prop · FX0384 · 1974-12-31 00:00:00 — Enligtförordningen (1972r 266) om skatt på annonser och reklam utgår skatt(reklamskatt) för annons sora är avsedd att offentiiggöras inora landet och förreklara, sora är avsedd att spridas inom landet i annan form än annons.Begreppet reklam definieras i författningen sora meddelande som har till syfteatt åstadkomma eller främja avsättning av vara, fastighet, nyttighet, rättigheteller tjänst. Beskattningenav annonser bygger på den tidigare annonsskatten. Denna omfattade annonser sommot vederlag infördes i dagstidningar och i andra periodiska publikationer änsådana som undantagils från skatlephkt enhgt förordningen (1968 r 430) ommervärdeskatt. Annonsskatt utgick oavsett annonsens innehåll eller syfte. 1974: 84 13 ocksåi fråga om reklahiskälten på annonser. På andra punkter skUjer sig dock dennafrån den tidigare arinonsskatten. Reklamskatt utgår sålunda även på annonser iändra trycksaker än periodiska pubhkationer och vidare på annonser i sådanapublikationer sora är undantagna från mervärdeskatt. I fråga ora annonser somavser reklam utgår skatt även ora inget vederlag erläggs. Undantag frånbeskattning gäUer för annons i publikation sora ges ut på fräraraande språk förspridning utomlands och för annons som avser endast den publikation i vilkenannonsen införs eller kommande numraer av publikationen eUer, i fråga om bok,annan utgivning av samma förläggare. Vidare gäller undantag för annons i reklaratrycksak,när annonsen avser utgivarens egen verksamhet. Bilaga till trycksak anses soraannons i trycksaken. Utöverannonser orafattar reklamskatten sådan reklam sora återges i s. k. ljustidningeller i anslutning tUl trafikmedel, butikslokal, sportanläggning, , på fastighet eller allraän plats eller på motsvarande sätt (ulorahusreklara).Skatt utgår dock inte på reklam, sora återges i eller utanför företagsbutikslokal, arbetsplats, tra-fikraedel eller liknande och som avser förelaget,dess verksarahet eUer utryramet för reklamen. TUldet skattepliktiga reklamorarådet hör vidare raed vissa inskränkningar reklarasom återges genom visning av fUm eller återgivning av ljud eller genora raässaeller utställning. Skatteplikt föreligger inle i fråga om mässa ellerutställning som har permanent karaktär eller arrangeras i anslutning tillföreningsmöte, konferens, kongress eUer liknande tUlställning för en slutenkrets och inte heUer för raässa eller utställning på vilken försäljning avutställda alster utgör ett väsentligt inslag. RSV kan vidare förordna omundanlag från skatteplikt för reklam på sådan raässa eller utställning sorahuvudsakligen riktar sig lUl intemationell publik. Slutiigenföreligger skalleplikt for reklam som återges i reklaratrycksak. Därmedförstås trycksak som framstäUts huvudsakligen i syfte att offentliggöra reklam.Brevpapper, kuvert, affärshandling och annan kontorsmateriel, förpackning,annat emballage, etikett och annat alster med tryck av underordnad betydelsemed hänsyn till användningen anses inte utgöra reklamtrycksak. Vidare harvissa andra trycksaker ställts utanför beskattningen under föratsättning att deinte alls eller endast i ringa mån innehåller säljarguraentering. Detta gälleri fråga om prislista, offertpärm, teknisk produktbeskrivning, sortiraentskatalog,instruktionsbok, braksanvisning, garantisedel, adresslista, receptsaraling, un-dervisningsraateriel,trycksak huvudsakligen avsedd för anställda, kalender och trycksak sora harhistoriskt, tekniskt, ekonomiskt eUer annat vetenskapligt iimehåll. Vidbedömningen av trycksakens karaktär skall förekomst av företags naran, vararaärke,symbol och vissa andra uppgifter inte anses som säljarguraentering. 1974: 84 14 Närsynnerliga skäl föreUgger kan Kungl. Majrt förordna om ytterligare undantagfrån skattepUkt. Dessutom kan RSV på ansökan förordna om undantag från skattepUktför katalog för sådan postorderförsäljning från företag här i landet som sker ikonkurrens raed raotsvarande försäljning från utiandet. Skattskyldigtill reklaraskatt är den sora i yrkesmässig verksarahet inom Icmdetoffentliggör skattepliktig annons eller reklam eller framställer skattepliktigreklaratrycksak. I fråga ora införsel till landet av reklaratrycksak erläggsskatten av den lullskyldige. Den som arrangerar mässa eller utställning ansesoffentliggöra reklara och är således skatt-skyldig tUl denna del. Verksarahetanses som yrkesmässig när inkorasten därav utgör in-korast av rörelse,jordbruksfastighet eller annan fastighet enligt kom-raunalskattelagen (1928r370). Även ora verksaraheten ej utgör rörelse är den yrkesraässig om deninnefattar ej endast enstaka tUlhandahällande av skattepliktig annons eller reklara.Ora skattepliktig reklamtrycksak icke beskattats vid införseln till landet ärsvensk näringsidkare som för sin verksarahet raoltagit den skallepliktiga reklaratrycksakenskattskyldig på sararaa sätt sora ora han själv fraraställt den. Har den somger ut trycksak eller disponerar utrymme för reklam träffat avtal med annan omrätt för denne att upplåta utrymmet och uppbära vederlag för detta är densistnämnde skaltskyldig. Skattskyldigheteninträder när vederlag inflyter kontant eUer på annat sätt koraraer denskattskyldiga tUl godo. På ansökan kan RSV besluta att skattskyldighet skallinträda redan när fordran uppkommer. Vid skattepliktig införsel av reklaratrycksakerläggs skatten i samma ordning som gäller för tull enligt tuUagen (1973r670). Beskattningsvärdetutgörs i fråga ora annonser, utomhusreklam, filmreklam och liknande avvederlaget för den skattepliktiga prestationen och i fråga om reklam genom raässaeller utställning av vederlaget för upplåtelsen av utryrarae för reklamen. Beskatlnhigsvärdetför reklaratrycksak utgörs av sådan del av vederlaget som avser likvid försättning, reproduktionsarbete, tryckplåt eller cylinder, papper eller aimattryckunderlag, tryckfärg, tryckning och bokbinderiarbete. Ersättning för klichéeroch liknande inräknas inte i beskattningsvärdet för reklamtrycksak. Ombeställaren själv eller genom underleverantör utför någon eller några av deangivna prestationerna skall värdet av detta inräknas i beskattningsvärdet.Bestämningen av värdet får ske med ledning av uppgifter från beställareneller, om sådana uppgifter inte lämnas, efter skälig grand. Utgår ingetvederlag skall beskattningsvärdet bestämmas tiU skäligt belopp. Detsamma gällerora vederlaget uppenbarligen understiger vad sora är skäligt. Ibeskattningsvärdet inräknas ej beloppet av reklamskatt eller annan statiigskatt eller avgift. Skattenutgör för annons i aUmän nyhetstidning av beskattnings- 1974: 84 15 värdetoch i övrigt av detta värde. Beträffande postorderkataloger gäller att RSVpå ansökan av postorderföretaget kan medge nedsättning av skatten , ompostorderföretagets försäljning av det sortiment sora presenteras i katalogennormalt tUl raer än hälften sker i förra av postorderförsäljning. Oraförsäljning på postorder är mindre än hälften av hela försäljningen beräknas nedsättningenpå den del av skatten sora belöper på poslorderförsäljnmgen. Redovisningför annan reklaraskatt än sådan som utgår vid införsel av reklaratrycksak skerför beslärada redovisningsperioder. Skyldighet att redovisa skatt föreliggerinte i fråga ora periodisk publikation, om det sammanlagda beskattningsvärdetav publikationens annonser ej överstiger . för helt kalenderår. Sararaavärdegräns gäller för redovisningsskyldighet för arman reklaraskatt utora i frågaom reklam, sora skattskyldig offentliggör eller fraraställer för egen räkning.I sådant fall skall skatt redovisas redan ora reklaraens beskattningsvärde överstiger20 . Densom är redovisningsskyldig för reklaraskatt skall vara registrerad hos RSV ochhar att redovisa skatt fortlöpande på grandval av deklaration för bestämdaredovisningsperioder. Enligt huvudregeln skall reklamskatt redovisas förperioder om två kalendermånader. RSV kan dock besluta att deklaration får avsehalvt eller helt kalenderår. Senast den 5 i andra månaden eflerredovisningsperiodens utgång skall deklaration lämnas till RSV och skattenbetalas. I detta liksom i andra avseenden är redovisningsskyldigheten utforraadi överensstäraraelse med vad som gäller för mervärdeskatten. Vissa förreklamskatten speciella bestämraelser förekoraraer dock. Sålundaäger skaltskyldig, sora har att redovisa skatt för annonser i reklarattycksak,rätt alt i sin skatteredovisning göra avdrag för reklaraskatt som utgått på reklaratrycksaken.Avdraget får dock ej överstiga beloppet av skatten på annonserna. Vidaregäller, att den som redovisat skatt för annonser i självständig periodiskpublikation av dagspress- eller tidskriftskaraklär erhåller återbetalning medså stor del av erlagd skall för ett kalenderår som svarar mot ett samraanlagtbeskattningsvärde för annonser ora högst 3 milj. kr. (s. k. grundavdrag).Återbetalningen sker av RSV halvårsvis i efterskott. RSV kan också medgebefrielse från skyldighet att inbetala skatt på annonser i periodiskpublikation av nu nämnt slag, ora det totala beskattnmgsvärdet med säkerhet kanförväntas inte överstiga 3 milj. kr. för helt kalenderår. Soraredan närants utgår skatt vid införsel av skatteplUctig reklam-trycksak.Skatten utgår av beskattningsvärdet, som är varans tullvärde. Visasatt i detta värde ingår kostnad, sora ej skall mräknas i beskattningsvärdet förmora landet fraraställd reklaratrycksak, skall beskattningsvärdet för iraportvaranreduceras i motsvarande mån. Reklamskatt vid införsel fastställs och uppbärs i samraaordning sora gäller för tull. 1974: 84 16 Densora bedriver eUer äranar bedriva verksarahet sora raedför skattskyldighettill reklamskatt kan hos RSV erhålla förhandsbesked huruvida annons ellerreklam är skattepliktig eller i fråga som avser sökandens skattskyldighet ellerrätt tUl återbetalning av reklamskatt. TUl RSV har knutits en särskUd nämnd soraskall höras i ärende som avser förhandsbesked. Iövrigt gäller att förordningen (1959 r 92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattningäger tiUämpning på reklaraskatten och att denna även faller inoratillämpningsområdet för skatlebrotlslagen (1971 r 69). inledningsvis omnämnda skrivelsen föreslår RSV på grundval av erfarenhetemafrån tillärapningen vissa ändringar i beskattningen av annan reklara än annonsreklara.RSV tar i första hand upp skatteplikten för reklam genom mässor eUer utstäUningaroch för reklamtrycksaker. Vidare berör verket reglema om beskattningsvärdetsbestämmande, den reducerade beskattningen av postorderkataloger ochskyldigheten att redovisa skatt. Därjämte föreslår RSV ändring av bestämmelsemaför återbetalning av skatt på annonser i periodiska publikationer av dagspress-eller tidskriftskaraktär inom ramen för det s. k. grundavdraget förannonsintäkter om högst 3 milj. kr. RSV framhåUeratt skatteplikt för reklara genora raässa eller utställning utgör en naturlig,integrerad och även objektivt sett riktig del i en reklambeskatlning. Detfinns därför trots vissa, tolkningsproblem ingen anledning alt undanta deltaområde från skatteplikten. Åtgärder bör i stäUet vidtas för att undanröjarådande tolk-ningssvårigheter. EnligtRSVrs bedömning föreligger inget behov av ändring av undantagen frånskatteplikt för mässa eller utställning som har permanent karaktär eller somarrangeras i anslutning till föreningsraöte m. ra. för en sluten krets. Ettklarläggande av vad som avses med "sluten krets" synes docknödvändig. Undantaget från skatteplikt i det fall då försäljning av utställdaalster utgör ett väsentligt inslag på en mässa eller utställning har,fortsätter RSV, medfört vissa tolkningsproblem. Det är ocksåotillfredsställande att arrangören i vissa fall inte kan avgöra ora skattepliktföreUgger eller ej förrän efter raässans eller utställningens avslutande. Ettannat problem är om bedömningen av försäljningsinslaget skall ske frånutställarens eller besökarens synpunkt. RSV föreslår att undantaget begränsastill s. k. inköpsmässor, dvs. sådana mässor eller utställningar som anordnas avfabrikanter eller grossister inom en viss bransch och som är öppna endast fördetaljister och andra åter- 1974: 84 17 försäljareinom samraa bransch. Vidare bör raässor sora framstår som tillfälligaförsäljningsställen av typ marknad eller torgförsäljning vara undantagna frånbeskattning. RSVtUlägger att det från flera håll fraraförls krav på ett slopande avbeskattningen av reklam på mässor eller utställningar. Därvid har hävdats attbeskattningen försvagar konkurrensläget för svenska mässor eller utställningargentemot motsvarande utländska informations- och försäljningsanordningar.Olikheten i beskattningshänseende mellan tillfälliga och permanenta mässoreller utställningar utan försäljning har också påpekats och vidare attbeskattningen inrymmer vissa praktiska problem, bl. a. beträffande bestäraraandetav beskattningsvärdet, och att det uppstår vissa dubbelbeskattningseffekter. Omraässor och utställningar helt undantas från beskattningen uppskattar RSVskattebortfallet till ett par mUjoner kronor. Beträffande beskattningenav reklaratrycksaker har, framhåller RSV, de ärenden verket behandlati huvudsak avsett tilllämpningen av gällande undantagsbeslämraelser.Undantaget för brevpapper, kuvert, affärshandling och annan kontorsraaleriel,förpackning, annat eraballage, etikett och annat alster raed tryck avunderordnad betydelse med hänsyn till användningen är enhgt RSV svårtolkat.Tveksamhet har bl. a. uppstått ora uttrycket "med tryck av underordnadbetydelse" är hänförligt till samtliga uppräknade alster eller ej. Huvudsyftetraed alstren är ytterst sällan alt göra reklara. Även om alstren är förseddamed reklamtryck kan det av praktiska skäl vara lämphgt att inte betrakta dem sorareklamtrycksaker om de verkligen är avsedda att i första hand användas sorabrevpapper, kuvert etc. RSV föreslår att i anvisningama till 1 § anges altbrevpapper och övriga i detta sararaanhang aktuella alster skall betraktas somtrycksaker endast då de i första hand är avsedda att utgöra reklaratrycksaker.Förslaget innebär att överensstämmelse uppnås raed nomenklatur.Alternativt ifrågasätts att bryta ut brevpapper, kuvert och möjligen även affärshandlingaroch hänföra dessa artiklar till sådana trycksaker som skall vara skattepliktigaom de innehåller säljarguraentering. Undantagetför tryckalster, sora inte alls eller endast i ringa raån innehåller säljarguraentering,har vållat de största svårigheterna i tillärap-ningshänseende. Svårigheternaligger i att avgöra vad som skall anses sora säljarguraentering och andel däravsärat att i övrigt på ett praktiskt sätt bestämma innebörden av undantaget.Bedömningen härav bör, enligt RSV, så långt möjUgt grundas på en exemplifieringav imdan-tagna trycksaker. Vägledande härvid bör vara om trycksaken väsentligenfår anses utgiven i annat syfte än att offentliggöra reklara. Därvid bör enligtRSV hänsyn tas till karaktären hos trycksaken. EnligtRSV är det uppenbart att inte aUt tryck som elt förelag låter framställa kanbetecknas som reklamtrycksaker och att behov finns av 1974: 84 18 närmareföreskrifter på detta oraråde. RSV utgår från att reklaraskatten skall hagenerell karaktär och att de flesta trycksaker som ett förelag skickar ut hartill syfte att främja företagets omsättning av varor och tjänster. Uppräkningenav undanlag bör därför begränsas till sådana trycksaker där reklarasyftet ärobetydligt och sora tUl sin karaktär när-raar sig en helt neutralaffärshandling. Förses trycksaken med säljarguraentering, bör skattepliktföreligga. Nuvarande bestäramelse om ringa mån bör utgå. Dock bör sora nugälla, att förekorast av endast företagsnaran, vararaärke o. d. inle skallanses sora säljarguraentering. Uppräkningen bör enligt RSV omfatta sådanatrycksaker som a) framställts för att följa tUlverkad vara efter skeddförsäljning, t. ex. garantisedel, monterings- eller braksanvisnnig, instraklionsbok,skötselföreskrift och adresslista, b) företagare låter framställa för fortiöpandeinformation till återförsäljare om pris och liknande, t. ex. prislista,produktbeskrivning, lagerkatalog, reservdelskatalog och referenslista, c)framställts för information i huvudsak tUl anställda, raedleraraar elleraktieägare, t. ex. verksamhetsberättelse och personaltidning. Förslagetinnebär enhgt RSV att undantagen i huvudsak begränsas till mer eller raindrerenodlade handelstekniska hjälpraedel. Vidare bör enligt RSV även offertpärm,kalendrar samt trycksaker som har historiskt, tekniskt, ekonoraiskl ellerannat vetenskapligt innehåll raedtas bland undantagen. bör bedömas enligt huvudreglerna och således beskattas om deges ut i reklamsyfte. RSVkonstaterar vidare att gränsdragningen mellan skattepliktiga och ickeskattepliktiga trycksaker skall i första hand göras av den skattskyldige, dvs.tryckeriförelaget. En raotsvarande prövningssiluation uppkommer för tullverketstjänstemän vid införsel och för RSVrs kontrolltjänstemän vid kontrollbesök.RSV har att efter framställning av skattskyldig pröva frågan, bl. a. i form avförhandsbesked. Det föreligger enligt RSV behov av lättUlgänglig och enhetliginformation om bedömningsgrunder ra. Då detta rimligen inte kan läranas iförfattningstexten föreslår RSV att i förordningen endast tas in bestäraraelsersora i huvuddrag anger skatteplikten för reklamtrycksaker och att RSV i sararådmed och efter hörande av reklaraskattenäranden får utfärdaerforderliga föreskrifter och anvisningar. Dessa skulle i så fall få forraen aven sysleraatisk . Enhgt RSVrs uppfattning tordeförslaget medföra alt nu föreliggande svårigheter till stor del undanröjs och aftstörre enhetiighet uppnås i beskattningen. Föratt skapa bättre underlag för bedöraningen av skatteplikten för reklaratrycksakeroch för att förhindra raissbrak, föreslår RSV dessutom ett system med försäkran.Förslaget innebär att beställaren skall lärana skriftlig försäkran varav fraragårom hela eller del av den beställda upplagan av trycksaken skall användashuvudsakligen i annat 1974: 84 19 syfteän att offentliggöra reklara. Försäkran skaU även kunna användas för alt ange orahela eller viss del av upplagan skall föras ut ur riket eUer hur periodiskpublikation skall spridas. Systemet med försäkran bör enligt RSV förenas medföreskrift om skattskyldighet för beställare av trycksak sora i strid med avgivenförsäkran använder trycksaken för skattepliktigt ändaraål. Beställaren bördärvid vara skyldig att inbetala skatt även ora gränsvärdena förredovisningsskyldighet icke uppnås. RSV anför vidare attbeskattningen av annonsblad, program ra. inryraraer vissa klassificeringsproblera.Med periodisk publikation förstås i reklaraskattehänseende publikation soraenligt utgivningsplan skall utkomma med minst fyra nummer och sorainte är att anse sora reklaratrycksak, dvs. trycksak sora fraraställts huvudsakligeni syfte att offentliggöra reklara. Härav följer, att endast annonsernabeskattas när det gäller annonsorgan som utgör periodisk publikation, medanskatt utgår både på annonserna och annonsorganet, om delta är en reklaratrycksak.För undvikande av dubbelbeskattning gäller dock i sistnäranda fall att denskatt sora utgått på trycksaken får avräknas raot den skatt som skall redovisasför annonserna. Med hänsyn till nu närandaförhållanden är klassificeringen av ett annonsorgan viktig, raen enligt RSVockså vansklig. Doraineras trycksak av reklara för utgivarens räkning får denenligt RSVrs uppfattning anses vara utgiven i syfte att offentliggöra reklara.Trycksak sora ges ut i huvudsakligt syfte att offentliggöra reklara för andraän utgivaren är enligt förordningens definition reklaratrycksak. Hit hör bl. Tveksamhet uppkommer emellertid beträffande klassificeringen avandra trycksaker, såsora idrotts- och teaterprogram, föreningsraatrik-lar ochlokala telefonkataloger, raed relativt stort inslag av annonser. Klassificeringen får, frarahållerRSV grundas på annonsdelen, upplagans storlek, en allmän bedömning avtidningsinnehållet i övrigt m. m. och skall göras av vederbörandetryckeriföretag. Detta har uppenbarligen varit en besvärlig uppgift. RSV hardärför övervägt att införa ett system med fortlöpande meddelanden tilltryckerierna om vilka publikationer som klassificerats sora reklamtrycksaker. Probleraenskulle emellertid enligt RSV kunna undanröjas på ett enklare sätl. Skatt påsådana annonsorgan som är att anse sora reklamtrycksak finner RSV vara enonödig omgång eftersom den får avräknas mot den skatt, som skall redovisas förannonserna. Denna skatt överstiger regelraässigt skatten på trycksaken. RSVföreslår därför, att annonsblad och liknande publikationer skall ställasutanför begreppet reklaratrycksak. Detsamma bör enligt RSV gälla beträffandeannonsorgan i form av program, matriklar o. d. Kundtidningar och liknandetrycksaker bör dock även i fortsättningen betraktas som reklamtrycksaker. RSV föreslår alt bestämraelseri enlighet med det anförda införs som ett tillägg i anvisningama till 1 §. Eltgenomförande av förslagel bedömer RSV kunna raedföra ett obetydligt inkomstbortfall. Prop.1974: 84 20 Iförtydligande syfte föreslår RSV vidare viss ändring i tredje stycket av anvisningamatill 9 § och i anvisningarna till 24 § beträffande skattskyldighet, när annanän utgivaren av en publikation uppbär likvidema för annonserna i publikationen. Isitt särskilda yttrande som fogats till RSVrs skrivelse uttalar styrelseledamotenHelraers, för det fall reklamskatten bibehålls, att beskattningen av mässoroch utställningar bör slopas. RSVrs förslag beträffande reklaratrycksakernaanses inte lösa gränsdragningsproblemen. Genom ett mindre inslag av fiskalt nitborde gällande bestäraraelser ge elt riraligt resultat. Institutet medförsäkran bör enligt användas endast för ytterst speciella fall. Reklamskattenämndenbiträder förslagen i fråga ora skattepliktens utformning beträffande raässoreller utställningar särat reklamtrycksaker men ställer sig tveksam tillslopandet av skatten på annonsblad och andra annonsorgan under motivering att konsekvensemamed detta förslag inte blivit uttömmande behandlat. Ianslutning till de nu behandlade skattepliktsfrågorna tar RSV också upp den återbetalningav skatt som skall ske inom ramen för det s. k. grandavdraget. RSV ifrågasätterlämpligheten av att beskattningsmyndigheten skall göra bedömningen ora sådanåterbetalning, eftersora den är att betrakta sora en form av presstöd. RSVföreslår att bedömningen i stället anförtros presstöds- och tidskriftsnämndernaoch att RSV enligt där gjorda klassificeringar medger hefrielse från skyldighetalt mbelala skatt eller återbetalar den mot gmndavdraget svarande skatten. Bestäraraelsenom att värdet av kliché eller liknande ej skall inräknas i beskattningsvärdetför reklaratrycksak har enligt RSV lett till vissa svårigheter för deskattskyldiga. I syfte att förenkla skatteberäkningen förekommer det atttryckeriföretag beräknar reklamskatt på totala fakturabeloppet. Det förekommeremellertid också att kostnader som skall inräknas i beskattningsvärdet tas uppsora ej skattepliktigt värde. klichéer, reprofUm ochliknande reproduktionsarbete inräknas i beskattningsvärdet torde detta värde iregel bli det totala fakturavärdet, i förekomraande fall raed tillägg avvärdet av raaterial och arbete, sora beställaren tillhandahållit. Därmed skulleuppnås en betydande förenkling av beräkningen och redovisningen av reklamskatt saratidigtsom riskerna för skattens utnyttjande som konkurrensraedel skuUe rains-ka. Avnu nämnda skäl föreslår RSV att i beskattnmgsvärdet för reklaratrycksak skallingå även sådan del av vederlaget sora avser kliché och reproduktionsarbete.Med hjälp av försäkran som tidigare nämnts skulle en reducering avbeskattningsvärdet kunna ske för att undanröja en beskattning av klichén,reprofilm o. likn. raer än en gång. 1974: 84 21 ändringenkan enligt RSV beräknas raedföra en ökning av skatteintäkterna med ca 5 mUjonerkr. Även bestämmelsen om att ibeskattningsvärdet skäll inräknas värde av arbete och material, sorabeställaren själv tillhandahållit, har enligt RSV raedfört svårigheter förtryckerierna.