prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag vill erinra om att facklig förtroendeman redanhar möjlighet till ledighet m. m. för att vidta åtgärder i här angivet syfte,såvitt avser information till den egna organisationens medlemmar, med stöd avkungörelsen (1972: 448) om fackliga förtroendemän hos statsmyndigheter m. fl.Vissa informationsfrågor är för övrigt avtalsbara tillföljd av den senaste ändringen i 3 § statstjänstemannalagen (1965: 274). De nya möjlighetertill information till de anställda som personalrepresentation i myndighetsledningsorgan medför får inte leda till att redan befintligainformationskanaler inte utnyttjas. Styrelserepresentation måste ses som ettkomplement till nuvarande informationssystem, inte som någon ersättning härför.Den samråds- och informationsverksamhet som förekommer inom företagsnämndernaeller i annan ordning mellan myndigheten och de anställda bör därför intepåverkas av att personalrepresentationgenomförs i ledningsorganet. Myndighetens hittillsvarande skyldigheteratt samråda och informera bör således bestå. Utbildningens betydelse i sammanhangetunderstryks av vissa remissinstanser, däribland SF och TCO-S. Jag delaruppfattningen att personalföreträdare bör få den utbildning som behövs. I vissomfattning bör sådan utbildning anordnas av statens personalutbildningsnämnd.Jag har beaktat detta vid beräkningen av det under sjunde huvudtiteln uppfördaanslaget Viss utbildningsverksamhet. Det bör ankommapå Kungl. Maj:t att meddela de beslut som behövs för att genomföra denföreslagna reformen. Det av mig nu framlagda förslagetavser inte verk. Reformen torde t. v. inte böra gälla universitetsområdet.I fråga om detta område bör det nämligen över- 1974:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 49 vägas, om det kan finnas skäl att gepersonalrepresentationen på styrelsenivåen särskild utformning bl. a. med hänsyn till resultatet av den pågåendeförsöksverksamheten med nya former för samarbete mellan studerande, lärare ochövrig personal. Under åberopandeav det anförda hemställer jag att Kungl. att godkänna deav mig förordade riktlinjerna för representation för anställda i statligamyndigheters högsta beslutande organ. Försöksverksamheten med programbudgeteringinleddes efter ett flerårigt utredningsarbete. Insatser hardärvid gjorts såväl vad gäller försvarsdepartementetsverksamhetsområde som inom den civila delen av statsförvaltningen. Redogörelser förutrednings- och försöksverksamheten har lämnats i bilaga 2,Gemensamma frågor, till statsverkspropositionen. Inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde tillämpas enligt statsmakternas beslut(prop. 1970:97, SU 1970:203, rskr 1970:420) fr. o. m. /73 ettnytt system för planering och budgetering. Huvudelementen i det nya systemetutgörs av perspektivplanering, systemplanering, programplanering ochprogrambudgetering. I det nya systemet följer planering, budgeteringoch redovisning m. m. en indelning av försvaret och dess verksamhet iprogram och produktionsområden. Anslagen iriksstaten samt de s. k. uppdragen från Kungl. Maj:t till centralamyndigheter och mellan olika myndigheter är anpassade till denna indelning.Delvis nya regler tillämpas för rollfördelningenmellan olika nivåer, för ekonomiska relationer mellan myndigheterna ochför redovisning av prestationer och kostnader. Inom den civiladelen av statsförvaltningen berörs numera närmare 30 myndigheter av arbetet medprogrambudgetering. Av dessa har 19 fått anslag anvisade i programtermer,nämligen fr. o. m. /71 statens bakteriologiska laboratorium,, , statskontoret, ,patent- och registreringsverket, lantmäteristyrelsen, rikets allmännakartverk, statens provningsanstalt, statensskeppsprovningsanstalt, styrelsen för teknisk utveckling, fr. o. /72 vissa enheter inom polisväsendet, vissa enheter inomkriminalvården, , fr. o. m. /73statens väg- och trafikinstitut, ,arbetsmarknadsverket, samt 1974:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 50 m. innevarande budgetår teknisk utbildning och forskning vid högskolan iLinköping. Fr. o. m. nästa budgetår utvidgas verksamheten vid högskolani till att omfatta även viss filosofisk utbildning sarnt medicinskutbildning och forskning. Övergången tillprogrambudgetering har inneburit en övergång från utgiftsslagsinriktade till ändamålsinriktade anslag. Budgetering på myndighetsnivåsker på program. För varje program skall målen diskuteras och kostnadernaanges. Där så är möjligt skäll även förväntade prestationer anges. Försökenhar också gällt myndigheternas interna styrsy-steni, främst rutiner förplanering, löpande styrning, uppföljning och kontroll. Huvudsyftet medprogrambudgeteringen är att förbättra förat-sättningarna att träffa meramedvetna val och därmed främja en bättre hushållning med knappa resurser. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar tillhör de myndigheter som ingår i försöksverksamheten med programbudgetering. Överstyrelsen har i samarbetemed berörda myndigheter genomfört en studie rörande långsiktsplaneringen inom det ekonomiska försvaret,vilken överlämnats till Kungl. Med utgångspunkt i denna studiehar Kungl. Maj:t meddelat anvisningar för försök med långsiktsplanering inomdet ekonomiska försvaret. Statsmakterna harår 1973 fastställt principiella riktlinjer för verksamheten och organisationenvid geologiska undersökning (prop.1973: 41, NU 1973: 54, rskr 1973: 225). En särskild organisationskommittéhar tillsatts med uppdrag att bl. a. utarbeta underlag så att medelsanvisningkan lämnas i programtermer fr. o. m. /75. Maj:tuppdrog åt att med biträde av berörda myridigheter utvärdera försöksverksamheten rörandeprogrambudgetering. Resultatet från de två första delrapporterna har tidigareredovisats för (prop. 1972: 1 bil. 2, prop. Riksrevisionsverkethar nu avgett en tredje delrapport avseende utvärderingen. Riksrevisionsverketkonstaterar i denna rapport, som bygger på studier vid ett fåtal myndighetermed sinsemellan olika lång erfarenhet av programbudgetering, att deiakttagelser och slutsatser verket redovisade understryks.Undersökningarna visar enligt bl. a. att underlaget förbudgetdialogen mellan statsmakterna och myndigheterna har förbättrats, attmåldiskussionerna i samband med budgetprocessen har ökat och attkostnadsmedvetandet har ökat. konstaterar å andra sidan bl.a. att en relevant resultatinformation ännu inte utvecklats och attplaneringsaktiviteterna inte nämnvärt stimulerats. Sammanfattningsvis framhåller riksrevisionsverketatt programbudgeteringen synes innehålla lösningar på gmndläggandestyrproblem inom 1974:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 51 offentlig förvaltning.Riksrevisionsverket anser att programbudget-idéerna bör spridas och i lämpligomfattning omsättas i formella styrsystem. Erfarenheterna från tillämpningen avprogrambudgetering på myndighetsnivå är alltså i stort positiva. Jagfinner det därför naturligt att programbudgetering efter utredning ochprövning i varje särskilt fall införs vid ytterligare myndigheter. Jag torde iannat sammanhang få återkomma till Kungl. Maj:t med de förslag som kanföranledas härav. Jag vill erinra omatt försöksverksamheten i första hand avsett programbudgetering påmyndighetsnivå. Frågan hur budgeten skall göras till ett mer effektivtinstrument på statsmaktsnivå, att fördela och styra samhällets resurser, harbehandlats av budgetutredningen. förslag (SOU 1973:4346)rör bl. a. rollfördelningen i budgetarbetet, ändamålsindelning av budgeten,planering, beslutsunderlag i fråga ominvesteringar, förmögenhetsredovisning och kapitalkostnader samtanslagssystem. Betänkandet remissbehandlas f. n. Jag hemställer attKungl. Maj:t beslutar att ge till känna vad jag har anfört. Vad föredragandena sålunda medinstämmande av statsrådets övriga ledamöterhemställt bifaller Hans Maj:t Konungen. 1974:1 Bilaga 2 Gemensamma frågor 52 Den allmänna lönenivån förstatsanställda m. m. Lönegradsplacering för vissatjänster m. m. Samordning av statlig ochprivat pensionering 3 Inrättande av tjänster 4 Klassificering av statensfasta maskinanläggningar 6 Fråga dels om en översyn av reglerna om neutralitet och skyddsarbete, dels om en lagstiftning om myndighetsverksamhet under arbetskonflikt 9 Styrelserepresentation föranställda i statliga myndigheter 25 1(74 730502 Bilaga 3 tiU statsverkspropositionen 1974 Prop. utdrag av protokollet över finansärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungeni statsrådet . Närvarande: statsministernPALME, ministem för utrikes ärendena , statsråden , ,, , , , , , , ,, , , , , . Chefen förfinansdepartementet, statsrådet , anmäler de frågor, som gäller utgiftemaför /75 för kungl. hov- och slotts-staterna, och anför. A. KUNGL. A1.Hans Majit Konungens och det Kungl. Anslaget är förinnevarande budgetår uppfört i riksstaten med . Med anledning avHans Maj :t Konung frånfälle kommervissa ändringar i hovstaternas organisation att genomföras, vilket medför attanslaget kan minskas något. Jag hemställer att Kungl. Maj :t föreslår att till HattsMaj:t Konungens och det Kungl. Husets hovhållning för /75anvisa ett anslag av . Underhåll och vård av möbler samt andra staten tillhöriga inventarieri de kungl. Detta anslag är i riksstaten uppfört med 915 000 kr.Riksmarskalksämbetet har i anslutning till en av husge-rådskammaren gjordframställning hemställt, att under anslaget för /75 anvisas 1milj. Härvid har medel beräknats för bl. a. ytterligare ett biträde och enamanuens samt för informations- och utställningsändamål. 1974:1 Bilaga 3 Kungl. Anslaget bör,med beaktande av till höjt lönekostnadspålägg, beräknas till 940 000 kr.Jag hemställer att Ktmgl. att till Underhåll och vård av möbler samt andrastaten tillhöriga inventarier i de kungl. slotten för /75anvisa ett anslag av . B. KUNGL. 1972/73 Utgift 3 109 784 1973/74Anslag 3 436 000 1974/75 Förslag 3 547 000 Under anslagetavlönas 65 lönegradsplacerade anställda, varav 29 i park- och trädgårdsvård och25 tillhörande vaktpersonalen. Härtill kommer ett tiotal arvodister meduppdrag av deltids- eller bisysslekaraktäroch viss övrig personal. Från anslaget bestrids vidare övergångsvis understödtill ett fåtal förmånstagare samt andra omkostnader än för uppvärmning ochfastighetsunderhåll för de kungl. Riksmarskalksämbetethemställer, med anledning av en av ståthållar-ämbetena vid de kungl. slottengjord framställning, att anslaget för nästa budgetår tas upp med 3 497 000 kr.Medelsbehovet påverkas i första hand av automatiska förändringar. Ämbetetredovisar vidare konsekvenserna av en minskning av anslaget . Dennaskulle i huvudsak komma att drabba parkvården, vilket vore olyckligt medhänsyn till att besöksfrekvensen ständigt stiger med ökat slitage på parkernasom följd. Av följande sammanställning framgåi' de förändringar ime-delsanvisningama för de ohka slotten, som beräknats för nästa budgetår ijämförelse med de belopp, som anvisats 1973/74 enligt den av Kungl. 1974:1 Bilaga 3 Kungl.hov- och slottsstatema 3 Sammanfattningsviskan förändringarna under de olika postema mellan den fastställda staten /74 och det framlagda statförslaget för /75anges på följande sätt. Enligt staten /74 Enligt statförslaget /75 Avlöningar och aiToden Understöd och vatten Parkers underhåll Trädgårdars underhåll Övriga omkostnader 2 979 300 22 900 149 300 259 500 147 800 251 000 3 019 600 21000 159 500 268 300 153 000 257 600 + 40 300 1 900 + 10 200 + 8 800 + 5 200 + 6 600 + 69 200 + 8200 Med anledning av tronskiftet övervägs vissaförändringar av de kungl. slottens administration och användning.Eventuella förslag till förändringar i dispositionsrätten till de kungl.slotten torde senare få underställas . Jag räknar t. v. inte mednågra förändringar i dessa avseenden. Med beaktande av höjningen avlönekostnadspålägget och med godtagande av riksmarskalksämbetetsförslag i övrigt hemställer jag att Kungl. att till Dekungl. slotten: Administration för /75 anvisa ett anslag av . 1972/73 Utgift 905 365 1973/74 Anslag 1974/75 Förslag Från anslagetbestrids kostnader för löner till tio anställda värmeskötare, reparatörer m.fl. och för inköp av bränsle. Riksmarskalksämbetethar på grundval av ståthållarämbetenas beräkningar hemställt om ett anslag /75 av . Ökningen är av automatisk karaktär.Riksmarskalksämbetet har vidare föreslagit att bränsledelen av anslaget medhänsyn till de starka prisstegringarna vid behov borde få överskridas medKungl. Ma]:fs medgivande. Med anledningav vad riksmarskalksämbetet anfört finner jag det lämpligt att anslagetomvandlas till förslagsanslag. 1974:1 BUaga 3 Kungl. riksmarskalksämbetets förslag iövrigt hemställer jag att Kungl. att till Dekungl. slotten: Uppvärmning för /75 anvisa ett förslagsanslag av1 . Vid bifall tillde av mig framställda förslagen kommer första huvudtitelns slutsumma /75 att uppgå till , vilket innebär en minskning i jämförelse med det för /74anvisade beloppet med . Vad föredraganden sålunda medinstämmande av statsrådets övriga ledamöter hemställt bifaller Hans Maj:tKonungen. Prop.1974:1 Bilaga 3 Knngl. A. Kungl. 1 Hans Maj :t Konungens och det Kungl. Husets hovhållning 4 500 000 1 Underhålloch vård av möbler samt andra staten tillhöriga inventarier i de kungl. B. Kungl. 2 De kungl. slotten: Administration 3 547000 3 De kungl. slotten; Uppvärmning 1095 000 Summa för kungl. slottsstaten 4 642 000 hov- och slottsstatema 10 082 000 Bilaga 4 till statsverkspropositionen 1974 Prop. Till hör bl. a. polis- ochåklagarväsendet, de allmänna domstolarna och de allmännaförvaltningsdomstolarna, kriminalvården, hyresnämnderna och arrendenämndernasamt rättshjälpsnämnderna och de allmänna advokatbyråerna. Departementetsvarar också för beredning av lagstiftningsärenden på ett flertal områden avsamhällslivet. En rad lagstiftningsförslag torde komma att lämnas tillvårriksdagen, bl. a. förslag till ny firmalag, lagstiftning om sänkning avmyndighetsåldern, inkassolag, lag om inrikes vägtransport, lagstiftning om nyaersättningsregler i vattenlagen, lagstiftning om ersättning för obefogadefrihetsinskränkningar och lagstiftning om kriminalvård i anstalt. Utgifterna inom område beräknasunder /75 komma att öka med 240 milj. kr. Därmed omsluterverksamheten 2 931,1 milj. kr. Antalet tjänster inom områdeökar med sammanlagt 985. Sekretariatet för framtidsstudier som är knutet tillstatsrådsberedningen får i uppdrag att genomföra tre eller fyra olika projektav framtidsstudier inom en kostnadsram av 2 milj. kr. Till sekretariatet knytsen parlamentariskt sammansatt grupp för kontakt och information. För långsiktsmotiverad grundforskning föreslås 2 milj.kr. Grundforskningen skall planeras i samråd med forskningsråden. Samhällets åtgärder mot brott Brottsligheten är ett allvarligt samhällsproblem. Mångafaktorer medverkar till att så är förhållandet. Kampen mot brottslighetenmåste föras på bred front. Det sedan tillsatta brottsförebygganderådet som tills vidare arbetar som en kommitté har tillkommit för att, närmastunder Kungl. Maj:t, samordna samhällets och enskildas insatser mot brott. Rådetskall också verka för att såväl samhällets egna organ som enskilda medborgare,politiska organisationer, fackföreningar, arbetsgivare m. fl. aktiveras ikampen mot brottsligheten. Åtgärderna mot brott kan indelas på olika sätt beroendepå syftet med indelningen. från resursfördelningssynpunkt är följandeindelning i sex grupper tänkbar. 1974:1 Bilaga 4 2 3Brottsutredning och andra åtgärder i brottmålsförfarandet 6 Forskning ochutveckling. De förebyggandeåtgärderna är riktade mot personer som inte är föremål för rättsväsendetsåtgärder på grund av brott. De omfattar även sådana åtgärder som är avsedda attförbättra miljön i samhället i förebyggande syfte. Åtgärder av här avsett slagankommer främst på andra än rättsväsendetsmyndigheter, bl. a. skolväsendet och socialvårds- och arbetsmarknadsmyndigheterna.Enskilda, företag och organisationer gör också betydelsefulla förebyggandeinsatser. Den andra gmppenavser den övervakning av regelefterlevnaden som syftar till att dels förhindrabrott, dels upptäcka brott. Hit hör polisens övervakandeverksamhet. Gruppen omfattar även exempelvis tull- och beskattningsmyndigheternaskontroll av att straffsanktionerade bestämmelserinom deras resp. verksamhetsområden efterlevs. Till den tredjegruppen hör de åtgärder som krävs för att utreda brott och för att fatta beslutom reaktion mot brott, dvs. åtgärder i förfarandet från brottsanmälan t. o. m.domstols dom eller annat slutligt beslut av domstol, åklagare eller polis. Den fjärdegmppen avser de åtgärder som krävs för verkställighet av skilda påföljder,exempelvis frihetsstraff, skyddstillsyn och böter. Åtgärder av detta slag hörhemma i kriminalvården. Även andra organ har uppgifter på området, t. ex.exekutionsväsendet. Till den femtegruppen hör de åtgärder som syftar till att ge personer som begått brottbättre, förutsättningar till anpassning i samhället. Åtgärder av detta slagvidtas av kriminalvårdsmyndigheterna men även av organ inom socialvårds-,arbetsmarknads- och utbildningsområdena. Den sjätte gmppenavser forskning och utveckling som är direkt målinriktad mot problem som röråtgärder mot brott. Samhället satsarstora belopp på åtgärder i brottsbekämpande syfte. Det är dock inte möjligt attpresentera någon beräkning av de totala kostnaderna för samhällets åtgärder motbrott. Kostnadema försådana åtgärder inom polis- och åklagarväsendet, de allmänna domstolama ochkriminalvården har emellertid beräknats. De har fördelats på nämndaåtgärdsgmpper. I vissa fall har schabloner använts eftersomberäkningsunderlaget är osäkert. All polisverksamhetutom den som har samband med tillståndsgivning,passärenden och andra uppgifter av servicekaraktär kan ses som ett led isamhällets åtgärder mot brott. Hit hör också åklagarväsendets ochkriminalvårdens funktioner liksom den del av domstolsväsendets verksamhet somrör brottmål. Den del av anslagen inom rättsväsendet som är avsedd för åtgärdermot brott uppgår till ca . för /74.1 figur 1 ärdetta belopp fördelat på åtgärdsgrupper. Beloppet omfattar inte medel som förbrukasinom departementet och statliga kommittéer eller kostnader som belastarkapitalbudgeten. Förebyggande åtgärder18 milj kr. Forskning och Lutveckling . Anslagen för rättsväsendetsåtgärder mot brott budgetåret 1973/74 fördelade på åtgärdsgrupper De medel på andrahuvudtitelns driftbudget för /74 vilka här inte hänförts till samhällets åtgärder mot brott uppgår till616,3 milj. kr. Anslagen till rättsväsendet på kapitalbudgeten uppgårtill 166,4 milj. kr. för /74. Som framgår avfigur 1 uppgår kostnaderna för de förebyggande åtgärderna till 18 milj. kr.Största posten utgör kostnaderna för polisens undervisning i skolorna i lag ochrätt samt i trafik. Övervakningen av regelefterlevnaden avser polisensövervakningsverksamhet och beräknas till 795 milj. kr. Det redovisade beloppet förbrottsutredning och andra åtgärder i brottmålsförfarandet omfattar åtgärderinom polis- och åklagarväsendet samt domstolama. Av beloppet, 684 milj. kr.,faller 88 milj. kr. på åklagarväsendet och 148 milj. kr. Kriminalvårdensvarar för de kostnader som i figuren redovisats som verkställandet avpåföljder och rehabiliterande åtgärder. Verkställandet av påföljder omfattarfrämst kostnader för förplägnad, bekläd- 1974:1 Bilaga 4 4 nad, bevakning samt arvoden tillövervakare och uppgår till 264 milj. kr. De rehabiliterande åtgärderna omfattari den i figur 1 redovisade beräkningen delsarbetsvärd, industriellt arbete, fritidssysselsättning och andra allmännabehandlingsåtgärder, dels yrkesutbildning, bostads- och arbetsanskaffningoch andra åtgärder som är direkt inriktade på den dömdes anpassning i detenskilda fallet. Forskning ochutveckling inom rättsväsendet beräknas till sammanlagt 1,8 milj. kr. Av detta belopp avser omkring 1 milj. kr.polisväsendet och 0,8 milj. kr. Polisväsendets kostnader gällerkriminalteknisk forskning samt utveckling av nya metoder och tekniska hjälpmedeloch kriminalvårdens kostnader främst forskning och utveckling påbehandlingsområdet. I beloppet ingår inte den forskning och utveckling som ärknuten till kommittéer inom departementet. De anslag under /74 som avserrättsväsendets åtgärder mot brott har fördelats på polis- ochåklagarväsendet, domstolarna och kriminalvården på sätt figur 2 visar. Anslagen förrättsväsendets åtgärder mot brott /74 fördelade påverksamhetsgrenar Prop.1974:1 Bilaga 4 5 Det är angeläget att samhället ökar sina insatser motbrottsligheten. Som tidigare framhållits kan detta ske på många olika sätt. Insatser som indirekt har betydelse för att hindrabrottslighet föreslås ske på många områden. Av förslagen under andrahuvudtitlar i årets statsverksproposition kan särskilt nämnas stödet tillidrotten. Ökade insatser föreslås också i kampen mot narkotikamissbmket. Även under andra huvudtitlar kommer att föreslåsåtgärder som har direkt betydelse för att hindra brottsligheten. Sålundafömtsatts och länsstyrelserna få förstärkta resurser förkontroll och revision på skatteområdet, med särskild tyngdpunkt påmervärdeskatten. Rättsväsendet föreslås få 176 milj. kr. mer än förinnevarande budgetår för åtgärder mot brott. Även om en stor del av dettabelopp beräknas gå åt till kostnadsökningar, bereds härigenom utrymme förökade insatser. Polisen får ytterligare resurser för främst övervaknings- ochutredningsverksamhet. En ökad satsning sker även på kriminalvården samtforskning och utveckling. Hur den föreslagna budgeten fördelar sig på gmpper avåtgärder framgår av nedanstående tabell. 1 000-tal kr' Förebyggande åtgärder 18 100 Brottsutredning och andra åt- gärder i brottmålsförfarandet 684 200 Verkställandet av påföljder 263 900 Rehabiliterande åtgärder 145 800 Forskning och utveckling 1 800 brott 1 908 400= 2 084 700' ' Inkluderar anslag med anledning av propositionerna1973:1, 1973:37 och 1973:115. 'Procentuell ökning mellan budgetåren inom resp. grupp av åtgärder. ' Avser kostnader som belastar driftbudgeten medundantag av kostnader för ustitiedepartementet och statliga kommittéer. I detta sammanhang bör framhållas att en fortlöpanderationalisering pågår inom rättsväsendet. Som ett led i detta arbete fortsätteruppbyggnaden av rättsväsendets informationssystem (RI), som baseras på automatiskdatabehandling av framför allt data inom brottmålsförfarandet ochkriminalvården. Praktiska försök med programbudgetering pågår inom polisväsendetoch kriminalvården. Även i övrigt pågår ett omfattande arbete i syfte atteffektivisera och förenkla de rättsvårdande organens arbete. 1974:1 Bilaga 4 6 I kampen motbrottsligheten är det väsentligt att tillvarata alla möjligheter tillsamarbete mellan olika sociala myndigheter och organ, arbetsmarknadensföreträdare, skolan och rättsvården. Också enskildas, företags ochorganisationers insatser mot brott är mycket väsentliga. I syfte att förbättrasamordningen av insatserna mot brott föreslås att kommittén brottsförebyggande rådet omvandlas till en friståendemyndighet direkt under Kungl. Rådet skall enligt förslaget hasamordnande och rådgivande uppgifter och ledas av en styrelse med bl. a.företrädare för de i representerade partierna, arbetsmarknaden,kommunerna, landstingen, försäkringsbolagen och forskningen. Rådets kansliskall bestå av en allmän utredningsenhet och en utvecklingsenhet. För brottsförebyggande rådetsverksamhet föreslås 3,7 milj. kr. Utgiftema inompolisväsendets område beräknas komma att öka med 133,9 milj. kr. till 1 689,5milj. Statsmaktemasbeslut i anledning av propositionen 1973: 115 med förslag till åtgärder för attbekämpa brottsligheten och förbättra den allmärma ordningen har därvid följts.Medel beräknas för sammanlagt 564 tjänster, varav 402 polismanstjänster. Avpolismanstjänsterna avses bl. 185 för övervakningsverksamhet och 110 förspanings- och utredningsverksamhet. Förslagen möjliggör en ökad patmlleringtill fots och en utbyggnad av kvarterspolisorganisationen. Förutom utbyten avmotorfordon och annan utrustning för att hålla denna vid oförändrad standardberäknas medel för vissa ytterligare förbättringar av polisens utrustning. Medel beräknasför fem nya åklagartjänster. Två av dessa tjänster skall användas för utredningav komplicerade förmögenhetsbrott, främst skatte- och bedrägeribrott.