prop · FX03181 · 1974-12-31 00:00:00 — Den ena skall omfatta utdelade realisationsvinster, sombeskattas som inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet, och den andra övrigautdelningar, som deklareras som inkomst av kapital. Andelsägarna bör inte blihårdare beskattade genom placering via fonder än vid direkt aktieägande.Utdelat belopp som härrör från fondens realisationsvinster borde härvidbeskattas hos delägarna med utgångspunkt i fondens iimehavstid. För attundvika komplikationer kunde den s. k. schablonregeln alltid få tillämpas idessa situationer. anser att om gehör inte kanvinnas för en fullständig skattebefrielse för realisationsvinster i fonder, somett alternativ bör prövas huruvida innehav av fondandel i realisationsvinsthänseendekan jämställas med iimehav av obligationer och andra löpande skuldebrev.Föreningen påpekar att utredningen själv i suia överväganden framhålht attfondandelar är att likna vid löpande skuldebrev. En sådan form av beskattningskulle i inte obetydlig grad undanröja den dubbelbeskattningseffekt som annarskan uppkomma. Länsstyrelseni påpekar att enligt förslaget värdepapperen skallrealiseras och behållna förmögenheten utskiftas till andelsägarna vidupplösning av en aktiefond. Enligt bör vad som utskiftas utöverinbetald insats beskattas som utdelning hos andelsägama. Ifråga om fondbolags beskattning uttalar dåvarande riksskattenämnden att ettfondbolags verksamhet enligt utredningen är att hänföra till rörelse. Bolagetsägs då naturligen skola beskattas för inkomst av rörel- se.Riksskattenämnden kan inte dela denna uppfattning. Fondbolagets verksamhetskiljer sig i princip inte från den förvaltningsverksamhet, som utövas avenskild innehavare av en större aktieportfölj. Verksamheten inom ett fondbolagkan därför inte anses utgöra rörelse i KL:s mening utan bör betraktas somförmögenhetsförvaltning; i enlighet härmed bör emottagna aktieutddnmgarbeskattas som inkomst av kapital. Frågan om verksamheten skall.rubriceras somrörelse eller inte är huvudsakligen akademisk, eftersom den på grand av denföreslagna lagstiftningens utformning saknar större betydelse. Emellertid ärfrågan likväl av viss betydelse med hänsyn till utredningens uttalande att vinstvid avyttring av aktier, som ingår i aktiefond, måste anses utgöra intäkt avtillfällig förvärvsverksamhet, vilket uate torde behöva särskilt utmärkas ikommunalskattelagen. Detta uttalande föratsätter, att aktiema inte är att ansesom s. k. varaaktier dvs. aktier med vilka rörelseidkare driver handel ellersom eljest mer eller mindre regelmässigt omsätts i rörelsen. 3 Emissionsstämpel 3.1 Nuvarande ordning Enligt19 § stämpelskatteförordnmgen (1964: 308), SSF, utgår stämpelskatt vid bildandetav aktiebolag och vid ökning av bolags aktiekapital. Skatteplikten inträdernär registrering sker av fullgjord inbetalning på aktier eller, vid ökning avaktiekapitalet, när beslutet om ökningen registreras. Skattenutgår med för varje fullt 10-tal kr. av aktiens nominella belopp, dvs.med i princip av aktiekapitalet. Om s. k. överkurs skall betalas föraktier, beräknas dock skatten på detta överkursvärde. När betalning för aktiesker genom tillskott av annan egendom än pengar, skall för aktien erläggassamma skatt som för aktie, som betalas med pengar. Skall samtiiga aktierbetalas genom tillskott av arman egendom än pengar, utgår skatten efteraktiens nominella belopp. Stämpelskatten för aktieruppgick under budgetåren 1970/711973/ 74 till 19,2,16,1, 30,9 resp. 31,3 milj.kr. Förkommanditdelägares insats i kommanditbolag utgår stämpelskatten efter sammaskattesats som för aktier (20 § SSF). Skatteplikt inträder närkommanditdelägares utfästelse registreras. Förobligationer och andra skuldebrev, som ges ut i större antal och uppenbarhgenär avsedda för den allmänna rörelsen, utgår stämpelskatt med för varjepåbörjat 100-tal kr. av obligationens eller skuldebrevets belopp, dvs. med 0,av lånet. (21 § SSF). Skattepliktig obligation eller skattepliktigtskuldebrev får i princip inte lämnas ut innan den försetts med stämpel. Attemissionsstämpeln för obligationer och skuldebrevär lägre än för övriga värdepapper motiveras av att dessa värdehandlingarantas.ha en kortare livslängd än aktier och insatser i kommanditbolag.Stämpelskatten för obligationer uppgick under budgetåren 1970/711973/74 tiM5,0, 8,9, 9,2 resp. 9,2 milj. kr. Stämpelskattsåsom för obUgation utgår också för certifikat för obligation. Statenär enligt 2 § SSF inte skyldig att erlägga stämpelskatt. På grund härav ärstatliga obligationer fria från skatt. Detsamma gäller enligt 22 § SSF förobligationer som garanteras av staten. Skatteplikt föreligger inte heller förobligationer, som utfärdas av svensk kommun eller landstingskommun eller avSveriges allmänna hypoteksbank. Skeppsfartens sekundärlånekassa, KommunkreditAktiebolag, eller för obligationer somutfärdas av svenskt aktiebolag, vilket har tdl ändamål att idka belåning avfast egendom eller tomträtt. Slutligen föreligger skattefrihet för handluig somär utfärdad eller garanterad av sådant till anknutetfackorgan, till vilket anslutit sig, t. ex. . I 24§ SSF föreskrivs skatteplikt för bit införda aktiebrev i utländskt bolag,obligationer som utgetts utom riket, andra andelsbevis, delaktighetsbeviseller lottbrev i utländskt företag av ekonomisk art samt certifikat som gällerförfoganderätt över handling av här.avsett slag. Skattenpå utiändska värdepapper är i princip avsedd att vara en införselavgift. Avpraktiska skäl, främst av hänsyn till kontrollsvårighe-tema, har man emellertidavstått från att göra skatteplikten gällande i andra fall än om värdepapperetblir föremål för överlåtelse eller pantsättning här i riket eller ominnehavaren , avlider och handlingen enligt lag skall upptagas ibouppteckningen. Skattesatsernaför utländska värdepapper ansluter sig till skattesatserna för svenskavärdepapper. För aktiebrev utgår skatten sålunda med samma belopp som försvensk aktie, dvs. , och beräknas på aktiens nominella belopp eller, omaktien lyder på viss andel, på värdet av denna. Skatten för obligation ärdensamma som för här i riket utgiven obligation, dvs. För certifikatutgår skatten med det belopp som skulle ha utgått om värdepapperet överlåtitsefter införsel till riket. SSFinnehåller inte några uttryckliga bestämmelser om skatteplikt för andelsbevis ivärdepappersfonder. I praxis har emellertid denna fråga varit föremål förprövning. Regeringsrätten fann därvid (RÅ 1959 not Fi 287) att aktiefondsbevisinte var skattepldctiga enligt SSF. Inte heller för certifikat avseendeförfoganderätt över redan utgivna svenska värdepapper föreligger f. n.skatteplikt. Densom har att erlägga emissionsstämpelskatt är skyldig att avlämna deklarationtill och i samband därmed insätta mot- svarandeskattebelopp på verkets postgirokonto. Om finner att skatten ideklarationen beräknats för lågt, infordrar genom särskild anmaningdet felande beloppet. Ifråga om svenska obligationer, svenska obligationscertifikat eller utländskavärdepapper kvitteras skatteredovisningen genom att sätterstämpelmärken på handlingarna. För att möjliggöra detta skall handlingarnainsändas till med deklarationen. För svenska aktieroch insatser i svenska kommanditbolag till-lämpas ett enklareredovisningsförfarande. Utredningenföreslår inte några ändringar av reglerna rörande emissionsstämpel för aktieroch insatser i svenska bolag. Skattepliktenför obligationer medför att endast skuldebrev av denna typ träffas avstämpelskatt. Utredningen anser det principiellt otillfredsställande attobligationslån i olikhet mot reverslån skall beskattas på detta sätt. I syfteatt nå en såvitt möjligt likformig och rättvis beskattning föreslår utrednmgenatt skatteplikten vid emission av obligationer och därmed jämförliga skuldebrevslopas. Fördet fall emissionsstämpeln för obligationer bibehålls, har utredningenövervägt problemet om undantag från den subjektiva skattskyldigheten. har överlämnats ansökningar om befrielse från emissionsstämpel påobligationer utfärdade av AB Industrikredit, AB Företagskredit och ABExportkredit, Enligt utredningen finns anledning befara att bifall till nämndaansökningar skulle leda till en inte önskvärd uppluckring av skattskyldigheten.Utredningen föreslår att de nuvarande reglema om undantag från skattepliktlämnas oförändrade. Andelsbevis i svenskavärdepappersfonder har i praxis undantagits från stämpelskatt. Enligt 35 § 3mom, KL jämställs andel i aktiefond med aktie när det gäller beskattning avrealisationsvinst. Den omständigheten att fond andelsbevis vidrealisationsvinstbeskattningen likställts med aktier utgör emellertid enligtutredningen inte något hållbart skäl för att genomföra en motsvarandelikformighet när det är fråga om emissionsstämpel. Från emissionssynpunktföreligger väsentliga skillnader mellan å ena sidan aktier och obligationersamt å andra sidan fondandelsbevis. De senare bevisen är inte långtidspapperutan kan på grand av inlösningsrätten ha begränsad livslängd jämfört med såvälaktier som obligationer. Från emissionssynpunkt föreligger vidare denskillnaden att fondandelsbevis emitteras fortlöpande, i mycket små poster ochtill växlande värden, under det att aktie- och obligationsemissioner av en ochsamma emittent sker med långa tidsintervaller, i stora poster och till ettbetydande enhetiigt värde. Föraktiefondsföretagen skulle uttagande av emissionsstämpel skapa 3, 1974.1 saml Nr 181 betydande praktiska svårigheter. Skatten skulle ocksåverka synnerligen ekonomiskt betungande för företagen, som ofta arbetar med småmarginaler och vanligen utan vinstsyfte. Med hänsyn till det anförda föreslår utredningen att dennu i praxis och lagstiftning gällande friheten från emissionsstämpelskatt förfondandelsbevis behålls. För utländska värdepapper föreslår utredningen ikonsekvens med förslaget rörande emissionsstämpeln på obligationer endast denändringen att införsdstämpdn för utländska obligationer slopas. Utländska fondanddsbevis,som i viss utsträckning är föremål för handel i , bör enligt utredningeninte heller träffas av stämpelskatt, Förslagen om slopande av emissionsstämpeln på obligationeroch bibehållande av skattefriheten för fondandelsbevis tillstyrks av remissinstanserna.Postverket framhåller att rationella skäl inte kan anföras för en strängarebehandling av obUgationsupplåning än annan upplåning. Statskontoretunderstryker det praktiskt värdefulla i ett slopande av emissionsstämpeln ienlighet med förslaget. anser ytterligare begränsningar avstämpelskatteplikten bör göras. En av grundtankarna bakom den s, k, Annell-lagstiftningenär att man vill underlätta bolagens anskaffande av nytt kapital frånaktieägarna. Detta syfte tillgodoses genom att företag under vissaomständigheter kan få göra avdrag för utdelning på ny-tecknade aktier medhögst av vad som inbetalats för aktierna. Skyldigheten att utgestämpelskatt för nyemitterade aktier är för företagen en kostnad, som enligtföreningen direkt motverkar det syfte Annell-lagstiftningen skall tillgodose.För att åstadkomma enhetlighet och konsekvens i skattelagstiftningen föreslårföreningen att emissionsstämpeln på aktier slopas, Samma yrkande och synpurLkterframförs av , handelskammare och . Om emissionsstämpeln på obligationer bibehålls föreslårLantbruksnäringarnas och Lantbruksnäringarnas SekundärkreditAB vidgade undantag från den subjektiva skattskyldigheten. Vid köp och byte av fondpapper utgår stämpelavgift enligtförordningen (1908: 129) angående en särskild stämpelavgift vid köp och byteav fondpapper (FSF). Fondpapper enligt FSF är aktier i svenska och utiändskaaktiebolag samt obligationer (1 § FSF), Såsom obligationer anses enligt FSFäven förskrivningar, vilka visserligen inte betecknats som obligation menenligt 21 § SSF skall stämpelbdäggas på samma sätt som obligationer, dvs,skuldebrev som utges i större antal och uppenbarligen är avsedda för denallmänna rörelsen. Härmed åsyftas bl, a, förlagsbevis och participating debentures.Fondpapper är vidare lottbrev, andelsbevis eller delaktighetsbevis ikommanditbolag (1 § första och andra styckena FSF), Med överlåtelse av fondpapperjämställs i FSF överlåtelse av rätt till teckning av fondpapper eller, därteckning skett, överlåtelse av den därpå gmndade rätten. Härmed avses delsteckningsrättsbevis som utgör bevis om företrädesrätt vid nyteckning av aktie ifall då inte varje gammal aktie berättigar till teckning av en hel ny aktie,dels motsvarande bevis vid fondemission, nämligen delbevis, dels ockinterimsbevis och teckningsbevis, vilka i motsats till de nyssnämnda bevisenrepresenterar en på grund av verkställd teckning redan förvärvad aktierätt.Slutligen likställs med fondpapper handling, varigenom någon tillförsäkras förfoganderättöver fondpapper, s, k, certifikat. Stämpelskatteplikt föreligger också försådant certifikat som utlämnats i stället för svenska obligationer för atttills vidare undvika framställning av obligationerna (1 § tredje stycket FSF), Alla andra värdepapper änsådana som i förordningen anges såsom fondpapper går fria från fondstämpel.Utanför skatteplikten faller således andelsbevis i andra svenska bolag än desärskilt uppräknade, såsom i handelsbolag, gruvbolag, rederibolag m, fl,ävensom i sammanslutningar av annat slag t, ex, svenska och utländskaekonomiska föreningar eller värdepappersfonder. Skatteplikt enligt FSFföreligger endast vid köp och byte. Byte av fondpapper anses enligt utredningengrunda skattskyldighet endast i de fall när fondpapper går i byte mot annatfondpapper, men inte när vederlaget utgörs av annan typ av egendom, t, ex,fastighet. Enligt 3 § 1 FSF är för obligationerstämpelavgiften för varje påbörjat belopp av , av obligationernassammanlagda värde (0,) och för fondpapper av annan typ för varjepåbörjat belopp av . av fondpapperets sammanlagda värde (0,), Frihet från fondstämpelföreligger i en del fall, bl, a, för obligationer, som utfärdats ellergaranterats av svenska staten, för fondpapper som utfärdats eller garanteratsav sådant till anknutet fackorgan, till vilket Sverigeanslutit sig, samt vidare vid alla överlåtelser av aktier eller obligationer,när den ene av parterna är svenska staten, allmänna hypoteksbank.Konungariket stadshypotekskassa. ellerSkeppsfartens sekundärlånekassa ävensom vid överlåtelse av fondpapper tilleller från så- danttill anknutet fackorgan, till vilket anslutit sig(3 § 2). Fondstämpdskatienerläggs med ledning av en s. k. avräkningsnota, som skall upprättas vidöverlåtelse av fondpapper (2 § första stycket FSF). Avräkningsnotan förses medstämpelmärken på skattebeloppet. I syfte att förenkla förfarandet förfondhandlarna, för vilka avräknings-notomas förseende med stämpelmärken innebären betungande arbetsuppgift, kan bankinspektionen enligt 8 a § FSF i samrådmed medge fondhandlare att fullgöra stämpelplikten på annatsätt än genom stämpelbeläggning av avräkningsnotorna. Ifråga om redovisningen av fondstämpeln i övrigt har den 27 november 1964utfärdats en särskild tillämpningsförfattning (1964: 754), som nära anknyteroch hänvisar till stämpelkungörelsen (1964: 619). Utredningenanser att hela frågan om fondstämpeln har kommit i ett nytt läge genominförandet av schablonberäkning av realisationsvinst vid försäljning av aktier,som innehafts . var det närmast aktuellt med enteknisk översyn och modernisering av fondstämpdbestämmdserna samt en omprövningav stämpdpliktens omfattning. har snarare frågan om fondstämpeln över huvudbör behållas trätt i förgrunden. mening är den på schablonmässig vinstberäkning gmndade aktievinstskatteni viss mån att anse som en kapitalomsättningsskatt. Den utgår nämligen även omförlust föreligger men inte kan göras sannolik. Utredningen anser att härigenomhar den avgörande skillnaden mellan realisationsvinstskatt och fondstämpel istor utsträckning försvunnit. Föremålet för de båda skatterna är också tillstor del detsamma. Visserligen omfattar fondstämpeln även obligationer, menhandeln med aktier är större än handeln med skattepliktiga obligationer. Bådaskatterna utgår vid samma slags transaktioner, nämligen köp. Vidare beräknassåväl aktievinstskatten som fondstämpeln på samma underlag, nämligenköpeskillingen. Till sin natur är de båda skatterna således likartade.Utredningen finner det från principiell synpunkt oriktigt, att på detta sätt hatvå formellt olika omsättningsskatter på samma område. Utredningen anser motbakgrund av de siffror som fondstämpelupp-börden för åren 19581967 visar attstatens intäkter av fondstämpel måste betraktas som ringa, såväl absolut som irelation till de skatteintäkter som aktievinstbeskattningen tillförstatsverket. Enligt utredningen är det då rimligt att låta fondstämpeln ingå iaktievinstskatten. Utredningen pekar också på att ett slopande av fondstämpelnligger i linje med strävandena inom och EG som syftar till att avskaffamot- svarandeskatter i medlemsstaterna. Vidare framhåller utredningen att fondstämpeln pågrand av kontrollsvårigheter i fråga om överlåtelser som sker utan förmedlingav fondkommissionär måste betraktas som en olämplig skatteform. Från praktisksynpunkt anser utredningen det mindre lämpligt att beskattningen avaktieförsäljningar som är fallet handhas av skilda myndigheter. Därtillkommer enligt utredningen att fondstämpeln fördyrar näringslivetskapitalförsörjning och att uträkningen och redovisningen av fondstämpelnmedför ganska omfattande arbete för myndigheter, banker och enskilda. Underåberopande av nämnda förhållanden föreslår utredningen att fondstämpelnavskaffas. Om fondstämpeln trots de skäl utredningen anfört likväl anses börabehållas, bör enligt utredningen helt nya författningar utfärdas i ämnet.Utredningen framhåller att de nuvarande författningarna innehåller åtskilligabestämmelser som är av den karaktären att de i stället bör utfärdas av Kungl.Maj:t i administrativ ordning. Även i övrigt anser utredningen en modemiseringav författningsbestämmelserna erforderlig. Utredningen har mot denna bakgrundupprättat förslag till ny "fond-stämpelförordning" och en nytillämpningskungörelse, kallad "fond-stämpelkungörelsen". Aktiefondsutredningensförslag om slopande av fondstämpeln har genomgående tillstyrkts avremissinstanserna. En remissinstans, LO, avstyrker dock förslaget. LO anser attett avskaffande av fondstämpeln varken är nödvändigt eller önskvärt. Enligt LOär det dock från praktisk synpunkt mindre lämpligt att för fondstämpdn och aktievinstskattenha skilda taxerings- och uppbördssystem. Remissinstanser,som tillstyrker förslaget, har bl, a, framhållit följande. Statskontoretunderstryker det praktiskt värdefulla i slopandet av fondstämpdn men framhålleratt skyldighet att upprätta avräknings-notor i varje fall vid yrkesmässighandel med värdepapper alltjämt bör föreligga och att avräkningsnotorna imån av behov skall ställas till skattemyndigheternas förfogande. Dåvarandekontrollstyrelsen ansåg motiven för förslaget bärande men erinrade om attintäkterna av fondstämpeln inte var helt obetydliga. iStockholms län framhåller att avsaknaden av kontroll i praktiken torde ledatill att transaktioner mellan enskilda i stor utsträckning inte blir avgiftsbelagda.Kooperativa förbundet anser att ett slopande av fondstämpdn inte bör leda tillhöjning av de avgifter som i övrigt är förknippade med fondaffärer. 5.1Beskattningen av aktiefonder och därmed sämmanhängåhde spörsmål Aktiefondär en form av kollektiv investering i värdepapper, framför allt aktier ochliknande objekt, med syfte bl. a. att nå god riskfördelning. I detta hänseendeföreter en aktiefond stora likheter med ett s.k. investmentbolag. Förinvestmentbolag finns redan lagregler i både civilrättsligt och skatterättsligthänseende. I fråga om aktiefonder och aktiefondsverksamhet saknas f. n. enrättslig reglering i båda dessa hänseendeiL 1974:128 har Kungl. Maj:t lagt fram förslag om civilrättslig reglering avaktiefonder och aktiefondsverksamhet. I ett tidigare avsnitt, har översiktligtredogjorts för innehållet i detta förslag. I detta sammanhang tar jag upp deskatterättsliga aspekterna på detta område. (Fi 1964: 26) på vars förslag i betänkandet (SOU 1969:16) Lagstiftning omvärdepappersfonder m. m. och om stämpelskatt på värdepapper nyssnämndaproposition grundats har lagt fram förslag även såvitt gäller den skattemässigabehandlingen av aktiefonder och aktiefondsbevis. Vid remissbehandlingen harpåpekats att förslaget innebär att den skattemässiga behandlingen av aktiefondsverksamhetinte helt överensstämmer med beskattningen av näraliggande förvaltningsformer,t. ex. investmentbolagen: Denna konsekvens av förslaget har föranlett visskritik. 1974: 128 föreslagna civilrättsliga regleringen bygger på uppfattningenatt aktiefonderna är värdefulla instrument framför allt för uppsamlande ochriskspridning av småspararkapital. Ett uttryck härför är föreskrifterna om attfondförmögenheten måste placeras i värdepapper utgivna av olika från varandrafristående företag och att fonden inte får inneha av aktiekapitaleti samma bolag. derna skiljer sig i dessa avseenden fråninvestmentbolagen för vilka preciserade bestämmelser om riskspridning och spärrmot inflytande genom aktieinnehav saknas. Investmentbolagen har vidare tilluppgift förutom att erbjuda ägarna ett välförddat värdepappersinnehav attmedverka till och stå risker vid finansiering av strukturrationalisering ochrekonstruktioner. Någon motsvarande uppgift har inte aktiefonderna. Denskillnad som sålunda existerar mellan aktiefond och investmentbolag skallvisserligen inte överdrivas men synes ändå motivera att reglerna förinkomstbeskattningen av aktiefonder inte utan vidare anpassas till vad somgäller för investmentbolagen. Vid utformningen av beskattningsregler föraktiefondsverksamhet kan det i stället vara befogat att utgå frånskattebelastningen vid enskilt sparande i motsvarande placeringsobjekt. Dennauppfattning utgör utgångspunkt för mina överväganden och förslag. Enligthittillsvarande praxis har förvaltningsföretaget och dess fonder behandlats somett och sanmia skattesubjekt. Utredningen har emellertid föreslagit attaktiefond vid inkomstbeskattningen skall utgöra särskilt skattesubjekt trotsatt den inte är självständig juridisk person i civilrättslig bemärkelse. Någrasärskilda bestämmelser i fråga om förmögenhetsskatten behövs enligtutredningen inte. Även om fonden betraktas som ett skattesubjekt vidinkomsttaxeringen är nämligen enligt 6 § förordningen (1947: 577) om statligförmögenhetsskatt andelsägama och inte fonden skattskyldiga för fondensförmögenhet. Utredningensställningstagande, som allmänt tillstyrkts vid remissbehandlingen, motiverasfrämst av praktiska skäl. Varje fond avses nämligen skola svara för deninkomstskatt som belöper på fOnden. Vidare behövs inga särskilda bestämmelserför det fall förvaltningen av en fond går över från ett fondbolag till förvaringsbankeneller till annat fondbolag. Något nödvändigt samband mellan självständigrättssubjektivitet i civilrättslig bemärkelse och särskild skattesubjektivitetfinns inte. Det bör också observeras att en aktiefonds förmögenhetsmassa, somägs av fondandelsägarna, hålls helt och hållet avskild frånförvaltningsbolagets eller andra av detta bolag förvaltade fondersintressenter. Med hänsyn till vad jag sålunda anfört och till de praktiskafördelar som är förbundna med utredningens förslag kan jag godta det iförevarande hänseende. 5.1.3Beskattning av utdelningsinkomster m. m. Inkomstav bank- eller annan penningrörelse beskattas enligt reglerna för inkomstslagetrörelse. Föreligger däremot kapitalförvaltning, hänförs avkastningen avkapitalet till inkomstslaget kapital. Avyttring av värdepapper beskattas vidpenningrörelse i inkomstslaget rörelse som del av rörelsen men vidkapitalförvaltning enligt reglerna för realisationsvinst. Gränsdragningenmellan de båda verksamhetsformerna bank-dier annan penningrörelse ochkapitalförvaltning sker med hänsyn till omständigheterna i det enskildafallet. anses föreligga om den skattskyldige inte driverhandel med aktier, obligationer eller andra värdehandlingar. För att sådanhandel skall anses föreligga krävs att köp och försäljningar har ägt ram istörre omfattning.