prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — Utvecklingen kom att ytterligarebefästa intrycket av en förstärkt extern balans för den svenska ekonomin. Hurdenna situation kommer att utveckla sig under de närmast följande åren är sominledningsvis berördes bl, a, beroende av den fortsatta utvecklingen beträffanderåvarupriserna och då särskilt oljepriserna. Den utredning föratsedda försvagningenav bostadsinvesteringarna bekräftades vid de förnyade ber'åkningama. Föroffentiig sektor samt för byggnadssektorn medförde avstämningen en vissned-räkning av investeringsplanema jämfört med LU 70, vilket även var falletmed industrins investeringar. För de totala bruttoinvesteringarna beräknades enökning 19721977, För offentiig konsumtion gjordes en viss nedrevideringi avstämningen jämfört med kalkylen utredning. För perioden 19721977 beräknades ökningen till , Nedrevideringen som gjorts ibelysning av ett nytt planmaterial var mest påtaglig i fråga om högreutbildning samt hälso- och sjukvård. Ett av de mest frapperande inslagen i avstämningenvar det ökade utrymme för privat konsumtion som framkom ur kalkylema. För perioden19721977 angavs detta till . Hur utvecklingen rörande privatkonsumtion skall bedömas hänger dock ytterst samman med hur pass fasta de ikalkylema intagna planerna och beräkningarna för andra anv'ändningsområdenverkligen är. Varje ökning av efterfrågan inom dessa områden inneb'är med denkalkylmetodik som används inom långtidsutredningama en motsvarande minskning avutrymmet för privat konsumtion. Samma effekt uppstår i den mån gjorda förutsättningarrörande hushållens sparkvot ändras. I detta avsnitt redovisas statsutgifternasutveckling . Redovisningen omfattar de totalautgifterna över statsbudgeten. Dessa redovisas grupperade efter ändamål. Deelva största ändamålsgrupperna, vilka tillsammans svarar för i runt tal avutgifterna under /75, särredovisas. En redovisning av de totalautgifternas utveckling lämnas i tabell 4, Beräkningarna redovisas i fastapriser och utgår från de utgifter för /75 som redovisas i denreviderade finansplanen. För vissa anslag som är direkt knutna till prisindexredovisas också utgifternas utveckling i löpande priser. Till grund för dessaberäkningar ligger ett antagande om att priserna skall stiga om åretfr. o, m, , En redovisning av de totala utgifternasutveckling i löpande priser lämnas i tabell 5, 3.1 Folkpensioner, sjukförsäkring m. m. Ändamålsgruppen domineras avutgifterna för folkpensioneringen och statens bidrag till sjukförsäkringen. Medundantag för vissa administrationskostnader, som är statlig konsumtion, utgörshela ändamålsgruppen av transfereringar till hushållen. Utgifterna för folkpensionerna harunder perioden /691972/73 stigit med i genomsnitt räknat ifasta priser. Ökningen beror dels på att antalet pensionärer stigit under dennatid, dels på att standardförbättringar genomförts. Antalet folkpensionäreruppgick till ca 1 550 000 varav ca 1 040 000ålderspensionärer. fattade beslut omett nytt system för standardhöjning av folkpensionerna under åren 19691978.Enligt detta system utgår s, k. pensionstillskott till de folkpensionärer sominte uppbär ATP eller har låg ATP, Pensionstillskottet utgjorde /70 av basbeloppet och ökar därefter med 3 procentenheterårligen enligt riksdagsbeslut för att vid tioårsperiodens slut utgöra30 % av basbeloppet. uppgår pensionstillskottet till avbasbeloppet. Inkl, pensionstillskott kommer folkpensionen enligtnuvarande regler för ensamstående pensionär att utgöra av basbeloppetoch för makar av basbeloppet. Motsvarande andelar var resp, , gjorde ettprinciputtalande om bl, a, en lagstadgad sänkning av den allmännapensionsåldern. har presenterat förslagom en reformering av nuvarande pensionssystem. Förslagen innebär bl. a, enhöjning av folkpensionens grundnivå, förbättrade pensionstillskott samt ensänkning av den allmänna pensionsåldern till , I avvaktan på att förslagföreläggs innevarande års riksdag har i denna ändamålsgrupp inga medelberäknats för dessa reformer. Antalet personer med förtidspensionhar ökat kraftigt . Ökningen beror till stor del på de ändraderegler som trädde 1970 och som innebar förbättrade möjligheter föräldre förvärvsarbetande med tungt eller pressande arbete att få pension före67 års ålder. Möjligheterna att få sådan förtidspension har utökatsytterligare för äldre förvärvsarbetande som blir utförsäkrade från arbetslöshetsförsäkringenoch inte kan få nytt arbete. Detsamma gäller för den som uppburitomställningsbidrag eller kontant arbetsmarknadsstöd under en visstid. Antalet förtidspensionärer harantagits fortsätta att öka något . Förändringar ibefolkningens ålderssamman-s'ättning beräknas vidare komma att öka antaletålderspensionärer med genomsnitt 23 000 . Eftersom allt fler pensionärerfår ATP beräknas emellertid antalet ålderspensionärer med pensionstillskott,som uppgår till ca 760 000, komma att minska med ca 23 000 . Beräkningen av folkpensionsanslaget i fasta priserunder perioden har gjorts med utgångspunkt i beräknade basbelopp under år 1974.Beräkningarna omfattar därefter endast sådana utgiftshöjningar som följer avett ökat antal folkpensionärer och de lagstadgade förändringarna avpensionstillskotten. I fasta priser ökar utgifterna förfolkpensioneringen med ca 680 milj. kr. Däri ingår ca 280milj. som följer av tidigare basbeloppshöjningar. Effekterna på utgifternaav det ökade antalet pensionärer och av pensionstillskottens höjning framgårav nedanstående tablå (milj. Ökat antal pensionärer pensionstillskott + 230 + 170 + 180 + 140 + 170 + 110 + 160 + 85 Kompensationen för prisstegringar följerutvecklingen av basbeloppet vilket i sin tur följer förändringama ikonsumentprisindex. Folkpensionens årsbelopp var . Motsvarande belopp inkl,pensionstillskott var , resp. . och uppgår f.n. till . för ensamstående och . Folkpensioner, sjukförsäkring m 1. m. (Milj, kr., fasta priser) Med en antagen prisstegring om fr. o.m. skulle utvecklingen av folkpensionsanslaget i löpande priser bliföljande (milj, kr,). Genomsnitt--------------------------------------- Anslag Anslagsförändringtill Procentuell Genomsnitt lig procentuell------------------------------------- 1914115 förändring lig procentuell förändring 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 1974/75- förändring 1968/69- 1975/76 1974/75- 1972/73 1978/79 +12,8 12470 +1092 +770 +730 +695 +8,8 +6,0 Vid sidan av statens utbetalningar av folkpensionerutgår till pensionärerna stora belopp i form av dels ATP, dels kommunalabostadstill-lägg. Under /75 beräknades de sammanlagdaATP-be-loppen uppgå till ca . och de kommunala bostadstilläggentill ca . fattade beslut om ettflertal socialförsäkringsreformer. Inom den allmänna sjukförsäkringen höjdessjukpenningen kraftigt fr. o. m. och blev samtidigtbeskattad och pensionsgrandande för ATP. Ersättningen till den försäkrade vidsjukdom utgår av den ersättningsgrundande inkomsten upp till 7'/2basbelopp (f. n. ). Sjukpenningen är genom de nya reglernajämförbar med sjuklön från arbetsgivaren. Vidare omvandladesmoderskapsförsäkringen till en föräldraförsäkring. Samtidigtinfördes rätt till sjukpenning vid vård av sjukt barn. Statens utgifter förföräldraförsäkringen redovisas under ändamålsgrappen stöd till barnfamiljer. Inom den allmänna sjukförsäkringens ram infördesvidare en allmän tandvårdsförsäkring som ger ersättning med i regel avtandvårds-kostnaderna för alla personer . I ettinledningsskede gäller detta även åldersgrappen . a.förebyggande åtgärder och behandling med vissa proteser ersätter försäkringen75 % av taxebeloppet. För yngre personer har landstingens ansvar att lämna avgiftsfritandvård lagfästs. Försäkringen gäller både för folktandvårdens vuxentandvårdoch för de privatpraktiserande tandläkare som anslutits till försäkringen. Iproposition till årets riksdag föreslås nya regler för sjukförsäkringen vidprivatläkarvård fr. o. m. . Nya och förenklade finansieringsregler gäller fr,o. m, för hela den obligatoriska sjukförsäkringen. Dessa innebär attstatsbidrag utgår med en tredjedel av sjukförsäkringens totala kostnader.Arbetsgivaravgifter täcker och egenavgifter återstående avde sammanlagda kostnaderna. Arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen höjdesfrån till . En mindre höjning av de försäkradesegna avgifter har också varit nödvändig. Anslagsberäkningen för hela långtidsbudgetperiodenutgår från de bestämmelser, taxor och statsbidragsregler som gäller fr. o. m.ingången av , Till följd av förändringar i folkmängden ochförskjutningar iåldersstrukturen beräknas sjukförsäkringsutgifterna öka under samtliga år avperioden. Vid beräkningarna har dock förutsatts att sjukfrekvensen inom resp.åldersgrupp blir oförändrad. Denna ändamålsgrupp omfattar de statliga utgifternaför utbildningsväsendet och för den civila forskning som bedrivs av stateneller rned statligt stöd. Ändamålsgrappen omfattar bl, a, grandskolan,gymnasiala skolor, högre utbildning och forskning samt studiesociala ändamål.Till högre utbildning och forskning har förts bl, a, anslagen till universitetoch högskolor, undervisningssjukhusen samt de statliga forskningsråden ochstyrelsen för teknisk utveckling. I denna undergrupp ingår även de statligautgifterna för forsknings- och utvecklingsverksamhet på atomenergiområdet.Studiesociala ändamål omfattar det statiiga studiestödet till samtligakategorier av studerande. Ökningen /691972/73 av destatiiga utgifterna för vissa av de här aktuella ändamålen återspeglar denintensiva reformverksamhet som ägt rum. Av följande tablå framgår attutgifterna beräknas öka i en väsentiigt lägretakt, vilket bl, a, är ett uttryck för att huvuddelen av deutbildningspolitiska reformer som beslutades nu är genomförda.Inom bl, a, vuxenutbildningssektorn pågår dock ett omfattande utredningsarbeteoch inom universitetssektorn bereds f, n, utbildningsutredningsavlämnade betänkanden. De kostnadsmässiga konsekvenserna av sådana utredningarhar inte beaktats i denna ändamålsgrupp. Utgiftsutvecklingen för del styrs ibetydande utsträckning av befolkningsutvecklingen. Elevantalet i grundskolanberäknas /75 uppgå till ca 1 021 000, Antalet elever stigersuccessivt och beräknas /79 ha ökattill ca 1 040 000. Ökningen är mest markant på mellanstadiet under den förstadelen av perioden och på högstadiet under periodens senare del. Antalet eleverpå lågstadiet beräknas minska . Behovet av lärare beräknasöka med ca 500 . Anslagsutvecklingen styrs förutom avelevutvecklingen även av klass-storlekarna. På låg- och högstadierna liggerklasstorlekarna väl i nivå med de beräkningar som låg till grund årsgrundskolebeslut, medan de på mellanstadiet fortfarande ligger under dennanivå,. Anslagsutvecklingen påverkas dessutom av det s'ärskilda systemet för utbetalningarav statsbidrag till kommunerna,. I enlighet med beslut av riksdag ersattesfr, o, m, /72 gymnasiet, och yrkesskolan med en nyskolform, gymnasieskolan. infördes tvååriga yrkesinriktade linjer meden bredare inriktning än förutvarande yrkesutbildning. /75 beräknas antalet intagningsplatseri den direkt grundskoleanknutna delen av gymnasieskolan motsvara avårskullen 16-åringar, elever som efter grundskolanfortsätter till gymnasieskolan är dock lägre. Antalet sökande till de tvåårigayrkesinriktade linjema har ökat. Däremot har intresset framför allt för detvååriga sociala och tekniska linjerna minskat. Densnabba utbyggnaden av skolväsendet ledde till ett stort behovav nya lärare. Den tidigare bristen på lärare är nu till stor del hävd ochantalet intagningsplatser för bl. a. klasslärare och ämneslärare har underflera budgetår successivt dragits ned. Detta innebär att resursbehovet fördessa lärarutbildningar väntas minska . Deytterligare förändringar som kan komma att aktualiseras har ej beaktats idetta sammanhang. Reformeringenav vuxenutbildningen innebar en kraftig förstärkning av resurserna försåväl utbildningen i studieförbundens regi som de kommunala skolorna för vuxnaoch de riksrekryterande statliga vuxenskolorna i och . Iolika propositioner har lagts fram förslag om nyabetydelsefulla steg i utbyggnaden av vuxenutbildningen. Det statliga stödethar förbättrats i olika avseenden. Utgifterna för vuxenutbildning antashärigenom öka under hela långtidsbudgetperioden. Beräkningenav anslagsutvecklingen inom undergrappen högre utbildning utgår i vad avseruniversiteten och högskolorna i huvudsak från den beräknade närvaron vid defria resp, de spärrade fakulteterna. För långtidsbudgetperioden har föratsattsatt närvaron vid de fria fakulteterna i stort sett kommer att ligga kvar påden nivå som prognostiserats för /75, Medelsbehovet för despärrade fakulteterna har beräknats med utgångspunkt i de beslutadeförändringarna i intagningskapaciteten. Sammantaget innebär detta attkostnaderna för den högre utbildningen fortsätter att stiga ,framför allt till följd av ett ökat antal studerande på de medicinska,odontologiska och tekniska utbildningsvägarna. Byggnadsverksamheten för denhögre utbildningen har varit intensiv . Väsentliga lokalbehovhar tillgodosetts och en successiv dämpning av byggnadsverksamheten bedöms nusom rimlig. Detstatliga stödet till forskning och utveckling sker dels genom de statligaforskningsråden, styrelsen för teknisk utveckling, AB Atomenergi m, fl,, delsgenom universiteten och högskoloma. Ökningen av anslagen till direktaforsknings- och utvecklingsändamål har varit betydandeoch för långtidsbudgetperioden förutses en fortsatt ökning. Ett fortsattdeltagande i det europeiska forskningssamarbetet, bl, a. inom europeiskarymdforskningsorganisationen (ESRO) och europeiska kämforskningsorganisationen(), har förutsatts vid anslagsberäkningarna. (Milj.kr,, fasta priser) -0,2 m. m. -6,4 Anslagen till studiesociala ändamål omfattar såvälbidrag som återbetalningspliktiga studiemedel till studerande. Fr. o. / 74 har alla elever i gymnasieskolan, den kommunalaoch statliga vuxenutbildningen samt folkhögskolan överförts från studiehjälpssystemettill studiemedelssystemet. Studiekredit till elever i dessaskolformer utgår från samma tidpunkt i form av återbetalningspliktigastudiemedel. Antalet studiemedelstagare har bedömts i stort settoförändrat . väntas återbetalningarna avstudiemedel och studielån stiga successivt , vilket totalt beräknasinnebära anslagsminskningar i perioden. Hänsyn hardärvid tagits till de nya regler för återbetalning av studiemedel som påverkaråterbetalningarnas storlek fr. o. m. , I förändringssiffranför /76 för studiesociala ändamål i tablån förklaras 260 milj.kr. av att motsvarande belopp beräknas utgöra förbrukning av /75. Utgifterna inom ändamålsgruppen totalförsvar avsertill helt övervägande del det militära försvaret. Därutöver ingårcivilförsvaret, det ekonomiska försvaret samt övriga delar av totalförsvaret.Utgiftema för totalförsvarsändamål uppgår /75 till avde beräknade totala statsutgifterna. Dess andel av de sammanlagda statligakonsumtions- och investeringsutgifterna är däremot avsevärt högre och uppgårtill . Genom försvarsbeslut har statsmakterna motbakgrand av en säkerhetspolitisk bedömning tagit ståndpunkt till inriktningenav det militära försvaret, civilförsvaret, det ekonomiska försvaret samt iövrigt totalförsvaret. Beträffande det militära försvaret har fastslagitsatt resurserna skall användas på sådant sätt att en framtida styrketillväxtunderlättas även om detta medför en lägre operativ styrka under de närmasteåren än vad som annars vore möjligt. Försvaret skall bygga på den allmänna värnpliktensgrund. För att begränsa kostnaderna för de värnpliktigas utbildning hargrundutbildningen försöksvis förkortats något. Om valet står mellan olikavapensystem skall hellre anskaffas ett större antal tekniskt mindrekvalificerade vapensystem än ett fåtal kvalificerade. Fjärrstridsförbanden,vilka bl. innehåller attackflyg och ubåtar, ges en lägre prioritetän andra system. I syfte att inom den givna ramen skapa så stortutrymme som möjligt för materielanskaffning och utbildning, som ger direkteffekt i krigsorganisationen, har överbefälhavaren fått i uppdrag minskaantalet anställda inom försvaret med 3 900 . För /73 bestämdes genomförsvarsbeslutet en utgiftsram grundad på ett s. k. basbelopp om 6 470milj. uttryckt i prisläget febmari 1971. För /75 har istatsverkspropositionen föreslagits militära försvarsutgifter om 8 191 milj.kr. Härav utgörs 970 milj. kr, av priskompensation enligt nettoprisindex.Basbeloppet är, bortsett från tekniska justeringar, oförändrat i förhållandetill försvarsbeslutet. Enligt det nya planeringssystemet skall riksdageninte besluta om en flerårig utgiftsram. Planeringen för de närmaste fem årenmåste dock ske med utgångspunkt i en viss planeringsram. Denna planeringsramhar i statsverkspropositionen bestämts utgå horisontellt från det nämndabasbeloppet. Härtill kommer kompensation för prisstegringar enligtnettoprisindex. För att belysa utvecklingen av de militäraförsvarsutgifterna även i löpande priser har beräkningar gjorts på grundval avde prisantaganden som tillämpas vid beräkningar i långtidsbudgeten i övrigt(tabell 2). Planeringsramen uttryckt i löpande priser medgeratt ca 2 250 milj. kr. kan användas för materielanskaffning. Till destörre anskaffningsprogrammen hör infanterikanonvagnar, terrängbilar ochluftväms-robotar för armén, ubåtar, patrullbåtar och kustartilleribatterier förmarinen samt fortsatt anskaffning av attackversionen av flygplanet ochutveckling av jaktversionen av för flygvapnet. Beträffande civilförsvaret iimebär försvarsbeslutetatt planeringen bl. a, skall utgå från att befolkningen kan komma att berörasav biverkningar vid anfall mot militära mål i samband med en invasion ellervid markstrid varvid i första hand konventionella stridsmedel används. Liksom ifråga om det militära försvaret bör civilförsvarsåtgärdema ges långsiktiginriktning. Vissa begränsningar i den operativa styrkan kan godtas under denärmaste åren. Exempel härpå är att manskapsutbildningen något begränsas.Regeringen har i proposition till riks- (Milj,kr,, fasta priser) -13,9 dagenföreslagit att civilförsvarets utbildnings- och övningssystem förändras samtatt planeringen inriktas mot centraliserad utbildnings- och förrådsverksamhet. För /73 bestämdes genomförsvarsbeslutet en utgiftsram grundad på ett s. k, basbelopp om 118 milj,kr., uttryckt i prisläget , I statsverkspropositionen har /75 föreslagits utgifter för civilförsvaret om 153,8 milj, kr.Härav utgörs 18 milj. kr, av priskompensation enligt nettoprisindex. Basbeloppetär oförändrat i förhållande till försvarsbeslutet. Planeringen bör enligt statsverkspropositionen 1974 utgå horisontellt från det nämndabasbeloppet. Härtill kommer kompensation för prisstegringar enligtnettopris"index. Denna planeringsram medger bl, a, att skyddsmasker kananskaffas fortlöpande. Det bör observeras att planeringsramen endast avser decivilförsvarsåtgärder som finansieras över fjärde huvudtiteln. Andra åtgärdersåsom byggande av normalskyddsrum, verksskydd och kommunemas utgifter förskyddsrum m, m, finansieras på annat sätt. Dessa kostnader, som bärs direkt avenskilda och kommuner, har varit ungefär lika stora som de sombelastar statsbudgeten. Det ekonomiska försvaret omfattarberedskapsåtg'årder inom bl, a, industriproduktionen, livsmedelsförsörjningen,energiförsörjningen och kommunikationerna. För att skydda samhället motskadeverkningar som beror på avbrott i oljetillförseln sker en betydandeberedskapslagring av oljeprodukter. Investeringskostnaderna förberedskapslagring av olja och bensin beräknas till 760milj, kr, varav staten bidrar med ca 80 milj. kr. Under perioden1975/761978/79 kommer beredskapslagringen att utökas med en stadig lagring av3 milj. m-* råolja. Utgifterna härför kommer, som framgår av ovanståendetablå, att till övervägande del falla på /78, Under samma periodhar medel beräknats för en beslutad utökad statlig lagring av gasol ochflygdrivmedel till en kostnad av ca 44 milj, kr. Utveckling av de militära försvarsutgifterna1974/751978/79 i löpande priser 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78 1978/79 Militära försvarsutgifter 8 191 8 652 8 924 9 196 9 477 varav priskompensation (970) (1393) (1665) (1937) (2 218) budgetår + 461 +272 +272 +281 För att en tillfredsställandeberedskap betr"äffande försörjningen med beklädnadsvaror skall kunnaupprätthållas beviljas ränte- och amor-teringsfria avskrivningslån tillinvesteringar inom teko-, sko- och garveri-industrierna. En ram av 55 milj. kr.för detta ändamål har beslutats utöver redan anvisade 55 milj. kr. Övrigt totalförsvar omfattaråtg'ärder inom en rad skilda funktioner. Aktiviteterna inom hälso- ochsjukvården, polisverksamheten och det psykologiska försvaret förutsättsfortlöpa på ungefär oförändrad nivå. Verksamheten inom övrigt totalförsvarbygger i krig och krigssituationer i stor utsträckning på den bas som detfredstida samhället utgör. Behovet av beredskapsåtg'ärder blir därför beroendeav samh'ällets utveckling i övrigt. 3.4 Kommunikationer och energiförsörjning Denna ändamålsgrupp omfattarhuvudsakligen utgifterna för vägvä-sendet, kommunikationsverken dvs.postverket, , , luftfartsverket och vissa investeringsutgifter för samt vattenfallsverket. I tablån anges denanslagsutveckling som förutses för långtidsbudgetperioden. Dessa anslagsbeloppavser att jämte tidigare behållningar täcka den förutsedda medelsförbrukningenoch däratöver ge en marginal om för att möjliggöra ökadeinvesteringsramar om det skulle påkallas av konjunkturm'åss)ga eller andrask'ål. Beloppen i det följande avser den beräknade medelsförbrakningen. Vid bedömningen av den framtidautvecklingen har hänsyn i första hand tagits till den väntade efterfrågeutvecklingen.Som nämnts i avsnitt 1,2 föreligger vissa svårigheter att avgöra vilkeninvesteringsutveckling som krävs för att anpassa produktionen tillefterfrågan. För att få en praktiskt användbar beräkningsmetod harinvesteringama, efter reduktion med väntad produktivitetsstegring, förändrats itakt med den berälcnade efterfrågeökningen. Vidare har vissa beslutade programoch engångsprojekt beaktats. Som exempel kan nämnas uppförandet av en nyutrikesterminal på samt anläggandet av en ny flygplats igöteborgsregionen, 2 1974,1 saml. Inom vägväsendet beräknas trafikvolymen öka ilångsammare takt än vad som varit fallet , Det även vid enoförändrad nivå på v'ägbyggnadsanslagen snabbt stigande v'ägkapitalet kräveremellertid en viss uppräkning av driftanslagen för att det ökade underhållsbehovetskall kunna tillgodoses. Målsättningen för vägbyggandet innefattar bl, a, ökadsatsning på kollektiv trafik samt miljöförbättrande och trafiksäkerhetshöjandeåtgärder. Televerketsinvesteringar omfattar dels telen'ätet, dels rundradioanläggningar fördistribution av radio- och TV-programmen, Medels-förbrukningen för dessaändamål beräknas uppgå till ca 825 milj, kr, under /75, varav ca39 milj, kr, för rundradioanläggningar. Investeringarna i telen'ätet harbedömts mot bakgrund av den väntade teletrafikutvecklingen, Medelsförbrakningenför statens järnvägars investeringar beräknas uppgå till drygt 420 milj, kr,under /75, Investeringarna har räknats upp med hänsyn till denförväntade trafik- och produktivitetsutvecklingen. Utvecklingen av luftfartsverkets investeringardomineras av ett fåtal stora objekt. Medel har beräknats för färdigställandetav en ny utrikesterminal på och en ny flygplats igöteborgsregionen. Övriga investeringsbehov har bedömts mot bakgrund av denförvän tade trafikutvecklingen. Medelsbehovetför postverkets investeringar har beräknats med utgångspunkt i att den totalapostvolymen kommer att ligga på i stort sett oförändrad nivå under perioden.Särskild hänsyn har tagits till vissa större pågående byggnadsprojekt, bl. a.färdigställandet av ett bangårdsposthus i och en ny etapp avpostgirohuset i , Ifråga om sjöfarten förutses en fortsattrationalisering av lots- och fyrväsendet. Under / 75 beräknas enny statsisbrytare av större och maskinstarkare typ att komma i operativverksamhet. Ytterligare en eller möjligen två sådana isbrytare kommer attlevereras . Vid medelsberäkningen har hänsyntagits till de drift- och kapitalkostnader som följer av den utökadeisbrytarflottan.