prop · FX0387 · 1974-12-31 00:00:00 — tjänstgör han således också i . Verksamhetenleds av ett för ändamålet inrättat regionalråd under tillsyn av iUppsala. Till enbörjan finansierades verksamheten helt på frivillig väg men fr. o. ra. den 1juli 1968 utgår enligt beslut av riksdag (prop. Prop.1974: 87 12 1968r 22, 3 LU 1968r 28, rskr 1968r 112) bidrag urkyrkofonden tUl kostnaderna för avlönande av prästen. Bidraget utgick under detre första åren raed . men höjdes sedan med . för attmöjliggöra prästtjänstens anslutning till försäkringen för allmäntilläggspensionering. Enligt de vUlkor som gäUer för bidraget ur kyrkofondenskall de svenska församlingarna i lämna så stort tillskott tUl prästenslön att denna svarar mot lönen i löneklass A 24, orlsgrupp 5. i har i skrivelse den 28 mars 1973väckt frågan om alt ansluta prästtjänsten till SPR. Enligt domkapitietsuppfattning bör tjänsten funktionsmässigt järaställas raed såväl tjänst förutlandskyrkoherde sora tjänst för sjömanspräst. Vid detta förhållande kan domkapitletinte finna det rimligt att tjänstens innehavare saknar statlig pensionsrält. erinrar i yttrande den 20 juni1973 ora alt SPA-utredning 1962 uttalade alt anslutningentill den statiiga pensioneringen av personal inora kyrkoväsendel, för vilken inlegällde statliga avlöningsbesläraraelser, skulle begränsas till redananslutningsbara anstäUningar i avvaktan på resultatet av utredningen oraförhållandet raellan stat och kyrka. förslag underställdesriksdagen genora prop. 1963 r 92 om nya grunder för den statligapersonalpensioneringen av vissa icke-statiiga grupper ra. I propositionengjordes inte några invändningar raot utredningens principiella synpunkter på orafallningenav den statliga personalpensioneringen inora kyrkoväsendets område. Riksdagenlämnade propositionens förslag utan erinran (SU 1963r 82, rskr 1963r 197). 'anser sig inte ha underlag för alt bedöma ora det nu finns skälatt intaga en annan ståndpunkt i den nu väckta anslutningsfrågan än den förutredovisade. Verket erinrar vidare ora uttalande att nyanslutningsärendenbör beredas i den ordning som brukar tillärapas beträffande statsbidragsfrågor. Enligt rain raening är anställningen sora präst blandsvenskar i funktionsmässigt nära jämförbar med anställning somsjömanspräst eUer utiandskyrkoherde. De båda sist näranda anställningarna äromfattade av SPR. Det är förutsatt alt den sora innehar anställningen sorapräst bland svenskar i också skall vara präst i . Han kommer,ora pensionsfrågan inle löses, vid övergång från pensionsberälti-gande tjänst tiUanställningen som präst i att förlora sin pensionsrätt. Även ora han raedgesledighet från sin tjänst försäraras normalt hans pensionssituation. Mot bakgmnd av dessa förhållanden förordar jag all anstäUningen Prop.1974: 87 13 som präst bland svenskar i ansluts tUl SPR.Anslutningen bör ske fr. o. ra. på villkor att regionalrådetanmäler anställningen till och att denregistreras där. Särskilda avgifter till pensionsverket bör utgå. Det bör ankomraa på Kungl. Majrt att meddela debestämmelser om pensionslön som kan erfordras. Vissa ändringar i SPR behövs för att genomföra förslaget. Kungl.Majrt bör inhärata berayndigande all göra dessa ändringar. Ändrade grunder för förtidspension i vissa fall Enligt avtal (197173) raellan statens avtalsverksärat och (TCO-S) skulle pensionsåldern för elt stort antal militära och civilraUiläratjänster höjas från 50 eller till fr. o. ra. den 1 januari 1972.Arbetstagare som sålunda fått höjd pensionsålder skulle under vissaförutsättningar äga eller kunna raedges avgå från sin tjänst raed ålderspensionvid den lidpunkt då den tidigare pensionsåldem skulle ha inträtt. Majrthar den 10 deceraber 1971 utfärdat bestämmelser därora. Enligl 11 § 1 raora. andra stycket SPR kan Kungl. Majrt påvissa vUlkor förklara arbetstagare berättigad till förtidspension. Ett avvillkoren är att högst fera år återstår till pensioneringsperiodens nedre gränsresp. För de näranda railitära eller civilraUilära arbetstagare,sora kan avgå raed ålderspension, bestäms angivna lid av iförhållande liU den nya högre pensionsåldern. och har heraställtatt sådana här avsedda arbetstagare som får avgå med ålderspensionskall kunna få fråga om förtidspension prövad som om den tidigare pensionsåldernfortfarande gällde. Överläggningar i frågan har ägt rum mellan statensavtalsverk och organisationerna. har förklarat sig inle ha någotalt erinra raot att organisationernas önskemål tillgodoses. Jag vUl inle motsätta raig bifall tillpersonalorganisationernas fraraslällning. Ifrågavarande railitära ellercivilmilitära tjänstemän, sora har rätt att avgå med ålderspension,bör alltså kunna medges förtidspension under i övrigt stadgade villkor som oraden tidigare lägre pensionsåldern fortfarande gällde. Majrt bör inhämta bemyndigande attbesluta om detta. 1974: 87 14 Pension åt vissa arbetstagare vid lörenaile fabriksverken har ett fyrtiotal deltidsanjtälldaarbetstagare vid förenade fabriksverkens tvätteri i fullgjort arbete ien omfattning sora var avsedd att svara raot halvtid. Arbetet har utförts iförmiddags- eller eftermiddagsskift och förlagts till tjänstgöringstider somgällt för den heltidsanställda personalen. Härigenom har liden för efter-raiddagsskiftetkoramit att obetydligt understiga halvtid och därför inte blivitpensionsgrundande. Kravel i SPR på minst halvtid sora förutsättning förreglementets till-lämpning uppfylldes först genom en vissomläggning av arbetstiderna. och , båda födda , tillhörde den förut nämndakategori deltidsanställda arbetstagare vid tvätteriet i som under åren19641971 tjänstgjorde i efterraiddagsskift. De hade uppnåttpensioneringsperiodens nedre gräns före och kunde därförinte bli underkastade SPR. När de inemot avgick ur tjänst hade deinte författningsenlig rätt till pension. De deltidsanställda vid förenade fabriksverkens tvätteri iAlingsås, sora tjänstgjort i eftermiddagsskift , har liksomarbetsgivaren uppfattat sina anställningar som pensionsgrundande. Om derasarbetstid hade ökat med , skulle den ha uppgått till halvtid.Under sådana förhållanden synes det rimligt att dessa deltidsanställningar ipensionshänseende behandlas som om de hade varit förenade med pensionsrättäven under de år som avses här. Av de skäl som här nämnts har Kungl. Majrt på mitt förslaggenom beslut tillerkänt och pensioneri särskild ordning. Majrts beslut om pensioner åt ochRosa bör bringas till kännedom. Vidare bör Kungl. Majrt inhämtariksdagens bemyndigande alt besluta ora pension i det fåtal liknande fall sorafraradeles är att påräkna. V. Särskild ersättning åt f. d. kontoristen F. d. kontoristen vid postverket , som är föddden , blev sjuk och var sedan sjukledig nästanhela tiden till utgången av . Då avgick hon ur tjänst med rätttill hel sjukpension enligt SPR. hade för sin sjukledighet rätt tillsjukpenning enligt lagen (1962r 381) om allmän försäkring men uppbar ingensådan er- Prop.1974: 87 15 sättning, eftersom regeln om arbetsgivarinträde vartillämplig. Hennes rätt till sjukpenning upphörde i och med att honpensionerades. Förlusten av denna rätt berodde på att varken postverket ellerhon själv efter pensionsavgången vidare tillställde den allmännaförsäkringskassan läkarintyg om hennes fortsatta arbetsoförmåga. Först ibörjan av ansökte om rätt till förtidspension enligt lagen omallmän försäkring. Genom beslut tillerkände kassanhenne sådan pension att utgå fr. o. m. . Enligt gällanderegler för samordning av statlig pension med allmän pension avräknadesförtidspensionen helt på sjukpensionen. Ökningen av hennes pensionsinkomstbegränsades därför till den s. k. "särskilda förhöjningen", elttilläggsbelopp till sjukpension som för utgjorde . hari skrivelse gjort ansökning i syfte att få uppbära motsvarandeförhöjning även för tiden den 1 juli 1966den . Statenspersonal pensionsverk uppger i promemoria att pensionsverketfr. tillämpar följande rutiner vid handläggning avsjukpensionsärenden. När frågan om sjukpension kommer upp, brakarpensionsverket undersöka huruvida frågan om allmän förtidspension har prövatsav vederbörande försäkringskassa och, om detta inte skett, hemställa hos kassanom sådan prövning. De affärsdrivande verken tillämpar själva dessa rutiner försin personal. Redan när rutinerna infördes, ansåg pensionsverket altfrågan om allmän förtidspension i äldre sjukpensionsfall inte kunde tas upp avadministrativa skäl. Denna fråga brukar tas upp endast i samband med omprövningav sjukpension i anslutning till föreskrifterna i 11 § 3 mom. SPR. Pensionsverkethar inte utverkat prövning av frågan om rätt för attåtnjuta allraän förtidspension, eftersom hennes sjukpension kom till genombeslut före . Del har också saknats anledning för verket attompröva hennes rätt till sjukpension. Stockholmsläns allmänna försäkringskassa anför i promemoria attförsäkringskassa utan ansökan får pröva fråga om förtidspension ellersjukbidrag endast när statligt eller kommunalt personalpensionsorgan begär deleller när den försäkrade i annat fall åtnjuter sjukpenning eller ersättning försjukhusvård. Eftersom del inte påkallades någon prövning av Ohlins rätt tillförtidspension och någol nytt läkarintyg inte sändes till kassan vid hennespensionsavgång, kunde kassan inte då pröva frågan. avgick ur tjänst med rätt till hel sjukpensionenligt SPR . Hon ansökte inle hos vederbörande försäkrings- 1974: 87 16 kassaom förtidspension enligt lagen om allmän försäkring i anslutning tUlpensionsavgången. Inte heller påkallade anställningsmyndigheten någon prövningav hennes rätt till sådan pension. Ibörjan av sände elt läkarintyg till . Pågrundval av delta intyg lilierkändes hon hel förtidspension fr. o. ra. den 1december 1970. Efter vad jag har inhämtat skulle hon sannohkt ha fått börjauppbära den pensionen redan fr. o. ra. , om frågan prövats redannär hon lämnade sin anställning. Enligtreglema om samordning av statiig sjukpension med allmän förtidspension medför inletUlkomsten av sådan förtidspension någon inkomstökning när sjukpensionen ärhel. var anledningen till att varken själv elleranställningsmyndigheten tog upp frågan om förtidspension när hon avgick. m. fick emeUertid sjukpensionär rätt till förhöjd sjukpensionom förtidspension eller sjukbidrag utgick med sjukpensionen. I ochmed att började uppbära förtidspension fick också honrätt till denna förhöjning. Ohlinhar nu begärt att särskild förhöjning skall utges till henne även för tiden den1 juli 1966den . Medhänsyn till omständigheterna finner jag det motiverat att kompenseras förde särskUda förhöjningar av sjukpensionen som hon har gått miste om genom attförtidspensionen började utgå först efter hennes avgång ur tjänst.Summan av förhöjningarna utgör avrundat . Jag förordar alt tiUerkännssärskild ersättning raed denna summa. Kungl.Majrt bör inhämta bemyndigande alt besluta om den föreslagnaersättningen. Skadelivräntaåt vissa personer A. F. d. ingenjören 1972r 82 framlades förslag om skadelivränta åt f. d. ingenjören som blivit svårt skadad efter intravenös injektion av kontrastmedel isamband med röntgenundersökning. Enhgtförslaget skulle sådan livränta utgå med . fr. o. ra. den 1januari 1972 t. o. ra. Delta belopp skulle inte påverkas avändringar av beloppsersättningar som uppbär från socialförsäkringen ra.m. Livräntan skulle vara värdesäkrad enligt grunderna i kungörelsen (1971 r 14)ora tillägg till vissa statiiga skade-livränlor, ra. 1972års riksdag beslöt (InU 1972r 13, rskr 1972r 223) enligt förslaget ipropositionen. Majrt uppdrog genora beslut den 7 deceraber 1973 åtriksförsäkringsverket att utreda frågan ora fortsatt skadelivränta åt . I skrivelse har riksförsäkringsverketinkorarait raed begärd utredning. har den 7mars avgett yttrande i anledning av utredningen. Jag räknar med alt förslag ora slutlig reglering avSjögrens skadelivränla skall kunna föreläggas riksdag. I avvaktan härpå bör under lidfå uppbära skadelivränta enligt de grunder som har bestämts av . Livräntans belopp bör alltså även efler utgången av vara . Härtill kommer indextillägg enhgt grunderna i kungörelsen(197Ir 14) om tillägg till vissa statliga skadelivräntor, m. m. Detta raedfören höjning av livräntebeloppet raed f. n. B. F. d. niodellsnickaren F. d. modellsnickaren , som är född den16 , ådrog sig en ryggskada efter ett fall från någrameters höjd. Han var enligt läkarintyg invalidiseradpå grund av sviter av skadan. I syfte att närmare kartlägga skadans omfattning genomgickWallenström senare under sistnämnda år en röntgenundersökning på ett statligtsjukhus. Undersökningen inleddes raed en injektion i ryggmärgskanalen av ettkontrastmedel. Detta kunde senare inte helt avlägsnas. Till följd härav har Wallenströmfått livsvariga besvär, som enligt skilda läkares uppfattning är svårtinvalidiserande. Wallenström har trots sina besvär kunnat förvärvsarbeta påheltid. Han var anställd hos AB i tillden då företaget lades ner. fick han ett avarbetsmarknadsstyrelsen anvisat arbete med lägre lön vid slutade där då han fyllde . Enligt särskilda beslut av Kungl. Majrt den 4 september1970 och har Wallenström fått ut ersättning i anledning avsina besvär för tid fr. o. ra. den 13 noveraber 1967 t. o. m. den 30 juni 1971.Ersättningen utgick med . På grund av anställningen vid skogsrauseel fick Wallenströraräll till ålderspension enligt STP-planen. Han nådde nedre gränsen för pensionsuttagden och fick redan fr. o. m. den dagen rätt att uppbäraålderspension med ett belopp sora utgjorde . Prop.1974: 87 18 den för liden t. o. m. . Dessa pensionsbelopputbetalades först . För tid fr. o. m. sistnämnda månad utgickingen pension utan han fick i stället ett engångsbelopp av . Wallenström åtnjuter fr. o. ra. folkpensionoch allmän tilläggspension med f. n. Vidareuppbär han yrkesskadelivränta med f. n. på gmnd av ettolycksfall 1927. Wallenströra har i skrivelse anhåUitom skadelivränta och ersättning för framlida men. Yttranden i ärendet har avgivits av riksförsäkringsverketden och av försvarets skaderegleringsnämnd den 25 i sammamånad. erinrar ora att verket i skrivelse tiilstatskontoret yttrat sig om den invaliditetsgrad som skulle hcifrågakommit för Wallenström, om yrkesskada hade förelegat. Verket anslöt sigdärvid till ett läkarutlåtande om 100-procentig invaliditet. Bedömningenhänförde sig till hans tiUständ fr. o. ra. framhåller att om verket haft attutge yrkesskadeersättning till Wallenström på grund av hans ifrågavarande invaliditet,skulle ersättningen ha bestämts som livsvarig livränta. På grundval avföreliggande utredning om hans tillstånd och arbetssituation på senare årskulle invalidiletsgraden ha beräknats till 66 2/. anser alt Wallenström, omhan vore skadeståndsberättigad, borde tillerkännas livränta med . omåret för liden juli 1971januari 1974 och med . ora året för hansdärefter återstående livstid. Livräntan bör för tid efter sistnämnda månad varavärdesäkrad som om den fastställts . Wallenström har tiil följd av en injektion avkontrastmedel åsamkats allvarliga besvär när han undersöktes på ettstatligt sjukhus. Staten är inle skyldig att utge skadestånd till Wallenström.Kungl. Majrt har dock av billighetsskäl för tiden den 30juni 1971 tillerkänt honom gottgörelse för de svåra personliga lidanden ochbesvär som för hans del blivit en följd av injektionen. Mol denna bakgrundfinner jag det rimligt att han får åtnjuta fortsatt gottgörelse. Den bör utgåi förra av livsvarig skadelivränta. Med hänsyn till Wallenströms tillstånd och arbetssituationpå senare år finner jag de av skaderegleringsnämnden föreslagnalivräntebeloppen 6 000 resp. . innebära en skälig gottgörelse.Eftersom han hade rätt alt uppbära ålderspension enligl STP-planen fr. o. ra.den 1 augusti 1973, bör livräntan utgå raed det lägre beloppet redan fr. o. ra.den dagen. 1974: 87 19 Jag föreslär alltså att livränta utges till Wallenströmmed ett engångsbelopp av . för tiden den 1 juli 1971den 31 juli 1973och med . för hans därefter återstående livstid. Vid beräkningav tillägg enligt kungörelsen (1971 r 14) om tillägg till vissa statliga skadelivräntor,m. m. bör livräntan anses fastställd . Fr. o. m. den 1 januari 1974utlöses härvid ett indextillägg enligl kungörelsen, vilket medför höjning avlivräntebeloppet med . Majrt bör inhämta bemyndigande attbesluta cm skadelivränla åt Wallenström enligt vad jag här har förordat. Ersättning för kroppsskada vid otjcksfall underarbete inom statsövertagen verksamhet i vissa fal! saml (),, akademikers centralorganisation() och (TCO-S)har träffat avtal om bl. a. ersättning inom avtalsverketsförhandlingsområde för personskada vid sådant olycksfall i arbetet sominträffat efter utgången av . Genora beslut har Kungl.Majrt uppdragit åt trygghets-näranden all pröva frågor ora sådan ersättning. I 11 § fördelningsavtal (FAT-73) haravtalsverket samt SF och TCO-S kommit överens om att ersättning skall kunna utgåäven för skada som arbetstagare har åsamkats genom olycksfall i arbete föreutgången av . Majrt har uppdragit åt trygghelsnämndenatt pröva också dessa ersättningsfrågor och utfärdat närmare föreskrifter omdenna prövning. Därvid har rätten till ersättning begränsats till skada i ellerpå grund av anställningar med statligt reglerade förmåner. I gemensam skrivelse har SF och TCO-Shemställt om uppdrag för trygghetsnämnden att pröva även frågor om ersättning iäldre skadefall sora inträffat inom verksamhetsområden som övertagits av statensedan skadan inträffat. De verksamhetsområden som avses är de enskildajärnvägarna, vägväsendet och polisväsendet. Gemensamt för de här aktuella skadefallen är att skadaninträffat i eller på grund av anställning i verksamhet som övertagits av statenmen före förstatligandet. Jag finner det rikligt att ersättning för sveda och värksamt lyte och men skall efter särskild prövning kunna tillerkännas även depersoner som det nu är fräga om. Ersättningen bör fastställas enligt grundernaför beslutet . En föratsättning för att ersättning 1974: 87 20 skallutgå bör vara alt den skadade övergått till statlig anställning i samband medverksamhetens förstatligande och fortfarande innehade sådan anställning den 31deceraber 1973 eller avgått med pension . Kostnadernaför avsedda ersättningar bör bestridas beträffande förutvarandejärnvägsanställd av statens järnvägars driftraedel och i övrigt från inkorasllilelnPensionsmedel m. ra. Kungl.Majrt bör inhämta bemyndigande att besluta om ersättning vidkroppsskada i vissa fall i huvudsak enligt vad jag här har förordat. Ansvarsåtagande för staten vid viss arbetsmarknadsutbildning m. m. Inomramen för arbetsmarknadspolitiken anordnas genom vidareutbUdningoch omskolning av personer sora är eller riskerar att bli arbetslösa. Genoraarbetsmarknadsstyrelsen anordnas omskolningskurser avsedda främst för äldrepersoner. Vidare lämnar statens arbetsklinik personer sora är arbetshindradeoch från sysselsättningssynpunkt svårbedörada tUlfälle till arbetsvård i förraav arbetsprövning. Detförekommer i betydande utsträckning att åtgärder av den art som här nämnts förläggestill privata företag och andra arbetsplatser för alt eleverna skall fåyrkespraktik eller arbetsprövning i en reell arbetsmiljö. Ca 5 000 elever soragenoragår arbetsmarknadsutbildning och ca 2 000 som bedömts som särskilt svårplacerademed hänsyn till handikapp eller levnadsålder erhåller således århgen vissutbildning eller prövning på arbetsplatser. Arbetsmarknadsstyrelsenoch har i skrivelser resp. den 17 januari 1973tagit upp frågan om ökat ansvar för statsverket vid skada på person elleregendom vid arbetsmarknadsutbUdning hos icke-statlig arbetsgivare. Statens arbetsklinikhar i skrivelse tagit upp motsvarande fråga avseende arbetsprövninghos sådan arbetsgivare. Denämnda myndigheterna erinrar om att i skadeståndslagen (1972 r 207) hararbetsgivarnas principalansvar vidgats till att orafatta alla arbetstagare ochinte sora tidigare bara en begränsad kategori i särskUt ansvarsfull ställning.Som arbetstagare räknas härvid även de som under UtbUdning vid skola ellerunder vård på anstalt utanför skola utför arbete sora till sin art liknarsådant som vanligen utförs av arbetstagare. Ett förelag bär alltsåprincipalansvar för skada som t. ex. deltagare i arbetsmarknadsutbildningorsakar då han som ett led i utbUdningen tjänstgör hos företaget. Skolöverstyrelsenerinrar om att koraraunerna i allraänhet har an- Prop.1974: 87 21 svarsförsäkringför sådan elev vid gmndskola eller gyranasieskola sora vistas på arbetsplatsutanför skolan sora ett led i pågående utbildning. Försäkringen omfattar skadasom drabbar arbetsgivare, arbetstagare, annan elev eller utomstående. Efter vadskolöverstyrelsen vidare anför är intresserad avalt staten på samma sätt som koraraunerna övertar ansvaret för skador orsakadeav elev under utbildning. ansvaret inle övertas kan det enligl skolöverstyrelsensuppfattning bli svårt att placera vissa av eleverna för utbildning vid privataföretag. Statens ansvar behöver dock inte vara identiskt med kommunemas, eftersorabl. a. vissa elever är eftersökta av företagen. Ävenarbetsmarknadsstyrelsen och statens arbetsklinik uttrycker farhågor för att deicke-statliga arbetsgivarnas ökade skadeansvar skall rainska deras intresse attta eraot personer för arbetsraarknadsulbildning eller arbetsprövning. Allade tre myndigheterna har hemställt att staten i de fall sora avses här skall iklädasig ansvar för skador orsakade av elever. räknar härvid raedatt åtagandet skall ske genora ensidiga utfästelser eller örasesidiga avtal sorastyrelsen tecknar i den utsträckning ora-ständighetema motiverar. Genorade nya skadeståndsreglerna har arbetsgivaren ålagts elt vidgat ansvar förskada sora hans anställda vållar i tjänsten. I förhållande iHl vad sora gälldetidigare har detta ansvar (det s. k. principalansvaret) utsträckts till att orafattaalla arbetstagare och inte bara dera sora tillhör drifts- ellerarbetsledningen eller har en ansvarsfull ställning i övrigt. Sora arbetstagareräknas härvid också den sora under utbUdning vid skola eller under vård påanstalt utför arbete som till sin art liknar sådant som vanligen utförs avarbetstagare. Arbetsgivaresora tar eraot elev i skola eller kurs för provanställning eller annanutbildning blir alltså nuraera på grund av skadeståndslagen ansvarig för skadorsora eleven vållar arbetsgivaren eller annan person. Koraraunerna ochlandstingskommunerna har gentemot arbetsgivare, som tar emot elev i grundskolaeller gymnasieskola m. fl. för pryoverk-sarahel, elevpraktik ra. ra., i principtagit på sig ansvaret för sådana skador. Ibetydande utsträckning tar icke-statiig arbetsgivare eraot deltagare iomskolnings- och andra arbetsraarknadsutbildningskurser för provanställningeller annan verksarahet som utgör ett led i utbildningen. Farhågor haruttalals att arbetsgivarnas ökade principalansvar skulle minska derasvillighet alt på della sätt raedverka vid omskolning eller annan utbildning avdem sora är eller löper risk alt bli arbetslösa. Detta skulle kunna få särskUtallvarliga följder för arbetet raed att ge handikappade personer möjligheteratt delta i arbetslivet. 1974: 87 22 Arbetsmarknadsutbildningenoch arbetsvärden är hjälpmedel sora är betydelsefulla för arbetsraarknadspolitiken.Staten bör därför genteraot icke-statlig arbetsgivare ta på sig elt ansvar vidskada på person eller egendom vid arbetsmarknadsutbUdning eller arbetsprövning. Statensåtagande bör avse sådan elev i arbetsmarknadsutbildning som harutbildningsbidrag eller elev vid statens arbetsklinik och i princip gälla undertid då eleven som ett led i pågående utbildning eller arbetsprövning vistas påarbetsplats i den öppna raarknaden. Ersättningbör, oavsett vållande, utgå för person- eller sakskada sora eleven har orsakatarbetsgivaren eller någon sora är anställd hos denne. Delsamma bör gällaförmögenhetsskada i saraband raed brott. Ersättning bör också utgå vid skadasom eleven vållat annan elev eller utomstående. Ersättningen bör kunna jämkas,t. ex. ora arbetsgivaren eller någon sora är anställd hos har varitvållande till skadan.