prop · FX034 · 1974-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1974 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till ny firmalag, m. m.; given den 14 december1973. Kungl.Maj:t vUl härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver justitieärenden och lagrådets protokoll, föreslå att bifalla deförslag om vars avlåtande tUl föredraganden hemställt. Ipropositionen läggs fram förslag till ny firmalagstiftning. Förslaget innebäratt firmalag ersätts av tre lagar som behandlar firma, handelsregisterresp. Dennya firmalagen, som föreslås få allmän karaktär, anger grunderna för detmateriella skyddet för firma och annat näringskännetecken. Lagen upptar allabestämmelser som är gemensamma för firmor av olika slag och blir därigenomtillämplig på firmor som förs in i bl. a. handelsregistren,aktiebolagsregistret och registren över ekonomiska föreningar. Utöver demateriella skyddsreglerna upptar den nya firmalagen gemensamma villkor förregistrering och överlåtelse av firma. Dessutom finns bestämmelser om förbudmot användning av firma och annat näringskännetecken samt om hävande avfirmaregistrering, följderna av intrång i annans firmarätt och firmateckning. FörslagentUl handelsregisterlag och prokuralag återger i sak till större delen gällandebestämmelser. Möjlighet tUl registrering i handelsregister öppnas emellertidför enskild näringsidkare även om han inte är bokföringsskyldig och därmedregistreringspliktig. Registrering i handelsregister skall också ske avnäringsidkande ideella föreningar och stiftelser. De handelsregister som f. n.förs lokalt i vissa kommuner föreslås bli överflyttade tUl länsstyrelserna.Dessa skall i fortsättningen föra handelsregistren länsvis i stället förkommunvis. Dennya lagstiftningen avses träda i kraft . 1 1974.1 saml. 1 Förslag till Firmalag Härigenomförordnas som följer. Firmaär den benämning under vUken näringsidkare driver sin verksamhet. Drives delav verksamheten under särskUd benämning, utgör denna bifirma. Vad i denna lagsägs om firma gäller även bifirma. Annatkännetecken som näringsidkare jämte firma använder för sin verksamhet benämnessekundärt kännetecken. Firmaoch sekundärt kännetecken kallas gemensamt näringskännetecken. Rätttill firma m. m. Näringsidkareförvärvar ensamrätt tUl firma genom registrering eller inarbetning. Ensamrätttill sekundärt kännetecken förvärvas genom in-arbetning. Firmaregistreras enligt bestämmelsema i denna lag och vad i annan författning kanvara särskilt föreskrivet om registrering av visst slags firma. Näringskänneteckenanses inarbetat, om det är allmänt känt bland dem till vUka näringsidkarensverksamhet riktar sig. Ensamrätttill registrerad firma innebär att annan än innehavaren ej får använda ett medfirman förväxlingsbart näringskännetecken inom det område för vilket firmanregistrerats, om det ej visas att innehavaren icke kan lida skada därav. Ensamrätt tillnäringskännetecken på grund av inarbetning innebär att annan än innehavaren ejfår använda ett med dennes kännetecken, förväxlingsbart näringskännetecken inomdet område där inarbetningeii består. Näringsidkarefår utan registrering och oberoende av inarbetning använda sitt släktnamn somnäringskännetecken, om icke detta är ägnat att framkalla förväxling med annansskyddade närings- eller varukän-netecken. Inom område därnäringsidkare enligt vad i första stycket sägs använder sitt släktnamn somnäringskUnnetecken får annan ej använda, ett med namnet förväxlingsbartnäringskännetecken. Inomområde där näringsidkare enligt 3 § åtnjuter skydd för näringskännetecken fårannan ej obehörigen använda näringskännetecken sorrt är förväxlingsbart mednäringsidkarens släktnamn eller skyddade varumärke. 1974: 4 3 Känneteckenanses förväxlingsbara endast om de avser verksamhet av samma eller liknandeslag. Även i annat fall får dock förväxlingsbarhet åberopas till förmån för 1. kännetecken, som är synnerligen starkt inarbetatoch känt inom vida kretsar av allmänheten här i riket, om med hänsyn härtillanvändningen av ett annat liknande kännetecken skulle innebära ettotillbörligt utnyttjande av det förras goodwUl, 2. kännetecken, som är inarbetat, om med hänsyn tUlverksamhetens särskUda art användningen av ett annat liknande kännetecken uppenbarligenskulle minska det förras goodwill. Vid tvist om rätt tiUkännetecken som är förväxlingsbara har den företräde som kan åberopa tidigasterättsgrund, om ej annat följer av8§. Harnäringskännetecken inarbetats, får rätt därtill bestå vid sidan av äldre rätttill förväxlingsbart kännetecken, om innehavaren av den äldre rätten ej inomrimlig tid inskridit mot användningen av det förstnämnda kännetecknet. Ifall som avses i första stycket kan domstol på yrkande av part efter vad somär skäligt föreskriva att något av kännetecknen eller båda får användas endastpå särskUt sätt, såsom med tillfogande av ortsangivelse eller med annatförtydligande. Firma registreras endastom den är ägnad att särskilja innehavarens verksamhet från andras. Vid bedömande av om firmahar särskilj ningsförmåga skall hänsyn tagas till den tid och omfattning firmanvarit i bruk. Består firma enbart av allmän benämning på verksamhetens arteller på däri utbjuden vara eller tjänst eller utgöres den enbart av allmäntbrukat ortnamn eller annat sådant namn, skall firman i och för sig ej anses hasärskilj-ningsförmåga. Ingår i firma sådan beteckning som aktiebolag, handelsbolageller ekonomisk förening eller förkortning därav, skall vid bedömningenbortses från denna. Firmasom består enbart av bokstäver eller siffror, vUka icke kan uppfattas som ord, registreras endast om firman är inarbetad. 1. om firman eller dess användning strider mot godaseder eller allmän ordning, 2. om i firman utan tillstånd intagits sådan statligeller internationell benämning eller förkortning, som enligt lag eller annanförfattning icke obehörigen får användas som firma, eller något som lätt kanförväxlas därmed, 3. om firman i annat fall är ägnad att vilseledaallmänheten, 4. om firman innehåller något som är ägnat attuppfattas som an- nanssläktnamn, konstnärsnamn eller likartat namn, såvida ej namnet uppenbarligenavser någon avliden person, eller är ägnat att uppfattas sombenämning på stiftelse, ideell förening eller liknande sammanslutning, 5. om firman innehåller något som är ägnat att uppfattassom titel på annans skyddade litterära eller konstnärliga verk och titeln äregenartad, eller om firman innehåller något som kränker annans upphovsrätttill sådant verk, 6. om firman är förväxlingsbar med annannäringsidkares släktnamn eller skyddade närings- eller varukännetecken, 7. om firman i aimat fall är förväxlingsbar mednärings- eller varukännetecken, som vid tiden för ansökningen användes avannan, samt ansökan gjorts med vetskap härom och sökanden ej använt sin firmainnan det andra kännetecknet togs i bruk. Utan hinder av förstastycket 47 får registrering ske, om den vars rätt är i fråga medger det ochhinder ej föreligger enligt första stycket 13. Firma får registreras påtvå eller flera språk, under förutsättning att lydelserna överensstämmer tUlsitt innehåll. Vad i denna lag sägs om firma skall äga tUlämpning på envar avlydelserna. Registreringgäller från den dag då ansökan kom in till registrermgs-myndigheten. Överlåtelseav firma m. m. Firma får överlåtas endasti samband med överlåtelse av den näringsverksamhet i vilken firman användes. Överlåtelse avverksamheten omfattar även firman, om ej annat avtalats. Detta gäller dock ejom firman innehåller överlåtarens eller, vid överlåtelse av handelsbolagsverksamhet, bolagsmans släktnamn. Ingår i dödsbo firma sominnehåller den avlidnes släktnamn, får boutredningsman ej överlåta firman utansamtycke av dödsbodelägarna. Firmafår ej tagas i mät. Försättes innehavaren i konkurs, ingår dock rätten tiUfirman i konkursboet, om ej firman innehåller gäldenärens eller, vidhandelsbolags konkurs, bolagsmans släktnamn. Firma som ej ingår i konkursbo fårlikväl användas verksamheten fort-sättes för boets räkning. Förbudmot användning av näringskännetecken Om näringskänneteckeneller dess användning strider mot goda seder eller allmän ordning eller ärvUseledande, kan domstol vid vite förbjuda innehavaren att användakännetecknet. Sådant förbud får ävenmeddelas, om någon gör intrång i annans rätt tUl näringskännetecken(firmaintrång). Prop.1974: 4 5 Talanom förbud får föras av var och en som lider förfång av kännetecknet eller dessanvändnhig. Talan om förbud enligt första stycket får föras även av myndighetsom Konungen bestämmer och av sammanslutning av berörda näringsidkare. Talanom utdömande av vite föres av den som ansökt om förbudet eller, om dettameddelats enligt första stycket, av myndighet som Konungen bestämmer. Harfirma registrerats i strid mot denna lag eller mot vad i annan författning ärföreskrivet om firma och förehgger alltjämt hinder mot registrering, kandomstol häva registreringen, om ej rätten till firman ändå skall bestå enligt 8§. Registreringfår även hävas, 1. om innehavaren upphört att vara näringsidkare, 2. om firman förlorat sin särskUjmngsförmåga, 3. om firman blivit stridande mot goda seder elleraUmän ordning, 4. om firman blivit vUseledande, 5. om firman ej varit i bruk under de senaste fem årenoch innehavaren icke visar skäl för sin underlåtenhet att använda firman. Talan om hävande avregistrering får föras av var och en som lider förfång av registreringen. Talansom ej grundas på 10 § första stycket 47 får föras även av myndighet somKonungen bestämmer och av sammanslutning av berörda näringsidkare. Sedandom om hävande av registrering vuimit laga kraft, skall firman avföras urregistret. I domen kan dock förordnas, att firman får stå kvar i registretunder som skäligen behövs för att antaga ny firma och ansöka om dessregistrering. Ansvaroc/t ersättningsskyldighet m. m. Densom uppsåttigen gör firmaintrång dömes tUl böter eller fängelse i högst sexmånader. Avserintrånget firma som är skyddad enbart på grund av registrering, skall ickedömas tUl straff för det intrång som skett före registreringsdagen. Densom överträtt vitesförbud som meddelats enligt 15 § andra stycket får ej dömastill straff för intrång som omfattas av förbudet. Allmänt åtal för brott somavses i första stycket får väckas endast om målsägande anger brottet tUl åtaloch åtal av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt. Densom uppsåtligen eUer av oaktsamhet gör firmaintrång skall ersätta den skadasom intrånget medfört. Föreligger endast ringa oaktsamhet, kan ersättningenjämkas. Avserintrånget firma som är skyddad enbart på grund av registrering, skallersättning för det intrång som skett före registreringsdagen utgå endast omintrånget gjorts uppsåtligen. 1974: 4 6 Rätttill ersättning för skada preskriberas, om talan ej väckes från detskadan uppkom. Rätten till ersättning med anledning av intrång i firma som ärskyddad enbart på grund av registrering preskriberas dock icke i något falltidigare än från registreringsdagen. Vidöverträdelse av vitesförbud som meddelats enligt 15 § första stycket kandomstol efter vad som är skäligt förordna att näringskännetecken, som i stridmot förbudet anbragts på skylt, vara, förpackning, reklamtryck, affärshandlingeUer dylikt, skall utplånas eller ändras så att det ej längre strider mot godaseder eller allmän ordning eller är vUseledande. Kan sådan åtgärd ej ske utanatt egendom på vUken kännetecknet anbragts förstöres eller ändras på visstsätt, får förordnas därom. Vid överträdelse avvitesförbud som meddelats eiUigt 15 § andra stycket eller annars vidfirmaintrång kan domstol på yrkande av den som lidit intrånget efter vad som ärskäligt till förebyggande av fortsatt intrång besluta om åtgärd som anges iförsta stycket eller förordna, att egendomen skall mot lösen utlämnas till densom lidit intrånget. Omvitesförbud överträtts eller om brott enligt 18 § skäligen kan antagasföreligga, får egendom som avses i första eller andra stycket tagas i beslag iavbidan på förordnande som sägs där. Därvid gäller i tillämpliga delarföreskrifterna om beslag i brottmål. Förintrång i firma som är skyddad enbart på grund av registrering får ej dömastill straff, ersättning eller säkerhetsåtgärd enligt 1820 § sedanregistreringen hävts genom dom som vunnit laga kraft. Förestalan om intrång i registrerad firma och gör den mot vilken talan föresgällande att registreringen bör hävas, skall domstolen på hans yrkande förklaramålet vUande i avbidan på att frågan om registreringens hävande slutligtprövas. Ar talan härom icke väckt, skall domstolen i samband medvUandeförklaringen förelägga honom inom vUken sådan talan skallväckas. Talanom faststäUelse, huruvida rätt tiU näringskännetecken består eller icke beståreUer om visst förfarande utgör intrång i sådan rätt eller ej, får av domstolupptagas tiU prövning, såvida ovisshet råder om förhåUandet och denna medförförfång för käranden. Grundas rätt till firmaenbart på registrering och göres vid fastställel-setalan gäUande attregistreringen bör hävas, äger 22 § motsvarande tillämpning. Finnesej enligt behörig domstol för talan om förbud mot användningav näringskäimetecken, om hävande av firmaregistrering, om firmaintrång eUerom faststäUelse enligt 23 §, väckes talan vid . Prop.1974: 4 7 Domeller slutligtbeslut i mål om förbud mot användning av firma, om hävande avfirmaregistrering, om firmaintrång eher om faststäUelse enligt 23 § skall genomdomstolens försorg i avskrift sändas till patént- och registreringsverket samttUl annan berörd registreringsmyndighet. Firmateckningsker genom tydlig angivelse av den fullständiga firman och underskrift med namnav firmatecknare. Vid teckning av bifirma anges även firman för hela verksamheten. Underlikvidation eller konkurs skall firma tecknas med tUlägg som anger det ändradeförhållandet. Omfirmateckning gäller i övrigt vad i andra författningar är särskilt föreskrivetför olika slag av firma. , allmänna hypoteksbank,stadshypotekskassa, rikets lands-hypoteksföreningar ochstadshypoteksföreningar samt annan inrättning eller sammanslutning för vUkenKommgen fastställt firma har ensamrätt till denna som om firman blivitregistrerad enligt denna lag. Denna lag träder i kraft den 1 juh 1974. Ansökan om registrering som gjorts föreikraftträdandet avgöres enligt äldre lag, om ej sökanden begär att den nyalagen tillämpas. Den nya lagen äger tillämpning även på firma somregistrerats enligt äldre lag. I fråga om sådan firma gäller dock punkterna 4och 6 nedan. Registrering som skett före ikraftträdandet fårhävas enligt 16 § första stycket endast om förbud mot firmans användning kunnatmeddelas enligt äldre lag. Ensamrätt som grundas på att näringskänneteckentagits i bruk före den nya lagens ikraftträdande upphör vid utgången av juni1976, om kännetecknet ej registrerats eller blivit inarbetat dessförinnan.Detta gäller dock ej firma som består av innehavarens släktnamn eller firma förförsäkringsbolag som avses i 349 § d lagen (1948: 433) om försäkringsrörelse. Beträffande rätt tUl ersättnmg för firmaintrång somhar skett före den nya lagens ikraftträdande gäUer, förutom bestämmelsema iförordningen (1862: 10 s. 1) om tioårig preskription och om kallelse å okändaborgenärer, att rätten är förlorad, om talan ej väckes före utgången av juni1979 eller vid den senare tidpunkt som kan följa av 19 § tredje stycket andrapunkten nya lagen. Bestämmelserna i 21 § nya lagen äger motsvarandetUlämpning i fråga om intrång som har skett före ikraftträdandet. Prop.1974: 4 8 2 Förslag till Handelsregisterlag Härigenomförordnas som följer, Konungen kan förordna, atthandelsregister skall föras gemensamt för två eller flera län. Vad i denna lagsägs om län gäller i sådant fall det område för vilket gemensamthandelsregister föres. Ihandelsregister införes enskild näringsidkare och handelsbolag samt ideellförening eller stiftelse som idkar näring. Handelsbolagskall söka registrering, innan bolaget börjar sin verksamhet. Detsantmiagäller enskUd näringsidkare, ideell förening och stiftelse, om skyldighet attföra handelsböcker följer med verksamheten. Enkeltbolag får införas i handelsregister i den ordning som före-skrives förhandelsbolag. Vad i denna lag sägs om handelsbolag gäller även i fråga omsålunda registrerat enkelt bolag. Enskildnäringsidkare och handelsbolag registreras hos i det län därverksamheten skall drivas. Skall verksamheten drivas inom flera län, skerregistrering hos i det län där huvudkontoret skall inrättas. ochstiftelse registreras hos i det län där föreningens ellerstiftelsens styrelse har sitt säte. Utan hinder av vad somsägs i första eller andra stycket får näringsidkaren registreras även ihandelsregister för annat län där verksamheten är avsedd att drivas. Handelsregistretskall innehålla följande uppgifter om: 1. näringsidkarens fu:ma, 2. näringsidkarens fuUständiga namn, bostads- ochpostadress samt telefon, 3. näringsverksamhetens art, 4. den ort där huvudkontoret är inrättat samtkontorets postadress och telefon. 1. bolagets firma, 2. näringsverksamhetens art, 3. den ort där huvudkontoret är inrättat samtkontorets postadress och telefon. 1974: 4 9 4. bolagsmännens fullständiga namn, bostads- ochpostadresser samt telefon, 5. av vem och hur bolagets firma tecknas, när ejfirman får tecknas av varje bolagsman ensam, 6. om bolaget utgör kommanditbolag, vUken eller vilkaav bolagsmännen som är kommanditdelägare och beloppet av varje sådan bolagsmansutfästa insats. 1. den firma under vilken föreningen eller stiftelsenidkar näring, 2. föreningens eller stiftelsens namn, om det ejsammanfaller med firman, 3. näringsverksamhetens art, 4. den ort där föreningens eller stiftelsens styrelsehar sitt säte samt föreningens eller stiftelsens postadress och telefon, 5. styrelseledamöternas och, där suppleanter utsetts,deras fullständiga namn, bostads- och postadresser samt telefon, 6. av vem och hur föreningens eller stiftelsens namntecknas, om ej namnet tecknas av styrelsen ensam. Näringsidkare registrerasunder den firma under vilken han driver sin verksamhet. Firma registrerasenligt bestämmelserna i firmalagen (1974: 000) med iakttagande av vad som sägsi 6 och 7 §§ nedan. Handelsbolagsfirma skall innehålla ordet handelsbolag eller, om kommanditdelägare finns,ordet kommanditbolag. I bifirma får dock ej intagas något av orden handelsbolageller kommanditbolag. Firma skall tydligt skiljasig från annan i samma register förut införd firma, även om firmorna ej avserverksamhet av samma eller liknande slag. Harnäringsidkare som införts i handelsregister meddelat prokura, får prokuranregistreras under näringsidkarens firma. Prokura får dock ej registreras om deninnehåller annan begränsning eller annat förbehåll än som följer av 1 eller 2§ prokuralagen (1974: 000). För registrerad prokuraskall registret innehålla uppgift om proku-ristens fullständiga namn, bostads-och postadress samt telefon. Har prokuristen särskiltbemyndigande att överlåta huvudmannens fasta egendom eller tomträtt eller attsöka inteckning eller upplåta rättighet i denna, skah registret även innehållauppgift härom. Detsamma gäller om prokuran meddelats som koUektivprokura. Ansökanom registrering av handelsbolag göres av samtliga bolagsmän. Ansökan om registrering avideell förening eller stiftelse göres av styrelsen. Prokura registreras på ansökan av huvudmannen. Ärhuvudmannen handelsbolag, göres ansökan av samtliga bolagsmän. Ansökan om registrering av näringsidkare eller prokuraskall innehålla de uppgifter som Konungen bestämmer. Harsökanden icke iakttagit vad som är föreskrivet om ansökan eller finnerregistreringsmyndigheten annat hinder föreligga för bifall till ansökan, skallsökanden föreläggas att avgiva yttrande eller vidtaga rättelse. Underlåter sökanden att efterkomma föreläggandet, skaUansökan avskrivas. Underrättelse om denna påföljd skall intagas iföreläggandet. Föreligger även efter det yttrande avgivits hinder förbifall till ansökan och har sökanden haft tUlfälle att yttra sig över hindret,skall ansökan avslås, om anledning ej föreligger att ge sökanden nytt föreläggande. Bifalles ansökan om registrering av näringsidkare ellerprokura, skall i 4 eller 8 § föreskrivna uppgifter införas i registret. Upphör näringsidkare med sin verksamhet eller överlåtesverksamheten eller sättes den under likvidation eller sker i annat falländring i fråga om uppgift som registrerats, skall anmälan härom ofördröjligengöras tUl varje länsstyrelse där registrering skett. Anmälan göres och handlägges i den ordning som gäller föransökan om registrering, om ej annat följer av vad nedan i denna paragraf sägseller av vad Konungen bestämmer. Harenskild näringsidkare avlidit, är den som har vård om boet skyldig att göraanmälan med anledning av dödsfallet. Har delägare i handelsbolag avlidit,åligger anmälningsskyldigheten övriga bolagsmän. Om domstol utsett likvidator ihandelsbolag, är han anmälningsskyldig beträffande bolaget. Bolagsman somlämnat bolaget har rätt att göra anmälan om sin avgång. Återkallelse av prokurafår anmälas av varje bolagsman som ej är utesluten från rätten att företrädabolaget. Omfattar överlåtelse av näringsverksamhet även firman,skall anmälan om överlåtelsen göras av den nye innehavaren. Beviljas registrering i anledning av anmälan enligt 13 §,skall ändringen införas i registret. Om förbud mot användning av firma och om hävande av firmaregistreringfinns bestämmelser i firmalagen (1974: 000). Menarnågon i annat fall att registrering i handelsregister länder honom tillförfång, får talan föras mot näringsidkaren om hävande av registreringen och omskadestånd. Omavförande av firma ur registret, sedan dom om hävande av firmaregistreringvunnit laga kraft, finns bestämmelser i firmalagen (1974: 000). annat fall genom dom som vunnit laga kraft förklarats, att införing iregistret ej bort ske eller att beslut som registrerats är ogiltigt eller atti annat fall visst förhållande som registrerats ej föreligger, skallregistreringen avföras ur registret. Dom i mål som här avses skall genomdomstolens försorg i avskrift sändas till registreringsmyndigheten. Ombolagsman genom dom skihs från rätten att teckna bolagets firma, skall uppgifthärom registreras även om domen icke vunnit laga kraft. Försättesnäringsidkare i konkurs, skall meddelande härom med kungörelsen ombeslutet genom konkursdomarens försorg översändas för registrering. Har högrerätt upphävt beslut om konkurs, skall registreringen på anmälan avkonkursdomaren avföras. När konkurs avslutats, skall konkursdomarenofördröjligen översända meddelande härom för registrering. Harregistrerad näringsidkare ej inkommit med någonanmälan till registret och kan det antagas att han upphört med sin verksamhet,skall registreringsmyndigheten på lämpligt sätt inhämta upplysning huruvidaverksamheten fortfarande utövas. Föreliggertillförlitliga upplysningar om att näringsidkare upphört med sin verksamhet ochej ämnar återupptaga den, skall registreringsmyndigheten genast avföranäringsidkaren ur registret. Om upplysning ej erhålles att verksamhetenfortfarande bedrives, skall myndigheten genom kungörelse som sägs i 18 § anmananäringsidkaren att låta höra av sig från kungörelsensutfärdande. Erhålles ej före fristens utgång upplysning att verksamhetenalltjämt bedrives, skall näringsidkaren avföras ur registret. Registreringeller avförande ur registret skall genom registreringsmyndighetens försorgofördröjligen kungöras i Post- och och i tidning med allmänspridning inom den ort där näringsverksamheten utövas eller är avsedd attutövas. Vad nu sagts skall ej gälla, när registrering eller avförande skerefter anmälan av konkursdomaren. Registreringeller avförande ur registret som kungjorts i ortstidning skall anses ha kommittill tredje mans kännedom, om ej av omständigheterna framgår att han varkenhaft eller bort ha vetskap därom. Förregistrering skall erläggas avgift som Konungen fastställer. Talanmot registreringsmyndighetens beslut, varigenom ansökan om eller anmälan förregistrering avskrivits eller registrering vägrats, föres 1974: 4 12 hoskammarrätten genom besvär från beslutets dag. I samma ordningföres talan mot beslut enligt 17 §.