prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Utöver det särskildaforskningsprogram rörande lätt-vattenreaktorers säkerhet som inleddes förraåret föreslås nu ytterligare resurser om drygt 9 milj. kr. via ett särskiltanslag för kärnsäkerhetsforskning för /75. Delegationen föratomenergifrågor och energibyrån vid statens industriverk förstärks kraftigt. Ifråga om energiproduktion och energikonsumtion satsar styrelsen för tekniskutveckling och byggforskningsrådet på projekt som syftar till ett effektivareenergiutnyttjande. Vad gäller delångsiktiga energifrågorna inom atomforskningsområdet förutses bl. a. enomfattande satsning på olika reaktorsystem. geologiska undersökningkommer senare att föreslås få ytterligare resurser för särskilduranprospektering. I fortsätter försöken med utvinning av uran urskiffer. Även inom ramen fördet ekonomiska försvaret föreslås ökade resurser till energiförsörjningen.Anslagsuppräkningen inom detta område uppgår till ca 80 milj. kr. eller närmare50 %. Härav avser 60 milj. kr. uppförande av anläggningar för lagring avråolja. För lagring av koks, flygbensin, råvaror för plastindustrin ochtextilråvaror avsätts 46 milj. kr., vilket innebär en ökning om 20 milj. kr. Det kan isammanhanget erinras om att höstriksdag antagit ett program för enkraftig ökning av våra beredskapslager av olja. Lagringsökningen skall omfatta3 milj. m råolja. Finansieringen sker genom en särskild beredskapsavgift föroljeprodukter vilken kommer att uttas fr. o. m. . Jag övergår nu till att kommentera vissa förändringar i övrigt i årets budgetförslag.I tabell 9 anges utgiftsförändringen mellan innevarande budgetårs riksstat ochförslaget till riksstat för /75. Prop.1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 41 Statsutgifterna /75 (avrundadebelopp) Skatteutjämningsbidrag m. m. Den största anslagsgruppen är allmän försäkring, somsvarar för av utgiftsökningen och av de totala utgifterna. Avutgiftsökningen hänför sig . till återstående halvårseffektav sjukpenningreformen och tandvårdsförsäkringen. Kostnaderna för folkpensioneringen ökar med 1 910 milj.kr. i förhållande till riksstaten för innevarande budgetår. Ökningen blir 1560 milj. kr. om hänsyn tas till kostnaderna för det särskilda pensionstilläggeti . Av ökningen utgör 1 010 milj. kr. Folkpensionens årsbelopp, inkl. pensionstillskott men exkl.kommunala bostadstillägg, uppgår f. n. till . för ensamstående och . Härtill kommer det särskilda pensionstillägget iår till alla folkpensionärer. tillkommer för dem som saknar ATPeller har låg ATP ett nytt pensionstillskott på . räknatpå nuvarande basbelopp. Anslagsutvecklingen inom grappen utbildning ochforskning präglas liksom innevarande budgetår av att ungdomsskolan nu ihuvudsak är utbyggd och att tillströmningen till högre utbildning minskat.Detta medför att den snabba utgiftsökningen som allt sedan 1960-talets börjankarakteriserat detta område nu har dämpats. Bidragen till driften avgrundskolor och gymnasieskolor ökar med ca 300 milj. kr. men denna ökning är ihuvudsak av automatisk karaktär. För särskilda åtgärder i satsas 30milj. Medlen avses främst användas i storstadskommuner och i kommuner medett stort inslag av invandrare. Även i gymnasieskolan avsätts ökade medel förinvandrarelever. För /75 föreslås ett oförändrat antal intagningsplatseri gymnasieskolan. Inom denna ram beräknas en ökning av antalet elevplatser påde tvååriga yrkesinriktade linjerna. 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 42 Anslagsökningen till universitet och högskolor,som i huvudsak sammanhänger med tidigare fattade beslut, uppgår till ca120 milj. kr. medan anslagen till studiesociala ändamål stiger med inemot 30milj. Intagningen till förskollärarutbildning föreslås öka kraftigt medan intagningen till vissa andra lärarutbildningarminskar. Anslagen till forskningsråden räknas upp med . Vissaförbättringar på det studiesociala området samt inom vuxenutbildningen kommeratt redovisas i särskilda propositioner. Anslagen tilltotalförsvaret domineras av anslagen till det militära försvaret. Planeringsramenför de kommande fem budgetåren bygger heltpå försvarsbeslut. Den föratsedda utgiftsramen /75 innebären oförändrad medelstilldelning i fasta priser. Prisregleringen kräver enanslagsuppräkning med ca 800 milj. kr. Kommunikationer och energiförsörjning. Denstörsta anslagsökningen avser vägväsendet som får ytterligare drygt 400milj. Härav utgör 200 milj. kr. särskilda medel avsedda att vid behov kunnaanvändas för vägbyggnads- och vägförbättringsåtgärder avseende statliga vägarnär detta är motiverat av konjunkturpolitiska skäl. Ramarna för affärsverkensinvesteringar ökar med drygt 320 milj. kr. jämfört med innevarande årsriksstat. De största ökningarna avser vattenfallsverket, ca 160 milj. kr., ochluftfartsverket, ca 80 milj. kr. Anslaget till bostadstillägg stiger med 130 milj. kr. Härav avser 60 milj. kr. höjningen med100 kr. av övre hyres-gränserna och 50 milj. kr.återstående helårseffekt av alt låginkomsttagare utan barn kan fåbostadstillägg fr. o. m. . Den nyaföräldraförsäkringen som trädde i kraft ger ettgrundläggande försörjningsskydd i form av en föräldrapenning under sex månaderi anslutning till barns födelse. Ersättningstiden för föräldrapenningenföreslås nu fr. o. m. bli förlängd från sex till sjumånader. Denna reform beräknas kosta sjukförsäkringen 155 milj. kr. Enligtriksdagsbeslut höjdes barnbidragen från 1 320kr. per barn och år till . Helårskostnaden för denna reform uppgår till325 milj. kr. Av anslagsökningen inom anslagsgrappen avser ca200 milj. kr. statsbidrag till barnomsorg. I det förslag tillekonomisk-politiska åtgärder som antogs av höjdesstatsbidraget till kommunemas sociala hemhjälp och familjedaghemsverksamhetenfrån . Jag vill erinra om att frågan om stödets omfattningoch utformning för perioden skall utredas av kommunalekonomiskautredningen. Statsbidragen till anordnande av barnstugor fördubblades förbarnstugor som påbörjas och färdigställes senast våren1975. Vidare höjs statsbidraget till 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 43 driften av barnstugor fr. o. m.den 1 juli 1974 med . per plats och år för daghem ochmed . per plats och år för fritidshem. Arbetsmarknad och lokaliseringspolitik. Utöverden tidigare nämnds kraftiga förstärkningen av arbetsmarknadsverketspersonal, föreslås bl. a. särskilda åtgärder för att motverka könsbundenrekrytering och yrkesval. Arbetsgivare som anställer och utbildar män ellerkvinnot inom ett yrke som domineras av det motsatta könet föreslås således kunnafå ett bidrag på . under högst sex månader.Verksamheten skall bedrivas som försöksverksamhet och avse ettbegränsat antal yrkesområden. Vidare byggs arbetsmarknadsutbildningen ut tillatt omfatta 130 000 elever. Utbildningsbidragen höjs med . till 705 kr.för gift och . Medelsbehovet för allmännaberedskapsarbeten vilket beräknats med utgångspunkt i ett normalår upptastill ca 740 milj. kr. I den mån sysselsättningsläget så skulle motivera kommerregeringen att föreslå att ytterligare medel ställs till förfogande. För detregionalpolitiska stödet har riksdag fastställt en femårsram förperioden /741977/78 om totalt 2 500 milj. kr. Årets budgetförslag äranpassat härtill. Utlåningen frånstatens hantverks- och industrilånefond vilken avser mindre och medelstora företag föreslås bli kraftigtutbyggd. Anslagsbeloppet föreslås öka med 10 milj. kr. till 30 milj. kr. Den kraftiga anslagsökningen, ca 300 milj. kr., beror i huvudsak på denreform av skatteutjämningssystemet som trädde i kraft . Inom anslagsgruppen rätts- och polisväsendestiger kostnaderna för polisväsendet med ca 145 milj. kr. Polisväsendettillförs, i anslutning till brottskommissionens förslag, drygt 550 tjänster,varav ca 400 för polismän. Domstolarna tillförs drygt 100 tjänster. Ensjälvständig kammarrätt inrättas i med tre avdelningar.Genomförandet av den av statsmakterna beslutade kriminalvårdsreformenfortsätter i planerad takt. Frivården tillförs ca 90 tjänster och för nyahäkten i , , och beräknas ca 150 tjänster.Totalt tillförs kriminalvården ca 280 tjänster. Det brottsförebyggande rådetinrättas som självständig myndighet. Anslagsökningen sammanhänger med den ökade upplåning som följerav det för innevarande budgetår beräknade budgetunderskottet. Internationelltutvecklingsbistånd m. m. Med hänsyn till svårigheterna att nu överblicka detekonomiska läget tas inte ställning till frågan om hur enprocentsmålet skalluppnås. T. v. föreslås att anslagen till utvecklingsbistånd får öka med ca 540milj. kr., eller med . Av denna ökning av utvecklingsbiståndet avser 200milj. 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 44 terala biståndet och ca 340 milj.kr. det bilaterala samarbetet. Inom ramen för det totala biståndet avsätts 150milj. När detekonomiska läget bättre kan överblickas avser regeringen att återkommatill frågan om hur enprocentsmålet skall uppnås. Underrubriken övrigt redovisas utgifter för ett antal olika ändamål, bl. a. bostäder, hälso-, sjuk- och socialvård, miljövård,idrott, näringars främjande och vissa allmänna förvaltningsmyndigheter. Det avstatsmakterna för perioden 19651974 fastställda programmet på 1 milj.färdigställda lägenheter kommer att förverkligas. Programmet förigångsättningen ger utrymme för 83 000 lägenheter. Anslaget till bostadslånefondenhar räknats upp med 475 milj. kr. Härav är ca 135 milj. kr. att hänföra utebliven paritetstalshöjning . Vidare föreslås de möjligheter tillstatliga lån för att täcka hyresförluster som getts under perioden 19711973utsträckas till att gälla även förluster . Anslaget till lånefondenför kommunala markförvärv räknas upp med 25 milj. kr. I avvaktan påsärskild proposition angående reglering av priserna på jordbruksprodukter efterden har för detta ändamål tagits upp ett beräknat belopp på 700milj. Under de senasteåren har betydande statsbidrag utgått till kommunernas och industrinsinvesteringar i reningsanläggningar och andra miljövårdande åtgärder. Underbudgetåren 1971/72 och 1972/73 har sammanlagt 1 175 milj. kr. anvisats förbidrag till kommunala reningsverk och miljövårdande åtgärder inom industrinvarav huvuddelen utgått som särskilda förhöjda bidrag. Även under innevarandevinter har särskilda medel anvisats till förhöjda bidrag utöver de ordinarie anslagsramarna med sammanlagt 170 milj. kr.Budgetförslaget för /75 innebär fortsatta förstärkningarav insatserna på miljövårdsområdet. a. avses en proposition att framläggasrörande ett informationssystem på miljövårdsområdet för att ge myndigheternastörre möjligheter att följa och kontrollera utvecklingen inom miljövården.Avsikten är att i samband härmed lägga fram förslag om en omorganisation avnaturvårdsverket. Länsstyrelsernatillförs närmare 300 nya tjänster. I detta antal ingår inte de extra personaltillskott som kan krävas i samband med bensinransoneringen.Huvudparten av förstärkningen hänförs till utbyggd taxerings- ochskattekontroll. I övrigt har tilldenna rubrik förts bl. a. utgifter som följer av dels beräknad förbrakning aväldre reservations- och investeringsanslag, dels beräknad ökning avaffärsverkens m. fl. disposition av rörliga krediter. 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 45 Totalbudgetens utgifter,exkl. förändringar i anslagsbehållningar och disposition av rörliga krediter,är i riksstaten för /74 upptagna med 66 243 milj. kr., varav 58576 milj. kr. på driftbudgeten och 7 667 milj. kr. på kapitalbudgeten.Riksdagen har därefter på till-läggsstat I anvisat sammanlagt 2 391 milj. kr.Av dessa medel avser 1 544 milj. kr. kostnader för vissa ekonomisk-politiskaåtgärder enligt prop. 1973:165 (FiU 1973:40, rskr 1973:344). Bland de större anslagsbeloppenkan nämnas 750 milj. kr. till beredskapsarbeten m. m., 160 milj. kr. till allmänna barnbidrag, 120 milj. kr. till bidrag tillsocial hemhjälp samt 200 milj. kr. till byggande och drift av vägar.Vidare har på tilläggsstat I anvisats 350 milj. kr. för särskiltpensionstillägg till folkpensionärer, 280 milj. kr. för bildandet av Post- ochKreditbanken och 61 milj. kr. På tilläggsstat föreslås denna dag anslag om sammanlagt 84 milj. kr.,varav 24 milj. kr. till teckning av aktier i bolag för projektering, byggandesamt drift av fast vägförbindelse mellanKöpenhamn och och 10 milj. kr. till betalning av vissa tidigaremarkförvärv för försvaret. Vidare föreslås 39 milj. kr. till statensvattenfallsverk för förvärv av aktier i kraft AB. Inkl. de nämndaav beslutade medelsanvisningarna och de som föreslås på tilläggsstat uppgår sålunda totalbudgetens utgiftsanslag /74 till 68 718 milj. kr., varav 60 399 milj. kr. pådriftbudgeten och 8 319 milj. kr. För budgetåret1974/75 uppgår totalbudgetens utgiftsanslag till 76 784 milj. kr., varav 68 269milj. på driftbudgeten och 8 515 milj. kr. Totalbudgetens inkonuter samt investeringsplan har med skrivelse den 17december 1973 lämnat beräkningar av totalbudgetens inkomster underbudgetåren 1973/74 och 1974/75. För en närmare redogörelse härför hänvisar jagtill verkets skrivelse (bilaga 2). Jag har tidigare ifinansplanen angivit de skäl som i nuvarande läge talar för att inte frångå degrandantaganden rörande samhällsutvecklingen i stort som ligger bakomriksrevisionsverkets beräkningar. Ett sådant grundantagande är den förutseddainkomstutvecklingen i samhället. har i sina beräkningarutgått från att inkomsten av tjänst för fysiska personer har ökat år1973 och beräknas öka och . 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 45 I avvaktan på denkonjunkturprognos som jag räknar med att kunna presentera i den revideradefinansplanen beräknar jag liksom schablonmässigtinkomsterna under titeln skatt på inkomst och förmögenhet samtsocialförsäkringsavgifter m. m. till . för /74och . för /75. I detta sammanhangvill jag också ta upp frågan om skogsvårdsavgiftens storlek. Enligtförordningen (1946: 324) om skogsvårdsavgift skallsådan avgift utgå för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsattssärskilda värden för skogsmark och växande skog, med högst avsumman av dessa värden. bestäms med vilket promilletalskogsvårdsavgiften för året skall utgå. Jag förordar att promilletalet för år 1974sätts till 0,9, vilket är samma tal som för år1973. Min beräkning av uppbörden överensstämmer med . jagövergår till att redovisa i vilka fall jag har funnit skäl att frångåriksrevisionsverkets beräkningar beträffande de inkomsttitlar som tas uppunder rubriken uppbörd i statens verksamhet vill jag ta upp frågan om beräkningav lönekostnadspålägg. Fr .0. m. /70 tas under anslag varifrånlöner bestrids upp ett lönekostnadspålägg som skall mötsvara statens indirektapersonalkostnader av olika slag. Detta pålägg krediteras . m. Lönekostnadspålägget uppgår f.n. till av lönebeloppen. Med hänsyn till densocialförsäkringsavgift för folkpensioneringen som infördes den 1 januari 1974om bör lönekostnadspålägget höjas i motsvarande mån. Lönekostnadspåläggetbör därför fr. o. m. /75 beräknas till av de aktuella lönebeloppen. Denna höjning, som totalt uppgårtill drygt 300 milj. kr., har beaktats vid beräkning av resp. utgiftsanslagsamt i beräkning av . m. Beträffandeinkomstposter under rubriken uppbörd i statens verksamhet förordar jag, eftersamråd med berörda departementschefer, följande justeringar av riksrevisionsverketsberäkningar. Inkomster underanslaget kostnader för viss utbildning av handikappade bör för /75 beräknas till , eller 20 000kr. mindre än räknat med. Inkomster vid riksantikvarieämbetetberäknar jag till . för /75, vilket är enuppjustering med . i förhållande till beräkning. Taxorna förregistrering av varamärken höjdes . För patent träder enavgiftshöjning i kraft . Bland annat som en följd häravförordar jag att inkomster vid patent-och registreringsväsendet tas upp med44,4 milj. kr. 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 47 1973/74 och 46,0 milj. kr. Detta är 2 resp. 3.4 milj. kr.mer än vad angett. Ittkomster av statensgruvegendom bör som följd av höjda kopparpriser tas upp med 33 milj. kr. Det är 2,2 milj. kr.mer än enligt beräkningar. Chefen förindustridepartementet kommer senare att anmäla frågan om bl. a. en övergång till nettoredovisning vid geologiska undersökning.I avvaktan härpå förordar jag att inkomstposten inkomster vid Sverigesgeologiska undersökning utgår. Till följd härav justerar jag nedriksrevisionsverkets beräkningar med . Inkomst av justeringoch ädelmetallkontroll bör tas upp med 7,9 milj. kr. för /75,vilket är . mer än enligt riksrevisionsverketsberäkningar. Myndighetsuppgifterna på atomenergiområdet finansierasgenom avgifter vilka upptas under inkomsttiteln tillsyn avatomenergianläggningar m. m. Chefen för industridepartementet kommer senaredenna dag' att föreslå att denna verksamhet nettoredovisas. Till följd häravförordar jag att inkomsttiteln utgår. har beräknatifrågavarande inkomster till . Jag övergår nu till att redovisa de ändringar iriksrevisionsverkets beräkningar som jag förordar under rabrikeninkomster av statens kapitalfonder. Efter samråd med chefen förindustridepartementet beräknar jag inkomsterna på fonden för statens aktier /74 till ,vilket är 30 milj. kr. mindre än enligt beräkning.Nedjusteringen betingas av att chefen för industridepartementet senaredenna dag ämnar föreslå att en del av vinsten för 30 milj. kr. avsätts till statens utvecklingsfond. Efter samråd medchefen för jordbraksdepartementet beräknar jag inkomsterna på fonden förberedskapslagring till 85,9 milj. kr. för /75. Detta är 1,3milj. mindre än vad som angetts avriksrevisionsverket och sammanhänger med en nedjustering av ränteinkomsternapå statens jordbraksnämnds delfond. Beträffandeinkomster på kapitalbudgeten beräknar jag för /75 efter samrådmed chefen för avskrivningsmedel inom fondtill 827,2 milj. kr., vilket är 1.5 milj. kr. mindre än erJigt riksrevisionsverketsberäkningar. justeringen avser televisions- och ljudradioanläggningar. Avskrivnings medel inom statens allmännafastighetsfond upptar jag till . Uppräkningen avser vissa byggnadsarbeten vid . Riksrevisionsverketsberäkningar i övrigt föranleder inte någon erinran från min sida. Totaltinnebär de av mig förordade avvikelserna en nedräkning av totalbudgetensinkomster i förhållande till riksrevi- 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen Justering av riksrevisionsvcrkets beräkning avtotalbudgetens inkomster (1 000-taI kr.) 1973/74 Riksrevi- (ny ber.) Skatter, avgifter, m. m. Uppbörd i statens verk- kostnader för viss utbild- Inkomster vid patent- och -1- 2 000 -f 3 400 anläggningar m. m. Inkomster av statens kapitalfonder Summa förändring enligt departementschefen 20 300 1 300 2 078 448 -t- 6 645 -t- 8 063 sionsverketsberäkning med 28 milj. kr. för /74 och en uppräkning med ca 8milj. för /75 (tabell 10). Jag beräknar såledestotalbudgetens inkomster för /74 till 62 777 milj. kr. och /75 till 71 489 milj. kr. Jag vill nu ta upp frågan om investeringsplan ochinvesteringsstater för /75. För varje kapitalfond fastställsårUgen en investeringsstat. På statens ena sida redovisas den sammanlagda bruttoinvesteringen,investeringsanslagen, och på andra sidan upptas de medel som står tillförfogande för finansiering härav. Dessa medel utgörs dels av avskrivningsmedelinom fondema samt övriga inom fonderna tillgängliga kapitalmedel, dels avavskrivningsmedel anvisade på driftbudgeten. De medel som härutöver behövsbetecknas investeringsbemyndigande. Investeringsbemyndigandena sammanställs till en 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen investeringsplan, vars summa sedan avdrag skett för medel som tillförs kapitalbudgeten över fonden föroreglerade kapitalmedelsförluster samt förövrig kapitalåterbetalning avseende lån från icke revolverande fonder utvisar det ytterhgare medelstillskott som behövs för investeringarnasgenomförande. Investeringsplanen utgör kapitalbudgetens utgiftssida enligt riksstaten. På motsatta sidan tas förkapitalbudgetens finansiering under beteckningen lånemedel upp enbalanspost med samma belopp sominvesteringsplanens slutsumma. Det bör emellertid understrykas, att det pådetta sätt framräknade lånemedelsbeloppet inte är detsamma som statsverketsfaktiska upplåningsbehov, eftersom här inte medräknats driftbudgetensöver- eller underskott och hänsyn inte heller tagits till förändringar ianslagsbehållningar och i disposition av rörliga krediter. För budgetåret1974/75 beräknas investeringsanslagen till totalt ca . Förfinansieringen av dessa investeringar skall i första hand anlitas dels deavskrivningsanslag som i annat sammanhang denna dag begärs på driftbudgeten,dels kapitalbudgetens inkomster. Avskrivningsmedlen från riksstaten uppgårtill 1 018 milj. kr. och inomkapitalfonderna tillgängliga medel till 2 058 milj. kr. Med utgångspunkthäri kan investeringsbemyndigandena preliminärt beräknas till 5 439 milj. kr.Kapitalbudgetens utgifter och finansiering /75 framgår avsammanställning i tabell 11. Kapitalbudgctens utgifter och finansiering /75 1 663 600 000 3 767 205 000 3 319 475 000 V. Fonden för låneunder- Fonden för statens aktier 20 000 000 Fonden för förtag tiU 8 514 607 000 1 885 456 000 1 017 513 000 5 438 725 000 5 411 001 000 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 50 Ett preliminärtförslag till investeringsplan och investeringsstater för /75 med specifikation av de iplanen angivna investeringsbemyndigandena har upprättats (bilaga 4).Det slutliga förslaget till investeringsplan bör anstå i avvaktan på definitivaförslag om investeringsanslag. Beräkning av anslagsbehållningarnas utveckling 1973:125 beräknades anslagsbehållningarna komma att öka med 350 milj. kr. under /73. Det slutliga utfalletenligt budgetredovisning blev sedan hänsyn tagitstill effekten av indragna reservationer en ökning av anslagsbehållningarna på totalbudgeten med 1 317 milj. kr.Liksom under närmast föregående år var en bidragande orsak till den kraftigauppbyggnaden av reservationsmedel förskjutningar i utbetalningarna av de storamedelsanvisningar på tilläggsstat som gjordes i konjunkturstimulerande syfte.Sålunda skedde vissa utbetalningar, avseende kostnader för verksamheter avdetta slag som pågick under senare delen av /73, först under budgetåret1973/74. Detta gällde t. ex. för de beredskapsarbeten för vilka medelbeviljades . Jag vill betona att förskjutningen i huvudsakavsåg betalningarna. De verksamheter som betalningarna avsåg ägde i stort rumunder /73. En annan väsentlig förklaring till den stora ökningenav anslagsbehållningarna är att förbrukningen av medel hänförliga tillutvecklingsbiståndet, lånefonden för bostadsbyggande, studiemedelsfonden samtdet regionalpolitiska stödet blev mindre än väntat (tabell 12 resp. 13). De meralångsiktiga förändringarna av anslagsbehållningarna framgår avsammanställningen i tabell 14. steg anslagsbehållningarnakraftigt för att /69 uppgå till inemot . /70 ägde en ovanligt stor förbrakning av reserverade medel rum,vilket i huvudsak kan hänföras till lånefonden för bostadsbyggande. Därefterhar behållningarna åter 'Ökat för att under /73 nå den underperioden högst registrerade nivån, eller . Behållningarnai procent av anvisade medel har som framgår av tabell 14 varit relativtkonstanta fram t. o. m. /69. Därefter har svängningama iprocentandelarna varit relativt markanta. Nedgångenav behållningarnas relativa storlek imder /70 kan somtidigare framhållits i första hand hänföras till lånefonden förbostadsbyggande. Även under budgetåren 1970/71 och 1971/72 sjönk behållningamasandel av anvisade medel. Vad gäller / 72 förklaras detta bl. a.av övergången till ett nytt budgetsystem inom försvaret. Den kraftiga ökningenav medelsbehållningama under /73 var tillräckligt stor för attånyo höja procenttalet avse- Prop.1974:1 Bilaga 1 Finansplanen Sammanstäliningöver behållningar päriksstatsanslag: Driftbudgeten.IVlilj. ökning (+) minskning () under /73 och dess verk m. m. Tillkommer: indragna reservationer -1-1,0 Avskrivning av nya kapitalinves- Sammanställning över behållningar påriksstatsanslag: Investcringsanslag.Milj. Ökning (+) minskning () under /73 -1-251,8 Fonden för statens aktier Fonden för förlag till statsverket Tillkommer: indragna anslags- -f617,7 Prop.1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 52 Medelsbehållning vid utgången av budgetåren 1963/641972/73. 63/64 64/65 65/66 66/67 67/68 68/69 69/70 70/71 71/72 72/73