådana åtgärder vidtas i fråga om lägenhelerna sommedför all deras värde minskar på hyresmarknaden eller alt deluppkommerolägenheter för med hyresgäsierna eller alt huset kan skadas. Sådanahänsyn bjuder atl den ifrågasatta rätten för hyresgästerna att vidtaförändringar i sina lägenheter, åtminstone t. v., begränsas till åtgärder somtypiskt sett inte innebär risk för sådana olägenheter. Till att börja med bördärför möjlighet öppnas för hyresgäsierna att utan föregående samtycke avhyresvärden måla och tapetsera om i sina lägenheier. Emellertid kan man länkasig en rad andra Irivselhöjande ålgärder som inte är nämnvärt mer ingripande änmålning och tapetsering, t. ex, montering av persienner, kakelsättning i kökoch våi-utrymmen, utbyte av golvlister. Även sådana åtgärder bör hyresgästernakunna få utföra utan att först be hyresvärden om lov. Under hänvisning till vad som har anförts förordarjag att i hyreslagen las in en bestämmelse av innebörd att bostadshyresgäst förulan föregående samtyckeav hyresvärden i sin lägenhet utföra målning, tapetsering och därmed jämförligåtgärd. Bestämmelsen bör i princip vara tvingande i denmeningen alten hyresgäst inte med bindande verkan skall kunna avslå från sinrätt. Undanlag härifrån bör gälla när hyresavtalet avser enfamiljshus, som inteär avsett all hyras ut varaktigt, samt bostadsrätlslägenhet (jfr I § fjärdestycket hyreslagen). Självfallet blir hyresgäst som har utfört arbete avangivet slag inte skyldig att återställa lägenheten i förutvarande skick. Denföreslagna bestämmelsen är inte avsedd att ge hyresgästen helt fria händer attinom den givna ramen företa vilka ålgärder soiri helst. Skulle del, närhyresgästen fiyltar, visa sig att de åtgärder som han har vidtagit i fråga omlägenheten på grund av att de inte fyller anspråken på fackmässigt utförandeeller av annan anledning medför att lägenhelens bruksvärde har minskat, börhyresvärden ha rätl till ersättning för den skada han därigenom åsamkats.Avgörande för skadeslåndsskyldighelens inträde bör således vara om lägenhelensbruksvärde har nedgått. Vid tillämpningen av den förordade skadeståndsregelnbör beakias bl. a, sådana omständigheter som lägenhetens reparationsbehov vidden lidpunkt då åtgärden vidtogs av hyresgästen. Denne ber självfallet intekunna åläggas att utge full ersättning för en renovering, om lägenhetentidigare varil i dåligt skick på grund av att hyresvärden eftersatt sinreparationsskyldighet enligl 15 § andra siycket hyreslagen, 1 ett sådant fallbör ersättningen minskas med vad det skulle ha kostat att reparera upplägenheten från det ursprungliga dåliga skicket till normalt skick. Den skadeståndsregel som har förordats bör, närbostadshyresgästen har utfört målning, tapetsering eller därmed jämföriigåtgärd i sin lägenhet, gälla i stället för den allmänna bestämmelsen i 24 §första stycket hyreslagen om skyldighet för hyresgäst att ersätta all skada somhar uppkommit genom hans vällande. Enligl den föreslagna ordningen inträder, somnämnts, hyresgästens skadeständsskyldighet först när del kan konstaleras altlägenhelens bruksvärde har minskal lill följd av åtgärden. Det förefallerdärför vara mest ändamålsenligt att prövningen av skadeståndsfrågan läggs påhyresnämnderna, som har till uppgift att i hyressäliningsmålen beslämmalägenheternas bruksvärde. Det bör understrykas alt de föreslagnabestämmelserna inte står i strid med de tvingande reglerna i 15 § andra siyckethyreslagen om hyresvärdarnas reparationsskyldighet. De senare bestämmelsernalägger hinder i vägen för parterna att, utom i ett par undantagsfall, kommaöverens om att hyresgästen skall svara för del löpande underhållet. De nyabestämmelserna innebär, såvitt nu är i fråga, inte annal än atl en hyresgäst,om han själv vill, kan utföra mindre förbättringar i sin lägenhet ulan altförst inhämta hyresvärdens samtycke. Med förslaget för hyresgäsierna således envalmöjlighet, när re- parationsskyldighetenligl 15 § andra styckel hyreslagen föreligger för hyresvärden. De kanantingen begära att hyresvärden ombesörjer reparationen och i så fall använda sigav sin självhjälpsrätt eller utverka reparations-föreläggande eller, om det ärfråga om målning, tapetsering eller liknande ålgärder, själva ulföra arbetet. Det för anses ligga i sakens natur atthyresgästerna själva får stå för kostnaderna för sådana förbättringsarbetensom de med slöd av de föreslagna beslämmelserna företar i de fall därreparationsskyldighel inte har inträtt enligt 15 § andra styckel hyreslagen.Detsamma bör gälla, om hyresvärden enligt nämnda lagrum visserligen ärreparationsskyldig men hyresgästen vall alt själv ombesörja åtgärden i ställetför att begagna sina möjligheter att få arbetet utfört genom hyresvärdensförsorg. Tapeter, färg och liknande som betalats av hyresgästen lorde enliglallmänna rättsgrundsatser tillfalla hyresvärden, när hyresgästen frånträderhyresrätten (jfr prop. 1973:23 s. 146). I fråga om del hyresreglerade lägenhetsbeslåndelfinns särskilda beslämmelser om vilken inverkan på hyran som hyresgästens egnaålgärder med avseende på lägenheten kan få. Sålunda föreskrivs i 3! ; tredje,stycket hyresregleringslagen (1942:429) att. om ombyggnads-, ändrings- ochunderhållsarbete eller åtgärd av därmed jämförlig betydelse har bekostats avhyresgästen, bashyran med anledning därav för höjas endasl om särskilda skäl finnsför det. Införs i enlighet med vad som har föreslagils i detföregående möjlighet för hyresgästen alt själv ulföra förbättringsarbeten i sinlägenhet, bör i hyreslagen införas bestämmelser motsvarande 3 § tredje styckethyresregleringslagen. Sädana beslämmelser ligger i linje med lidigareuttalanden rörande syftet med nuvarande lagsiifining (3LU 1968:50 s. 89), Hyresavtal med bestämd hyrestid kan i allmänhetsägas upp endast till hyrestidens ulgång, om annal inle avtalals. bestämd hyrestid, för avtalet sägas upp när som helst. Omhyresförhållandet i sistnämnda fall varat längre än elt är, kan hyresavtaletbringas att upphöra tidigast på den fardag som inträffar närmast efier tremånader från uppsägningen. 1 annal fall upphör avtalet redan en månad efieruppsägningen. Flertalet hyresavtal rörande bostadslägenheter ärettårsavtal med tre månaders uppsägningstid. Alt så är fallel är uppenbariigeni många fall en nackdel för hyresgästen. 1 ett samhälle med rörligarbetsmarknad och ökad tillgång på bosläder kan fråga om flyttning till annanbostad, ofia på annan ort, uppkomma med kort varsel. lär det i storutsträckning ha förekommit alt hyresvärdarna godtagit avsteg från hyresavtalensinnehåll eller, om avtalet saknat beslämmelser om uppsägning, hyreslagens före- skrifterdärom, eftersom del i regel inle varil någon svårighet att snabbi få en nyhyresgäst. Den förbättrade tillgången på bosläder och den i vissa fall därmedföljande svårigheten all skaffa nya hyresgäster har emelleriid gjorthyresvärdarna mindre benägna all godta uppsägningar . Ett strikt iakttagande av hyresavtalets innehålleller hyreslagens bestämmelser kan medföra atl hyresgästen, om han flyttar iförtid, för belala dubbel hyra under lång lid, kanske inemot femlon månader. Imånga fall framstår en sådan betalningsskyldighet som oskäligt betungande.Självfallet kan det vara olägligt för hyresvärden att hyresgästen avflyttarunder löpande hy-resperiod. Hyresvärdens möjligheter till riskfördelning ärdock större än hyresgästens. Vid avvägning mellan hyresvärdens ochhyresgästens intressen i enskilda fall av förevarande art måsle därförbedömningen utfalla till hyresgästens förmån. Denförbättring av bosladshyresgäslernas situalion i detta hänseende som enliglmin mening är påkallad kan lämpligen ske genom att hyresgästerna ges generellrätt alt säga upp tidsbestämt hyresavtal för avflyttning i förlid. Jag föreslårsålunda - i nära överensstämmelse med vad boinflytandeutredningen förordar -atl i hyreslagen införs en bestämmelse av innehåll all bostadshyresgäsl fårsägaupp hyresavtalet att upphöra tidigast vid del månadsskifie som inträffarnärmast från uppsägningen. Vadjag nu har förordat bör dock inle gälla om hyresgästen säger upp avtalet föromreglering av hyresvillkoren. Sådan uppsägning bildar utgångs-punken förförhandlingar rörande hyran. Sådana förhandlingar bör inte ske med alllför tätamellanrum. Tidsbestämda hyresavtal bör alltså, om uppsägningen sker föromprövning av villkoren, liksom nu i normalfallen bara kunna sägas upp avhyresgästen till hyrestidens utgång och med iakttagande av för avtalet gällandeuppsägningstid, dvs. normalt en gång . En fördel med denna ordning ärockså "att hyresvärdens intresse av atl ha relativt långa hyrestiderbeslår. Som har nämnts i samband med redogörelsen förgällande rätt (avsnittel 8.1.1) föreligger inte besittningsskydd ibostadshyresförhållande, om hyresförhållandet upphör innan det har varatlängre än i följd. har i sittdelbetänkande kritiserat att samtliga kortlidsavtal har lagits undan frånbesittningsskyddet. Utredningen pekar bl, a, på atl tidsbestämda hyresavtalofta är anpassade till den fardag som gäller för övriga hyresgäster, vanligtvisden . Det händer då au den blir kortare än niomånader och att hyresgästen därför kommer att sakna .besittningsskydd vidhyrestidens utgång. Anledningentill att korttidsavialen undantogs från besitlningsskyddet varatt den som tillfälligt hyr en lägenhet, t, ex, som sommarbostad, inte ansågsvara i behov av skyddet. Elt sådani behov föreligger däremol självfallet förden som hyr en lägenhet i avsikt att bo kvar en längre lid. Del kan knappastanses rimligl all hans besillningsskydd skall vara beroende av att hyresavtaletav praktiska skäl formellt fött karaktären av korttidsavtal så som kan blifallet under den första hyresperioden, om samma fardag tillämpas för samtligahyresgäster oberoende av inflyttningstidpunkten. Be-slämmefserna ombesillningsskydd bör därför göras i princip lillämpliga även påkorttidsavialen. En utvidgning av besittningsskyddet på angivet sättbör emellertid inte ske ulan förbehåll. I vissa situationer är förhållandenasådana att hyresvärdens intresse av att föriängning inle kommer till slåndmåsle få väga över. Till all börja med bör därför från besittningsskyddet,liksom , undantas lägenhet som utgör del av upplåtarens egen bostad. Vidarebör undantas möblerade rum, som inle utgör del av upplåtarens egen bostad, t.ex. holell-eller pensionatsrum, i de fall då hyresförhållandet inte har varat i följd eller längre. Slutligen bör också under motsvarandeförutsättning las undan lägenheier för fritidsändamål. I övriga fall börbesittningsskydd i princip föreligga även om hyresförhållandet varat koriare lidän . Även bland dessa fall kan del naturiigivis länkas situationerdär hyresvärdens intresse av atl få disponera över lägenheten måste anses vägatyngre än hyresgästens intresse av att fö bo kvar. Del är emellertid inlemöjligt atl reglera frågan genom all i lagtexten ange de siluaiioner där hyresvärdenför anses ha haft befogad anledning räkna med all han vid avtalstidens ulgångåter skulle kunna disponera över lägenheten och besittningsskydd därför inlebör föreligga. Frågan i vad mån bostadshyresgäsl i hyresförhållandeunderstigande i följd bör sakna rätt till förlängning avhyresavtalet bör kunna prövas av hyresnämnd med tillämpning av den allmännaskäligheisregeln i 46 i första styckel 10 hyreslagen ("generalklausulen"). 10.7,4.1Allmänna synpunkler Hyresregleringen kom till för atl mildraverkningarna av den brist på bostäder och andra lägenheter som uppstod efterandra världskrigels utbrott på grund av en markant minskning av byggnadsproduktionen.Till en början gällde lagen i de dåvarande städer, köpingar ochmunicipalsamhällen som vid ingång hade minst 2 000 invånare. Lagenkunde dessutom genom särskilda beslut av Kungl. Maj:i göras tillämplig även iandra tätbebyggda orter. Sådana beslut meddelades för ett storl antal orter.Alltsedan mitten av 1950-talet har hyresregleringen stegvis avvecklats förslora kategorier av lägenheter Detta har skett dels genom lagändringar, delsgenom beslutav Kungl, Maj:l, Särskilt betydelsefulla lagändringar antogs , dåupplåtelser i första hand av lägenheier i allmännyttiga och därmed jämställdabostadsföretags hus undantogs från regleringen, , då del föreskrevs attlägenheter i hus eller del av hus som färdigställdes efter utgången av samma årinte skulle omfattas av denna och , då bostadslägenheter somfärdigställts .samt lokaler undantogs från regleringen.År 1968 infördes möjlighet för hyresnämnd att besluta om undantagande frånregleringen av hus eller del av hus som undergått omlältande ombyggnad, Kungl,Maj:t har vidare genom en serie beslut förordnat om såväl regional somkategorimässig avveckling av hyresregleringen. F. n, gäller hyresregleringslageni fråga om bostadslägenheter i 43 kommuner (i vis.sa fall endasl del avkommunen). Det totala antalet hyresreglerade lägenheter uppgår nu till omkring350 000. Av dessa finns drygt 135 000 i , knappt 40 000 i Göteborgskommun och knappt 20 000 i kommun. Hyresregleringslagen är provisorisk med begränsadgiltighetstid. Efter den senaste förlängningen, som beslöts , gällerlagen till utgången av . Hyresregleringslagens bestämmelser om hyressättningeninnebär atl för hyran har fixerats en viss högsia nivå. Regleringen avhyresbeloppen ulgår från den hyra som gällde för varje lägenhet den 30september 1972, s. k. bashyra. Sedan den regleras höjning avbashyran i första hand genom överenskommelse mellan partsorganisationerna påhyresmarknaden. Bashyran lår höjas om det är påkallat med hänsyn till attlägenhelens värde ökats genom sådani ombyggnads-, ändrings- ellerunderhållsarbete som är av inte endasl ringa omlättning eller med hänsyn tillannat skäl av jämförlig betydelse. Höjning får på samma sätt ske om det ärpåkallat med hänsyn till ökade kostnader för räntor, lomträttsavgäld, lönereller eljesl för fastighetens förvaltning. Höjning av bashyran för inte ske såatl hyran kommer att överstiga vad som med hänsyn till hyresläget för jämföriigalägenheter i orten och övriga omständigheter är skäligt, det s. k.bruksvärdetaket. Om lägenhetens skick avsevärt försämrats eller hyresgästentillkommande förmåner påtagligt inskränkts, kan bashyran sättas ned. Haröverenskommelse träffats om en bashyra som väsentligt avviker från vad somföljer av lagen, kan hyresgäst, hyressökande eller hyresvärd som inte självträffat överenskommelsen begära att hyresnämnden skall pröva hyran. Nämndenbestämmer då hyran till skäligt belopp. Förutom bashyran får hyresvärden efieravtal med hyresgästen ta ut skälig ersättning för vissa förbättringsarbeten m.m. Sådani avtal kan på hyresgästens begäran prövas av hyresnämnd. När hyresregleringslagen upphör att gälla för enlägenhet blir i princip hyreslagens regler om hyressättning tillämpliga påhyresförhållandet. Det innebär dock inle alltid alt hyressättningen omedelbartkan ske enligt hy- Enligt den s, k, övergångslagen skall nämligen hyresavtal som omfattaräven tid efier avvecklingen anses uppta den hyra som gällde närmastdessförinnan. Vidare kan enligt nyssnämnda lag Kungl. Maj:t vid beslut omavveckling av hyresregleringen för viss eller vissa orter eller vissa slag avlägenheter sätta ut en övergångslid och förordna om sådan begränsning avhyreshöjningarna under denna att hyran vid övergångstidens slut är anpassadtill hyran för likvärdiga lägenheter. I samband med att hyresregleringslagen förlängdesvåren 1974 uttalade företrädare för ochfastighetsägareförbundet all hyresregleringen borde avvecklas. Förhållandena på bostadsmarknaden är i dagväsentligt annorlunda än de var då hyresregleringen infördes. Bostadsbyggandethar legal på så hög nivå alt bostadsbristen på de fiesta hållkunnat hävas. De nuvarande förhållandena med två olika system förhyressättningen, ett enligt hyresregleringslagen och ett enligt hyreslagen,medför vissa komplikationer. Allmänt kan sägas att det i längden blirsvårhanteriigt att behöva arbeta med skilda regler för hyressättningen. Dennuvarande ordningen leder också till en hyressplillring mellan hyresregleradeoch inte hyresreglerade lägenheier som i en del fall kan framstå som ogrundad. Avstatistiska centralbyråns hyresstalistik för hyresreglerade lägenheter år 1972framgår all del föreligger hyressplillring inom del hyresregleradelägenhetsbeslåndel. Delvis förklaras detla av skillnader i lägenheternas standardoch ålder. Hyressplitlringen förekommer emellertid även inom sådana delar avlägenhetsbeslåndel som tillkommit vid samma lidsperiod och med i stort settjämförlig modernitetsgrad. Vad detta beror på kan man inle uttala sig om medfull säkerhet men en förklaring kan ligga i det faktum att hyresregleringenmedfört alt skillnader i hyresnivå, som förelåg när regleringen infördes ellerlägenhelerna kom till, har förstärkts under regleringensgiltighetstid. Del är naturligt att så skett, eftersom kompensation förstegringar i de löpande omkostnaderna för fastighetsförvaltning under 1950-och 1960-talen utgick i form av generella hyreshöjningar som bestämdes tillprocenttal på utgående hyror. Del system för hyreshöjningar som parterna påhyresmarknaden tillämpar inom hyresregleringen kan medföra hyreshöjningar som idel särskilda fallet inte är motiverade. Det kan även inträffa att bashyran fören viss lägenhet efier en schablonmässig höjning kommer att överstiga den nivåsom med hänsyn lill hyreslägel för jämförliga lägenheter i orten och övrigaomständigheter är skälig. Detta är i och för sig inte förenligt med lagen. Menför att effektivt motverka att sådana effekler uppstår, krävs en aktivmedverkan från de enskilda hyresgästernas sida. Dessa har dock ofia svårt atteffektivt ta till vara sina intressen, vilket huvudsakligen beror på att enjämförelse med hyror för likvärdiga lägenheter kräver ingående kännedom omförhållandena på hyresmarknaden. 1 det nuvarande systemet för hyresreglering liggerockså all hyran får höjas för att täcka kostnader för underhållsarbete som inleär av endasl ringa omfattning. Denna regel som slår i principiell motsättninglill hyresvärdens reparationsskyldighet enligl hyreslagen tillkom isyfte alt stimulera en behövlig upprustning av det regleradelägenhetsbeslåndel. Om fiera reparationer av samma slag med en tids mellanrumfår leda till hyreshöjningar, medför dock regeln orimliga konsekvenser. Den kandärför inte behållas i längden. Avdet anförda framgår alt hyresregleringen kommii all medföra fiera olägenheier,som alla hänger samman med all hyran inte längre utan en hell orimligadministraliv kontroUapparat kan anpassas lill vad som är skäligt med hänsyntill omständigheterna i de enskilda fallen. för dock inle undanskymma delfaktum all hyresregleringen hafl slor belydelse för hyresgästerna som skyddmot oskäliga hyreshöjningar. Av fiera skäl finns emellerlid inle längre sammabehov av ett skydd i hyresregleringens form. Bruksvärdereglerna i hyreslagenger en garanti för all de enskilda hyrorna inle höjs i en utsträckning som inlekan godtas. Detta gäller i varje fall, om vissa justeringar görs ibruksvärdereglerna på det sätt jag förordar i del följande. Av belydelse idella sammanhang är också att hyresnivån i de hyresreglerade lägenhelernaunder senare år i betydande utsträckning närmat sig den hyresnivå som skulleha gällt om bruksvärdesreglerna tillämpats. Sammanfattningsviskan därför sägas atl hyresregleringen medför ölägenheter utan all gehyresgästerna etl skydd mot oskäliga hyreshöjningar som är väsentligt bättreän det som kan åstadkommas inom ramen för hyreslagens bruksvärderegler. Jag föreslårdärför, efter samråd med statsrådet , atl hyresregleringslagensgiltighetstid inte föriängs efter utgången av , böråtgärder vidtas lör atl till hyresgästernas förmån skärpa bruksvärdereglerna ihyreslagen. Också i detla hänseende har jag samrått med statsrådet , Denu angivna åtgärderna i förening skall ge hyresgäsierna ell bättreskydd mol omotiverade hyreshöjningar än de har enligl nuvarande ordning. Tillfrågan om jämkningar i bruksvärdesreglerna återkommer jag i del följande.Hyresregleringens avveckling bör självfallet genomföras på sådani sätt altsociala ölägenheter inte uppkommer för de hyresgäster som har hyresregleradhyra. Delta kräver övergångsvis vissa skyddsregler. Till denna fråga återkommerjag i följande avsnitt. har i bl. funnitstecken på en prisstegring vid överlåtelse av hyresfastigheter. kan haolika orsaker. Dei kan inle uteslutas atl sådana tendenser i vissa fall kanförstärkas till följd av hyresregleringens avskaffande. Till betydande dellorde prisslegringstenden-serna motverkas genom vad jag i avsnitt 10.4.2föreslår om tillämpning av markvillkoret vid ombyggnads- ochförbättringsarbeten. 1 övrigl bör frå- ganom värdestegring på hyresfastigheter beakias vid utformningen av deskatteregler som skall gälla när fastigheten avyttras. Frågan om behövligaskärpningar av skattereglerna bör emellerlid inte prövas i della sammanhangutan när bl.a. realisationsvinslskatlekommillén (Fi 1970:79) lagt fram sittförslag. 10.7.4.2Hyresspärr vid avveckling av hyresregleringen 1 slort sett lorde en avveckling avhyresregleringen efter kunna ske lugnt och utan större påfrestningarför de enskilda hyresgästerna. har det nämligen, som jag anförti del föregående, skett en betydande utjämning av hyresskillnaderna mellan detäldre och det nyare lägenhetsbeståndet.