prop · FX03188 · 1974-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1974 Prop. Maj:tsproposition med förslag till lag om den skattemässiga behandlingen medanledning av övergång från aktiebolag till annan företagsform, m. m.; given den25 . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå att bifalla de förslag om vars avlåtande tillriksdagen föredragande departementschefen hemställt. 1propositionen föreslås regler om hur en övergång från mindre aktiebolag tillannan företagsform skall behandlas från skattesynpunkt. Deföreslagna reglerna innebär att,om ett aktiebolag med ett aktiekapitalunderstigande . går i likvidation den I januari 1975-den 31december 1978 eller tvångsupplöses enligt de civilrättsliga övergångsreglerna,särskilda skattelättnader inträder både vid utskiftningsbeskattning-en ochinkomstbeskattningen. Ett belopp på . utöver tillskjutet kapital ibolaget föreslås sålunda vara fritt från utskiftningsskatt för i princip alla bolag,som likvideras eller tvångsupplöses. Vidare innebär propositionens förslag attaktiebolag, som driver rörelse, jordbruk eller skogsbruk, skall efterupplösningen kunna fortsätta verksamheten i annan företagsform utan inkomstskattekonsekvenser,om tillgångar och skulder överförs till bokförda värden och samma ägarsituationföreligger i aktiebolaget och det nya företaget. Lagstiftningenavses träda i kraft . Lagom den skattemässiga behandlingen med anledning av övergång frånaktiebolag till annan företagsform, m. m. Härigenomförordnas som följer. 1 § Har aktiebolag, vars aktiekapital icke uppgått till50 , trätt i likvidation den 1 januari 1975-den 31december 1978 eller upplösts enligt punkt 4 av övergångsbestämmelserna tilllagen (1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, skall denna laggälla vid taxering till och statlig inkomstskatt samt till utskiftningsskatt. 2 § Aktiebolag, som avses i 1 §, skall icke erläggakommunal eller statlig inkomstskatt på grund av alt verksamheten övertagits avenskild näringsidkare, handelsbolag eller delägare i enkelt bolag(övertagaren) under förutsättning att 1. aktiebolaget vid övertagandet drivit rörelse,jordbruk eller skogsbruk, 2. övertagaren fortsatt verksamheten i den eller deförvärvskällor som övertagits vid utgången av det beskattningsår under vilketövertagandet skett, 3. som värde av samtliga vid övertagandet ingåendetillgångar och skulder av övertagaren tages upp motsvarande värde av utgåendetillgångar och skulder i den balansräkning som aktiebolaget upprättat medanledning av övertagandet, 4. aktiebolagetupprättat bokslut med anledning av övertagandet. Som förutsättning för skattebefrielse enligt första stycket gäller vidare attsamma person eller personer som äger eller på därmed jämföriigtsätt innehar - och såvitt gäller fömansbolag direkt eller genom förmedling avannan - aktierna i aktiebolaget vid utgången av det beskattningsår undervilket övertagandet sker äger den från bolaget övertagna verksamheten elleräger eller innehar andelarna i det handelsbolag som övertagit verksamheten. Ifråga om fömansbolag krävs ytterligare att delägare äger eller på angivet sättinnehar ungefäriigen lika stor andel vid nämnda båda tilirällen. Skiljaktigheti ägareförhållandena som betingas av arv, testamente eller bodelning utgör ickehinder för skattebefrielse. 3 §Har aktiebolaget gjort avsättning till investeringsfond enligt förordning en (1955:256) om investeringsfonder för konjunkturutjämning eller enligt förordningen (1947:174) om investeringsfonder eller till arbetsmiljöfond en ligt lagen( 1974:325) om avsättning till arbetsmiljöfond eller till särskildinves teringsfond enligt lagen (1974:000) om avsättning till särskild investerings fond, skall fonden återföras till beskattning hos aktiebolaget för det beskatt ningsår under vilket beslutet om likvidation fattats. Fond hos aktiebolag, som upplösesgenom att avföras ur aktiebolagsregistret, skall återföras till beskattningdet år för vilket taxering i första instans sker år 1979.1 fråga om medel, som avsattsenligt förordningen (1955:256) om investeringsfonder för konjunktur-, utjämning,gäller 19 § andra stycket denna förordning och i fråga om medel, som avsattsenligt förordningen (1947:174) om investeringsfonder, gäller 10 § andra stycketsistnämnda förordning. Ränta eller tillägg skall icke utgå vid återföringenligt detta stycke. Länsstyrelsenskall, på framställning av aktiebolaget eller övertagaren, förordna omåterbetalning av vad som återstår på konto i av medel, somaktiebolaget inbetalat. 4 § Haraktiebolaget gjort avsättning enligtförordningen (1959:168) om särskilda investeringsfonder för förioradeinventarier och lagertillgångar, förordningen (1954:40) om särskildinvesteringsfond för avyttrat fanyg m. m., förordningen (1967:96) om avdrag vidinkomsttaxeringen för avsättning till särskild nyanskaffningsfond m. m. ellerförordningen (1967:752) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avsättning tillfond för återanskaffning av fastighet, för sådan fond övertagas. Finnsgarantiförbindelse skall den ändras till att avse övertagaren. Fondens medelanses avsatta hos övertagaren under det år då avsättningen skett hosaktiebolaget. Ränta skall icke utgå vid övertagande enligt denna paragraf 5 § Vid taxering till utskiftningsskatt enligtförordningen (1927:321) om skatt vid utskiftning av aktiebolags tillgångar avaktiebolag, som avses i 1 §, skall från utskiftat belopp utöver tillskjutetbelopp avräknas . Föraktiebolag som driver rörelse, jordbruk eller skogsbruk gäller bestämmelsernai första stycket endast om villkoren för befrielse från inkomstskatt i 2 § äruppfyllda. 6 §Vid beräkning av inkomst av förvärvskälla, vari från aktiebolag över tagen verksamhet avseende rörelse, jordbruk eller skogsbruk ingår, gäller följande. Utgåendelager för av övertagaren upptagas till samma värde som skulle ha godtagits föraktiebolaget, om verksamheten icke övertagits. Övertagarenfår åtnjuta de värdeminskningsavdrag eller avdrag för substansminskning somskulle ha tillkommit aktiebolaget, om verksamheten icke övertagits. Omaktiebolaget beräknat avdrag för värdeminskning enligt upprättadavskrivningsplan, skall även efter övertagandet avdrag beräknas enligt planen,såvida ej övertagaren åtnjuter eller berättigas att åtnjuta räkenskapsenligavskrivning eller restvärdeavskrivning. mån aktiebolaget fått fördela utgifter under flera beskattningsår ochavdrag vid övertagandet av verksamheten kvarstår outnyttjat, för övertagarentillgodoräkna sig resterande avdrag. Haraktiebolaget enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfäs- m. under rubriken till pensioner i sin balansräkning redovisat pensionsskuld,skall övertagaren upptaga disponibla pensionsmedel som intäkt under detbeskattningsår, då övertagandet av verksamheten sker. Intäkten får ävenfördelas mellan detta beskattningsår och de fyra närmast följandebeskattningsåren på det sätt som övertagaren önskar. Harfrån aktiebolaget övertagits betalningsansvar för framtida utgifter, för vilkaavsättning gjorts i aktiebolagets räkenskaper, skall avsättningen återföras tillbeskattning hos övertagaren. Därvid prövas frågan om förnyad avsättning enligtde bestämmelser som skulle ha gällt för aktiebolaget, om delta i ställetfortsatt verksamheten. Utöveri fall som avses i tredje-sjätte styckena skall övertagaren träda iaktiebolagets ställe på så sätt att denne skall redovisa skattepliktig intäkt ochavdragsgill kostnad som eljest varit hänföriig till aktiebolaget och får ävenåberopa förhållande som avser verksamheten i aktiebolaget och som kan ha haftbetydelse för bolagets inkomsttaxering. På aktiebolaget belöpande skatter ochavgifter skall medföra rätt till avdrag för övertagaren i den omfattning somskulle ha gällt för aktiebolaget. Därvid skall skatten eller avgiften hänföras tillförvärvskälla, som övertagits från aktiebolaget. På motsvarande salt skall restituerad,avkortad eller avskriven skatt eller avgift som avser bolaget utgöraskattepliktig intäkt för övertagaren. 7 § Skattepliktig realisationsvinst eller avdragsgillrealisationsföriust skall ej anses uppkomma genom sådan likvidation ellertvångsupplösning som sägs i 1 §. Avyttrar övertagaren egendom, som övertagitspå sätt sagts, skall frågan om skattepliktig realisationsvinst elleravdragsgill realisationsförlust bedömas som om övertagaren förvärvat egendomengenom det fång varigenom aktiebolaget förvärvat egendomen. 8 § Övertagaren äger samma rätt till föriustavdragenligt förordningen (1960:63) om rätt till föriustutjämning vid taxering förinkomst eller för avdrag för underskott enligt 46 § 1 mom. tredje stycketkommunalskattelagen (1928:370), som skulle ha tillkommit aktiebolaget, omverksamheten icke övertagits. Avdraget för därvid icke överstiga inkomsten avden förvärvskälla vari den från aktiebolaget övertagna verksamheten ingår. 9 § Övertagaren är jämte aktiebolaget betalningsskyldigför sådana aktiebolagets skatter och avgifter som anges i I § lagen(1971:1072) om förmåns-berättigade skattefordringar m. m. 10 §Till deklaration, i vilken övertagen verksamhet första gången redo visas, skall fogas bestyrkt avskrift av aktiebolagets sista balansräkning. Har aktiebolagets bokföring avslutats mot balanskonto som avviker från ba lansräkningen skall även bifogas bestyrkt avskrift av kontot. skalli deklarationen lämnas uppgifter som har eller kan få betydelse för tillämpningenav denna lag. Iallmän självdeklaration för aktiebolag, vari verksamheten sista gången redovisas,skall uppgifter lämnas om vilka personer som var aktieägare i bolaget den 1januari 1974, samt vid utgången av det sista räkenskapsåret. 11§ Har i samband med övertagande av aktiebolagets verksamhet vidtagits åtgärdsom kan antas ha skett i syfte att vinna obehörig förmån i beskattningsavseendeäga bestämmelserna i denna lag icke tillämpning. Dennalag träder i krafi den . Lagom ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenomförordnas att 4 § taxeringslagen (1956:623)' skall ha nedan angivna lydelse. 1län skola finnas lokala taxeringsdistrikt och särskilda taxeringsdistrikt. Lokalt taxeringsdistriktskall utgöras av kommun eller del av kommun. När särskilda skäl därtill äro, mådock två eller flera kommuner sammanföras till ett lokalt täxeringsdistrikt. För varje lokalttaxeringsdistrikt skall finnas en lokal taxeringsnämnd, som har alt verkställataxering inom distriktet, i den mån detta icke ankommer på annan taxeringsnämndenligt vad nedan i denna paragraf sägs. 1fögderi skall finnas minst ett särskilt taxeringsdistrikt, inom vilket särskildtaxeringsnämnd verkställer taxering av fysiska personer, dödsbon ochfamiljestiftelser, vilkas inkomstförhållanden med hänsyn till förvärvskällansart eller eljest äro av mera invecklad beskaffenhet, om sådan skattskyldig ejskall hänföras till taxeringsdistrikt som avses i femte stycket. I län skall finnas etteller flera sär- I län skall finnas ett eller flera sär skilda taxeringsdistrikt, där särskild skilda taxeringsdistrikt, där särskild taxeringsnämnd verkställer taxering taxeringsnämnd verkställer taxering av andra skattskyldiga än fysiska av andra skattskyldiga än fysiska personer, dödsbon och familjestiftel- personer, dödsbon och familjestiftel ser. Till sådant taxeringsdistrikt ser. Till sådant taxeringsdistrikt skall, där så kan ske, hänföras även skall, där så kan ske, hänföras även fysisk person, dödsbo eller familje- fysisk person, dödsbo eller familje stiftelse som ensam eller tillsam- stiftelse som ensam eller tillsam mans med ett fåtal andra skattskyl- mans med ett fåtal andra skattskyl diga äger aktierna i aktiebolag eller diga äger aktierna i aktiebolag eller andelarna i ekonomisk förening. andelarna i ekonomisk föreningsöw delägare i handelsbolag. i Stockholmslän förordnar åriigen i en för riket gemensam taxeringsnämnd eller,om det behöves flera sådana taxeringsnämnder att verkställa dels taxering tillstatlig inkomstskatt och statlig för- 'Rubrikens lydelse enligt prop. Lagen omtryckt 1971:399. 'Lydelseenligt prop. 1974:132 och prop. mögenhetsskattav skattskyldiga, som sakna hemortskommun i riket, ävensom av sådana i 17§lagen om statlig inkomstskatt och 17 § lagen om statlig förmögenhelsskatt omförmäldaskattskyldiga, som jämlikt 20 och 39 §§ folkbokföringsförordningen skola mantalsskrivasi Storkyrkoförsamlingen i , dels ock taxering till kommunalinkomstskatt, som skall ske för gemensamt kommunalt ändamål. Taxering, som verkställesav en för riket gemensam nämnd, anses äga rum å särskild ort och i särskilttaxeringsdistrikt. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1975 årstaxering. Utdrag av protokollet över flnansarenden hållet inför HansMaj:t Konungen i statsrådet . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statrådets övriga ledamöter fråga om skatteregler i samband med avvecklingav aktiebolag och anför. Genom1973 års ändringar i lagen (1944:705) om aktiebolag har gränsen för lägstatillåtna aktiekapital höjts från . (SFS 1973:303 och1081). Den nya minimigränsen gäller även tidigare bildade aktiebolag med ettaktiekapital som understiger . Dessa bolag har getts möjlighet attunder tiden fram till utgången av anpassa sig till de nya reglerna. Haraktiekapitalet icke höjts kommer aktiebolaget att upplösasgenom ett förenklat likvidationsförfarande. De civilrättsligaövergångsreglerna gör det möjligt för rörelsedrivande aktiebolag, som integenomför erforderiig kapitalhöjning, att efter upplösning fortsätta verksamheteni annan företagsform. Avvecklingen av aktiebolag samt övergången till annanföretagsform aktualiserar vissa skatterättsliga frågor. Med anledning härav harföretagsskatteberedningen avgett en promemoria (Ds Fi 1974:4) Skattefrågor isamband med avveckling av aktiebolag. Efter remiss har yttrandenöver promemorieförslaget avgetts av kammarrätten i , (), kommerskollegium - som bifogat yttranden av vissa handelskammare -,patent- och registreringsverket, länsstyrelserna i , ,, och , samt , allmänna ombudetför mdlankom-munala mål, , grossist förbund,, , hantverks- och industriorganisation,. , Föreningenauktoriserade revisorer. Svenska revisorsamfundet, . Svenska bankföreningen.Svenska sparbanksföreningen. Svenska företagares riksförbundoch , . och har åberopat yttrandet avSveriges industriförbund. brukarnasriksförbund och (numera ) har åberopat yttrande av lantbrukarnas skattedelegation. 2Nuvarande ordning 2.1 Civilrättsliga regler Enligthandelsregisteriagen(1974:157) måste bokföringsskyldig enskild näringsidkareför att undgå straffansvar, till handelsregistret anmäla det namn, varunder hanämnar bedriva sin rörelse. En sådan registrering av firman medför dock inte attde i rörelsen nedlagda tillgångarna utgör någon från hans privata tillgångar skildförmögenhet. Det har således inte uppkommit någon självständig juridisk person.I näringsidkarens konkurs ingår både hans privata tillgångar och hans rörelsetillgångarutan åtskillnad, och de kommersiella borgenärerna åtnjuter inte något företrädeframför de privata. Detta borgenärsintresse skulle i och för sig bästtillgodoses, om det föreskrevs att näringsidkarens bokföringsskyldighet skulleomfatta hans samtliga transaktioner, tillgångar och skulder. En sådanomfattande bokföringsskyldighet har dock ansetts alltför betungande. Ibokföringslagen f 1929:117), BL, har man därför stannat för den kompromissenatt den löpande bokföringen endast behöver omfatta de transaktioner som harsamband med rörelsen medan årsbokslutet,dvs. inventarium och balansräkning,däremot skall uppta den bokföringsskyldiges samtliga tillgångar i fastigheter,varulager, övriga lösören, fordringar, värdepapper, kontanta penningar och annatävensom hans samtliga skulder vare sig tillgångarna och skulderna ingå irörelsen eller ej. 2.1.2 Enklabolag och handelsbolag Debåda associationsformerna enkelt bolag och handelsbolag regleras av lagen(1895:64 s. 1) om handelsbolag och enkla bolag. Reglerna om enkla bolag ärtillämpliga när två eller flera personer förenar sig om att driva "visstföretag eller fortsatt verksamhet". Om verksamheten dessutom är bokföringspliktigoch gemensam firma föreligger skall bestämmelserna om handelsbolag gälla. Dengrundläggande förutsättningen för att handelsbolagslagen skall vara tillämpligär att ett bolag föreligger. Någon närmare definition av de bolag som avseslämnas emellertid inte i lagen. Vanligtvis synes man dock ha uppställt krav påalt ett avtal skall föreligga mellan delägarna, att det skall finnas ettgemensamt bolagsändamål samt att delägarna skall vara förpliktade att verkaför detta ändamål. Inte heller har något särskilt krav på rörelsens artuppställts i lagen. Det behöver således inte röra sig om ekonomisk verksamhetäven om detta är vanligast. fall ekonomisk verksamhet inte föreligger betecknas förhållandet oftast somsamäganderätt. Gränsdragningsproblem kan dock uppkomma. Olika regler för bolagresp. samäganderätt föreligger t. ex. i fråga om dispositioner över delägarnasandelar liksom när det gäller upplösning av gemenskapen. 1 de flesta fall blirdet avgörande hur denna uppkommit. Sålunda torde samäganderätt regelmässigtuppstå om ett antal personer gemensamt erhåller egendom genom arv, gåva ellertestamente. För den händelse de inte träffar något avtal om hur egendomen skallnyttjas blir reglerna i lagen (1904:48) om samäganderätt tillämpliga. Denförsta förutsättningen för att bolag skall föreligga, dvs. ett avtal mellandelägarna, saknas. Ligger det en överenskommelse bakom egendomsförvärvet blirgränsdragningen genast svårare. Fråga uppkommer då om gemensamt bolagsändamålföreligger. Rent allmänt torde kunna sägas att valet mellan bolagsregler och samäganderättsreglerfår bli beroende av om parterna i större omfattning avsett att nyttja dengemensamma egendomen till att skaffa sig gemensam förtjänst. Det blir alltsåfråga om att avgöra vad som väger tyngst i avtalsförhållandet, utbytet avprestationer mellan parterna eller deras gemensamma intresse i rörelsen. Hardet utretts att reglerna i handelsbolagslagen skall vara tillämpliga gäller detvidare att klassificera bolaget som enkelt bolag eller handelsbolag. Enkeltbolag föreligger så länge inte verksamheten dels bedrivs under gemensam firmaoch dels medför bokföringsplikt. Från dessa allmänna förutsättningar stadgasdock det undantaget att reglerna om handelsbolag skall tillämpas på sådanaenkla bolag som delägarna frivilligt anmält till handelsregistret. EnligtBL är bl. a. handelsbolag och sådana enkla bolag som blivit införda ihandelsregistret bokföringsskyldiga oavsett arten och omfattningen av deras verksamhet.För andra enkla bolag samt för enskild näringsidkare bestäms bokföringsskyldighetensomfattning genom uppräkning av de verksamheter, vilka -- yrkesmässigt utövade -ansetts böra medföra bokföringsskyldighet. Genom en undantagsbestämmelse fritasemellertid mindre företag från denna skyldighet. Därvid används i regelantalet anställda såsom mått på företagets storiek. Detenkla bolaget är en mindre kvalificerad form av bolag. Detta skiljer sig frånhandelsbolaget genom att dess verksamhet inte avser bokföringspliktig rörelseunder gemensam firma. En mängd olika typer av verksamhet faller in underreglerna om enkla bolag. Det kan gälla samarbetsavtal som ingås mellan olikaförelag för bestämda projekt eller andra slag av överenskommelser, exempelvisavtal mellan företag i samma bransch om marknadsuppdelning. Den principiellaskillnaden mellan handelsbolag och enkla bolag är att det enkla bolaget tillskillnad från handelsbolaget inte erkänns som självständigt rättssubjekt ochdärför i stort sett bara får betydelse för delägarnas intema mellanhavanden.Det enkla bolaget kommer till stånd då avtal slutits eller fr. o. m. dentidpunkt som avtalet anger. Som delägare kan ingå såväl fysiska som juridiskapersoner. Vad gäller delägarnas interna ekonomiskamellanhavanden stadgas att vinst eller föriust skall fördelas lika. Regeln ärdock disposiiiv liksom övriga bestämmelser om delägarnas inbördes förhållanden.Om avtal ingås på delägarnas vägnar eller under gemensam beteckning för dem blirenligt huvudregeln endast de som deltar i avtalet berättigade och förpliktadegentemot avtalsparten. 1 praktiken torde dock i regel den delägare som handlarför bolagets räkning ha någon form av fullmakt att företräda de övrigavarigenom solidariskt ansvar uppkommer. Vid förändring i delägarkretsen gällersom huvudregel att bolaget skall upplösas. Om en delägare vill utträda får hansäga upp bolagsavtalet eller erbjuda de övriga att acceptera en annan delägarei hans ställe. Uppsägning medför att bolagel måste träda i likvidation. Dettakan dock förhindras genom att övriga delägare löser ut den som vill utträda ochsedan fortsätter verksamheten. För att ett handelsbolagskall föreligga fordras inte bara att de allmänna röruisättningarna för bolagär för handen utan dessutom all rörelsen är bokföringspliktig och bedrivs undergemensam firma. Handelsbolag kan komma lill stånd genom överenskommelse mellan tvåeller flera personer om alt bedriva viss verksamhet. Det kan också ske t. ex.genom att en som enkelt bolag bedriven rörelse expanderar och föranlederbokföringsplikt. Den grundläggande skillnaden mot enkelt bolag är althandelsbolaget er-känns som ett särskilt rättssubjekt. Bolagel kan ha egnatillgångar och skulder, förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter ochuppträda som part inför domstolar och andra myndigheter. Till skillnad frånexempelvis aktiebolag och ekonomiska föreningar erfordras ej registrering föratt handelsbolaget skall bli ett självständigt rättssubjekt. Den omständigheten atthandelsbolaget får framträda utåt som en självständig enhet vid sidan om deenskilda delägarna har ansetts nödvändiggöra viss offentlig kontroll över desubjekt som ingår såsom delägare i bolaget. ex. vissa kravuppställts för att utlänning eller utländskt företag skall kunna vara delägarei handelsbolag. Något hinder för juridiska personer att gå in som delägareföreligger däremot inte. Delägares enskilda borgenärer får inte gottgöra sig urbolagets tillgångar. Delägarna har således personligt och solidariskt ansvarför bolagets skulder. Till följd härav har någon tvingande reglering ej skettav hur handelsbolagets egna kapital skall redovisas. Lagen förutsätter dock attstartkapitald tillförs bolaget genom delägarnas insatser. Eftersom delägarnapersonligen ansvarar för bolagets skulder har någon offentlig insyn i ochkontroll av bolagets förmögenhetsförvallning inte ansetts erforderiig. 1handelsbolagslagen har därför inte upptagits några särskilda redovisningsreglerutöver dem som gäller i bokföringslagen. Någon skyldighet alt, såsom föraktiebolag, inge redovisningshandlingar lill myndighet för all där hållastillgängliga för offentlig granskning föreskrivs inte. Inte heller föreliggernågot krav på alt utse revisorer. Del belopp varmed tillgångarna överstigerskulderna i bolagel motsvarar det egna kapitalel.eller delägarnastillgodohavanden och redovisas på balansräkningens passivsida undervarje delägares kapitalkonto. Ursprungligen har startkapitalet införts påkontot. Detta har sedan ändrats genom att där bokförts på delägaren belöpandevinst resp. föriust samt hans insättningar och uttag. Reglerna om delägarnasinbördes ekonomiska mellanhavanden överensstämmer i stort sett med vad somgäller för enkelt bolag. Enligt handelsbolagslagens disposiliva bestämmelserskall delägare tillgodoföras eventuellt arvode samt ränta efter på sitt ibolaget vid räkenskapsårets början innestående ka-' pital. Därefter uppkommandevinst eller föriust för räkenskapsåret skall fördelas lika. Härigenom kandelägare redovisa föriust även om resultatet i dess helhet utvisar vinst. Reglernaom ändringar i delägarkretsen överensstämmer med vad som gäller för enklabolag. Detta innebär bl. a. att en ny delägare inte får träda in utan altsamtycke föreligger från samtliga övriga delägare. I ett avseende är förhållandenanågot annoriunda än i enkelt bolag.