prop · FX0346 · 1974-12-31 00:00:00 — Utredningenanser alt en ändamålsenligt upplagd statistik över.mark-utnyltjandel skullekunna få elt betydande värde också från miljökon-trollsynpunkt och förordardärför alt en officiell sådan statistik kommer tUl stånd. Med hänsyn tUl attstatistiken kan väntas få sin huvudsakliga användnhig utanför mUjövårdsområdetbör dock utarbetandet av statistiken inte ske inom MI. Angeläget är emellertidatt mUjöaspek-lerna beaktas vid stalistikuppläggningen. Informationotr uttag m. m. av grus, sand, lera och torv. När del gäller nalurresurserncigrus, sand, lera och torv finns uttalade behov av en fortlöpande informationavseende tillgången på och uttagen av dessa. Befintlig information härom är ihög grad bristfällig. har mol denna bakgrund studeratföratsättningama att få lUl stånd en systematisk statistikinsamling inomområdet. Enligl utredningens mening bör en statistik över tUlgången på ochuttagen av grus, sand, lera och torv i viss utsträckning kunna byggas upp på gmndvalav den i MI lagrade informationen om miljöfarlig verksamhet. Statistikverksamhetensom sådan bör emellertid inte ingå i MI. Informationom uttag m. m. av och mineraler. TUl de icke förnyelsebaranaturresurserna hör bl. a. och mineraler. Utvinningen av dessa medföratt möjligheterna att försörja landets industri med råvaror successivt minskarvarför det är angelägel alt utvinningens omfattning och art fortlöpande följs.Utredningen anser del vara av vikt att sådan information kan relateras tilluppgifter om tillgången på berörda och mineraler. 1974: 46 20 Vissauppgifter bearbetas och sammanställs redan nu av ochredovisas i form av officiell statistik. Utredningen anser alt den nuvarandeverksamheten inte bör inordnas i MI. Statistik överskogsbestånd, skogstillväxt och skogsavverkning. Skogstillgångarnas storabetydelse för landets ekonomi motiverar att man förfogar över säkra uppgifterom bl. a. skogsbeståndet, skogslillväxten och skogsavverkningen. Behovet av allha tillgång till en dylik statistik har blivit mera aktuellt sedan särskUdaundersökningar gett vid handen att en fortsatt försurning av nederbördeneventuellt skulle kunna medföra omfattande nationalekonomiska förluster i formav minskad skogstillväxt. Den nuvarande skogsstatistiken i handhasfrämst av , , domänverket och skogshögskolan. Enligt utredningen börskogsstatistiken inte lUl någon del inordnas i MI. Angelägel är dock altmöjligheterna att successivt anpassa statistiken till kraven från miljöövervakningssynpunklfortlöpande beaktas av de för statistiken ansvariga organen. Från olika håll har för utredningen framhållits det värde enkontinuerlig statistik över kvantiteter fångad fisk i kombination med uppgifterom fiskeinsatser skulle ha såsom indikator på miljömässigt betingadeförändringar i de vatten där fiske bedrivs. Vidare har betonats alt endetaljerad sådan statistik behövs om man skall få en säker uppfattning om uttageninom olika havsregioner av den resurs som fiskbeståndet utgör. Utredningen framhåller atttillgången till en fångstplatsorienterad statistik över kvantiteter fångadfisk skulle innebära förbättrade möjligheter i olika avseenden all genomföra enfortlöpande miljöövervakning och kontroll av nalurresursutnyltjandel. Mot dennabakgrund understryker utredningen vikten av att en omläggning av den officiellafiskestatistiken kommer tUl stånd. Utredningen finner dock inte anledningföreslå att denna verksamhet inordnas i MI. Statistik över nedlagtvilt. Frågan om behovet av och förutsättningarna för uppbyggnad av en löpande villslatistikulvisande antalet vid jakt nedlagda vUlebråd har närmare granskals avutredningen. a. har framhållits det värde en dylik statistik skulle kunnafå för bl. a. planeringen av olika vUtvårdsålgärder. Det har också betonats altstatistiken skulle kunna fungera som indikator på mUjömässigt betingade förändringari viltbeståndet. Statistiken skulle enligt utredningen i detta avseende kommaalt tjäna samma syfte som den i föregående avsnitt behandlade fiskestatistiken. Utredningenanser alt behovet av en förbättrad viltstalislik är väl dokumenterat.Utredningen betonar värdet av all en geografiskt differentierad allmän statistiki princip kommer tUl stånd. Uppbyggnaden av en dylik statistik måste emellertidföregås av en noggrant planerad för- Prop.1974: 46 21 slutligt avgörande i frågan bör anståi avvaktan på resultaten från försöksverksamheten. Information om forsknings- och undersökningsverksamhet m. m.Erfarenheter bl. a. från en av utredningen utförd modellundersökning beträffandenågra kommunblock i landet pekar på att antalet i statiig, och privatregi bedrivna forsknings- och undersökningsprojekt på miljövårdsområdet förlandet som helhet uppgår till flera lusen. Merparten av dessa är av kortvarignatur men icke sällan förekommer att projekt sträcker sig över perioder om tioår eller längre. Samlad redovisning av verksamheten saknas men inom vissaområden har sammanställts uppgifter om sådan verksamhetsom varit av forskningsinriktad natur. Någon fast rutin för aktualisering avdessa sammanställningar finns dock inle. Forsknings- och undersökningsprojekten inommiljövårdsområdet är av starkt skiftande slag både vad avser innehåll ochgenomförande. Särskilt med hänsyn till sistnämnda förhållande är det enligtutredningen tveksamt om resultat i form av enskilda mätdata från den häraktuella verksamheten bör inordnas i MI. Referenser i MI till forsknings- ochundersökningsprojekt bör dock kunna ge en överblick över verksamhet av intressefrån miljövårdssynpunkl. Statistik över sjukdomstillstånd m. m. Utredningen anföratt det är av största betydelse att fortlöpande information finns tillgängligom effekterna av den miljöpåverkan som befolkningen utsätts för. Utredningenkonstaterar dock alt del är förenat med utomordentliga svårigheter alt erhållainformation som på ell entydigt sätl beskriver sådana förhållanden. Därför kan inleheller anvisas de former och del innehåll en informationsverksamhet på områdetbör ha i framliden. Undersökningar av sambandet mellan miljöpåverkan ocheffekter på människan kräver en statistisk insats som innebär att informationsamlas in och bearbetas beträffande ett stort antal individer. Utredningenanser del vara väsentligt alt den av förda statistiken över sjukdomslUlslåndi möjligaste mån kan utnyttjas för att indikera eventuellt samband mellanmiljöpåverkan och sjukdomslUlslånd hos människan. Vid sidan avsocialstyrelsens statistik över sjukdomstillstånd m. m. skulle enligtutredningen den av förda statistiken över dödsorsakerkunna få ell visst värde. Delsamma gäUer den statistik rörande sjuklighet somförs av . Utredningen anser att denna verksamhet inte bör inordnas iMI. Information om s. k. ovanUga fenomen. Utredningenkonstaterar all allmänheten ofta observerar händelser av typen kraftiga insektsangrepp,plötslig fiskdöd, sjöfågelskador osv. 1974: 46 22 ligförklaring till fenomenen saknas ofta. I vissa fall kan de observeradefenomenen vara utslag av inträffade föroreningar eller andra förändringar i mUjönoch kan utgöra tecken på mUjöslörning. Enligl utredningens uppfattning skulleen registrering i MI av uppgifter om ovanliga fenomen och av sedermerafastställda orsaker kunna bli av ett visst värde från kontrollsynpunkt. Utredningenanser att en registrering av uppgifter om ovanliga fenomen i princip skallkomma till stånd inom MI men räknar med alt frågan om verksamhetens innehåU ochform måsle övervägas ytterligare. Informationom meteorologiska, klimatologiska, hydrologiska och oceanografiskaförhållanden. Utvärderingen av information om föroreningshaller i luft ochvatten kräver ofta tillgång tUl meteorologiska, klimatologiska, hydrologiskaoch oceanografiska uppgifter. anordnar och övervakar dylika observationersamt granskar, bearbetar och bevarar insamlat material. Medhänsyn till alt dubbellagrmg av information så långt möjligt skall undvikasanser utredningen all den av insamlade informationen inte bör inordnas i MI. Statistiköver mUjövårdens kostnader och resultat. För organ som är verksamma påmiljövårdsområdet är det enligt utredningen av intresse att fortlöpande kunnafölja vilka kostnader som är förenade med miljövårdsarbetet och vilka resultatsom miljövårdsinsatserna ger . Utredningenföreslår alt inom MI byggs upp en allmän statistik som redovisar dessaförhållanden. En allmän statistik över miljövårdens kostnader bör enligtutredningen pricipielll omfatta såväl statliga och kommunala som privatautgifter för miljövårdsinsatser. Likaså bör statistiken över uppnådda resultati princip gälla både offentliga och privata miljövårdsåtgärder även om dentill en början måste begränsas tiU att i praktiken gäUa enbart de statiiga ochkommunala miljövårdsinsalserna. Utredningenanser all en väsentiig del av informationen om miljöför-ändrmgar bäst kan erhållasgenom undersökningar vid fasta observationsstationer vilka drivs kontinuerligtmed utnyttjande av standardiserade metoder, s. k. basdataundersökningar, isyfte att beskriva den tidsmässiga variationen hos olika mätningar av intressefrån miljökontrollsynpunkl. Av särskild betydelse är därvid all de långlidsmässigaförändringarna blir tUlfredsställande klarlagda. Vidare bör undersökningarnaläggas upp på sådant sätt att regionala variationer så långt möjligt blirbelysta. Syftet med verksamheten bör vara att klarlägga de allmännaförändringarna inom regioner snarare än alt ange förändringarna av mera akutnatur i närheten av enskilda föroreningskällor. Prop.1974: 46 23 lokalaförändringar måsle enligl utredningens uppfattning bli föremål för särskildaundersökningar i anslutning bl. a. till tillsynen enligt mUjöskyddslagstiftningen.Parallellt med den undersökningsverksamhet som avser all beskriva förändringari naturen skall material insamlas som ger möjlighet att beräkna miljönssuccessiva belastning med olika föroreningar bl. a. från kommuner ochindustrier. En väsentlig uppgift för basdataundersökningama bör vara atttillhandahålla underlag för belysning av samband mellan emissioner och immissioner.Vid planering av användningen av mark- och vattenresurserna är man i hög gradhänvisad till den kunskap och de erfarenheter som erhålls av verkningarna avexisterande miljöslörande aktiviteter, t. ex. föroreningsutsläpp. Utredningenkonstaterar att en relativt omfattande datainsamling redan nu förekommer ilandet i syfte att belysa sådana förhållanden som ovan nämnts. Som exempelhärpå nämner utredningen den verksamhet som på vallenvårdsområdet utförs avnaturvårdsverkets limno-logiska undersökning, , och det atmosfärkemiska området bedriver intemationella meteorologiskainstitutet i Siockholm undersökningar. Vidare genomför bl. a. lantbruksbögskolanviss observalionsverksamhel på del markkemiska området. Påden undersökningsverksamhet som skaU ge fortlöpande information ommiljöförändringar måste, framhåller utredningen, komma all ställas långt gåendekrav i olika avseenden. Sålunda måsle innehållet i en dylik verksamhet nogaavpassas till karaktären av de förändringar som man önskar klarlägga. Kraveninnebär vidare att man skall eftersträva representativitet iundersökningsverksamheten och att resultaten får en hög och känd tUlförlitiighet.Med hänsyn till att undersökningarna skall spegla i första hand långlidsutvecklingenär del vidare väsentligt alt verksamheten får en säkerställd kontinuitet.Slutligen är del av vikt alt en innehållsmässig och teknisk-organisatorisksamordning sker av verksamheten. Av särskild betydelse vid genomförandet av mUjö-undersökningarär att kunna precisera vilken representativitet dessa har. Frågan gäller därvidi första hand i vUken mån den erhållna informationen är representativ förstörre geografiska områden än den plats där undersökningen skett men ocksåhuruvida resultaten är representativa med hänsyn till de tidsmässigaaspekterna. Utredningenhar funnit att redan existerande undersökningsverksamhet av basdalakaraklär imånga avseenden uppfyller de krav som bör ställas på en fortiöpandedatainsamling för kontroll av miljöförändringar. Emellertid har utredningenkommit till den uppfattningen att en översyn av verksamheten bör komma tillstånd om undersökningarna på ett fullt tillfredsställande sätt skall kunnasvara mot samhällets behov av kontinuerlig mUjöövervakning. Utrednmgenunderstryker all bristerna i den nuvarande verksamheten på området väsentligensam- 1974: 46 24 manhängermed att resurserna för bedrivande av denna f. n. är otillräckliga och attverksamheten, genom att den i huvudsak finansieras med forskningsmedel, saknaren säkerställd kontinuitet. Utredningenhar utarbetat elt principförslag i vad avser sådan datainsamling vid fastaobservationsstationer som enligl utredningens uppfattning behöver skeframdeles för all samhället skall förfoga över någorlunda säkra uppgifter om mUjöulvecklingen.Förslagel innebär att landsomfattande undersökningar av fysikaliska, kemiskaoch biologiska förhåUanden i miljön skall bedrivas i ökad omfattning jämförtmed hittillsvarande verksamhet. Förslaget har uppdelats på fyra delprojekt,nämligen undersökningar avseende förhållanden i luft och nederbörd, ytvatten,grundvatten resp. mark och vegetation. Utredningenunderstryker att förslagel skall uppfattas som en principskiss, vilken iförsta hand är avsedd att visa inriktningen och omfattningen av den förframtiden behövliga verksamheten samt att ligga till grund för en kostnadsberäkning.Sammantaget torde enligt utredningen krävas ett relativt omfattandeytterligare utredningsarbete innan en detaljplan för verksamheten kanfastställas. Den av utredningen föreslagna dalainsamlingen förutsätts kunna skei huvudsak rutinmässigt med tillämpning av vedertagen undersökningsmetodik.Utvärderingen av resultaten kan emellertid inte på motsvarande sätt görasenligt rutinmetoder ulan måsle enligt utredningens uppfattning bli en viktiguppgift för forskningen på området. Utredningen understryker vikten av attdetaljplaneringen av föreslagen undersökningsverksamhet och genomförandet avdenna sker i nära samverkan med forskningsorganen och med speciellt beaktandeav dessa organs krav när det gäUer verksamhetens innehåll och utformning. Förslageltill undersökningsplan har begränsats till alt gälla landsomfattandeverksamhet. De regionala och lokala undersökningar som utförs och kommer attutföras i stort antal omfattas sålunda inte av planen. Planen innefattar inte heUeruppföljning av sådana fysiska förändringar i miljön som sammanhänger med attnaturresurser tagits i anspråk eller eljest utnyttjats. I basdataundersökningamabehöver erfarenheterna från forskningsarbetet successivt utnyttjas. Det ärenligt utredningen nödvändigt även med en intensifiering avforskningsinsatserna för alt dessa undersökningar efter hand skall kunnamodifieras och bli allt mer effektiva. Utredningenframhåller alt uppbyggnaden av basdatanätet måste ske parallellt medutvärderingen av erhållet datamaterial och med genomförandet av särskildaintensivundersökningar. Dessa senare blir väsentligen av forskningskaraktäroch bör mot denna bakgrund bekostas på annat sätl än genom anslag tillverksamheten med basdataundersökningar.. kommer basdatanälet i viss mening aldrig alt få Prop.1974: 46 25 en defuiitiv utformning. Nya föroreningar kommer till vUketställer krav på elt ökande antal observationer medan andra förlorar i intresse.Helt nya önskemål om miljöövervakningens syfte och omfattning kan medföra attytterligare undersökningsmoment måste införas i systemet. Om basdatanälet genomförs kommer att insamlas ettmycket stort antal dala av skUda slag. Elt effektivt utnyttjande av uppgifternakräver bl. a. tillgång till goda bearbetningsmöjligheler. De enskildaresultaten från den undersökningsverksamhet som kommer lUl stånd bör enligl utredningendärför registreras i MI och där lagras på sådant sätt all bearbetningar avmaterialet lätt kan genomföras. 2.1.4 Samordning med andra informationssystem ochinternationell samverkan Utredningen redovisar i sill betänkande hur utredningenprincipiellt ser på frågan om en samordning med andra informationssystem ochinternationell samverkan på miljöinformationsområdet. framstår som angelägel samverkan mellan MI och den faslighetsdatabanksom f. n. byggs upp av bl. a. med tanke påatt en stor del av informationen i MI föreslås lägesbeslämmas med utnyttjandeav samma koordinal-melod som används i faslighetsdalabanken. Även i övrigtbetonar utredningen del stora värde som faslighetsdalabanken kan komma alt fåpå mUjöinformationsområdet. a. bör denna kunna tjäna som bas för framtagningav en offentlig statistik över skilda förhållanden av intresse frånmiljösynpunkt. Med hänsyn till alt viss oklarhet råder om den närmareutformningen av faslighetsdalabanken och till all uppbyggnaden under allaförhållanden kommer all la lång lid i anspråk, har utredningen inte ansett detmeningsfullt alt lägga fram konkreta förslag om dylika sambearbetningar. Framställningen av viss statistik av betydelse förmiljövårdsarbetet skall enligt utredningens förslag inordnas i MI och ske somen del av verksamheten inom detta informationssystem. För denna statistikgäller att den har sådan betydelse från hälso- och miljökontrollsynpunkl ochfår sådan till miljöområdet koncentrerad användning all statistik-uppläggningenväsentligen bör anpassas till kraven hos berörda niiljö-vårdsorgan. I andrafall får statistik ay intresse från miljökontrollsynpunkl viktigareanvändningar inom andra fält än miljöområdet och bör därför tas fram i annanordning än inom MI. Över utformningen av sådan statistik kommer det för MIansvariga organet alt sakna formellt inflytande. Del fömtsatts dock attönskemålen från berörda miljövårds-organ om statistikens innehåll även i dettafall så långt möjligt beaktas. I SMHIrs verksamhet ingår att samla in och bearbetainformation som erhålls vid meteorologiska, hydrologiska och oceanografiskaobservationsstationer. När del gäller datainsamling har bedrivit försöks- 1974: 46 26 verksamhetmed datorstyrd registrermg av observationer från automatiska stationer. Viduppbyggnaden av MI bör, framhåller utredningen, tillses att ratiner förutnyttjande av den relevanta informationen i SMHIrs arkiv kommer till stånd. Informationav dokumentarisk art för mUjövårdsarbele återfinns vanligen inom olikaetablerade ämnesområden såsom kemi, biologi, medicin och teknik. Sedan mittenav 1960-lalet existerar inom flertalet ämnesområden utländska datorbaserade dokumenlationstjänster.Då dessa marknadsförs även inom av uppbyggdasvenska dokumenlationsljänstcenlralerna anser utredningen del inle motiveratatt föreslå särskilda insatser på dokumentationstjänst-området. Slutsatsen attden svenska verksamheten på miljödokumenta-tionsområdel f. n. inte bör utvidgasgrundar sig delvis också på en bedömning av den framtida tekniska utvecklingenpå datakommunikationsområdet. Inom en inle alltför avlägsen framtid bör detsålunda finnas möjlighet till direktkommunikation med utiändska datasys-lem,varvid bl. a. syslem med information om biologiska effekter av kemiska ämnenblir av speciellt intresse. Enligl utredningen bör MI ha en förmedlande funktionnär det gäller alt få tillgång till dokumentation av betydelse förmiljövårdsarbetet. Den som söker information inom elt visst ämnesområde bör hosMI kunna få upplysning om i vUka databaser svenska eller utländska densökta informationen kan väntas bli funnen. Utredningenframhåller vidare alt undersökningsverksamhet, som bedrivs på del nationellaplanet, kan väntas bli effektivare om den samordnas med liknande aktiviteterutomlands och därmed inplaceras i elt större sammanhang. Svenska undersökningarav haven kring , observationer av föroreningshalter i luft osv. fårsåledes ett större värde om kringliggande länder också deltar i verksamheten.Särskilt i fråga om de föreslagna basdataundersökningama bör del vara av betydelseatt en samordning sker med aktiviteter av liknande slag i grannländerna. Vidplaneringen och uppbyggnaden av ett svenskt informationssystem på mUjövårdsområdetbör enligt utredningen utformningen och omfattningen av liknande utländskainformationssystem vara av intresse. Uppmärksamhet bör bl. a. ägnas frågornaom ell svenskt system bör tekniskt anpassas till något befintligt ellerplanerat utländskt system, om MI bör förberedas för direkt informationsutbytemed dylika system eller om de svenska organen med behov av viss miljöinformationhelt enkelt bör utnyttja den utländska informationen. Med hänsyn till attutvecklingen i fråga om informationssystem på miljövårdsområdet går mycketsnabbt kan del enligl utredningen vara motiverat all dröja något med elt stäUningstagandei saken. Utredningenframhåller att genomförande av rekommendationerna 1974: 46 27 av1972 års om den mänskliga miljön innebär en betydande intemationellsatsning bl. a. när del gäller insamling och utbyte av miljöinformation. Tillstor del skulle dessa insatser komma att ske inom ramen för helt nya, avkonferensen initierade aktiviteter. Man räknar emellertid också med en ickeobetydlig utvidgning av befintliga verksamheter hos bl. a. sådanaorganisationer som WHO, och lOC. Del internationella samarbetet påmiljöinformationsområdet torde komma att utvidgas avsevärt efter hand som denav initierade verksamheten blir genomförd. Vid bedömningen avbehoven och möjligheterna att anpassa uppläggningen av MI till dylika,befintliga och planerade, aktiviteter har utredningen emellertid kommit tillden uppfattningen alt en sådan anpassning inle är möjlig i ett inledningsskedeför MI. Skälet härlUl är främst att det ännu råder oklarhet om de internationellaverksamheternas innehåll och inriktning på och att man f. n. inlekan precisera vilka krav på de nationella informationssystemen som bliraktuella till följd av dessa aktiviteter. I en första etapp av utbyggnaden av MIfår därför systemet utformas enbart med hänsynslagande till de inhemskaorganens behov av information. Ett uppskov med att ansluta det svenskainformationssystemet till verksamheter på det internalionella planet kan ej hellervara tUl nackdel för redan pågående aktiviteter inom olika organisationer. 2.7.5Formerna för genomförande av informationssystemet Utredningensförslag angående MIrs innehåll och omfattning kan enligt utredningen ses somett uttryck för hur elt informationssystem i princip bör utformas för alt tjänaden enligt utredningen angivna målsättningen. Ett beslut om den definitivautformningen av systemet bör emellertid enligl utredningen fattas längre fram iliden. I inledningsskedet bör verksamheten inom MI i huvudsak få formen avförsöksverksamhet. Bakgrunden tUl alt utredningen inle är beredd att redovisaett mera definitivt förslag är en allmän osäkerhet om bl. a. informationsbehovensutveckling och om datavolymernas omfattning.Osäkerheten i dessa avseenden gör det svårt all bedöma bl. a. hur denmaskinella databehandlingen skall organiseras och hur administrationen i stortinom MI skall vara utformad för alt skäliga krav på systemets effektivitetskall kunna tillgodoses. Elt annat skäl är att det råder oklarhet om vilkenroll de nationella miljöinformationssystemen kommer all få i del fortsattainternationella samarbetet och hur de enskUda ländernas insatser på miljöinformationsområdetskall kunna knytas samman. Utredningenmenar därför att fördjupade utredningar måste genomföras på en rad områdenunder det fortsalla utvecklingsarbetet inom MI. Av största betydelse är att de systemrulinersom läggs upp under 1974: 46 28 försöksperiodengörs flexibla och utbyggbara så alt användarna av MI inom vida ramar skallkunna påverka utformningen intill dess alt samhällets miljökontrollverksamhelkommit in i fasta organisatoriska former. Frånförsöksverksamhet bör enligl utredningen dock undantas i första handpublicering av den statistik som systemet kommer alt tillhandahålla. Föratt erhåUa en från planeringssynpunkl hanterlig och till omfattning ochinriktning flexibel organisation av utvecklingsarbetet och försöksverksamheteninom MI föreslår utredningen alt arbetet organiseras i delprojekt.