prop · FX03145 · 1974-12-31 00:00:00 — Majits proposition nr 1974 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående fria läromedel, m. m.; given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet överutbildningsärenden, föreslå att bifalla de förslag om vars avlåtandetill föredraganden hemställt. Ipropositionen föreslås att eleverna i som gåva bör få centralaläromedel i den utsträckning som krävs för en allmän överblick av dethuvudsakliga innehållet i lärokursen. Vidare föreslås i propositionen vissaförbättringar av de kommunala villkoren i samband med anordnande av s. k,extern klass av specialskolan. Utdragav protokollet över utbildningsärenden hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet . Närvarande:Statsmuiistern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöterfråga om fria läromedel m. in., och anför. 1 Fria läromedel för eleverna i proposition angående samh'ällsinsatser på läromedelsområdet som förelades1973 års riksdag (prop. 1973: 76) behandlades även frågan om tillhandahållandeav fria läromedel åt eleverna i . beslöt i denna delgodkänna de riktlinjer i frågan som utbildningsutskottet förordade medanledning av propositionen (UbU 1973: 28, rskr 1973: 242). beslutinnebar att elev i som gåva skulle erhålla minst ett läromedel somger en allmän överblick av det huvudsakliga kursinnehållet i ämnet i varje ämnedär sådant läromedel förekommer. Utskottet utgick vid sitt ställningstagandefrån att Kungl. Maj:t skulle medverka till vissa preciseringar av de nya principerna.Eldigt beslut skulle de nya principerna träda i kraft den 1 juli1974. Maj:t anmälde sedermera i proposition angående vissaläromedelsfrågor (prop. 1974: 13) att () den 6 december1973 lagt fram förslag till nya bestämmelser om fria läromedel för eleverna i gmndskolansamt att remissbehandlingen av detta förslag inte kunde avslutas i sådan tidatt nya bestämmelser om fria läromedel kunde träda i kraft vid utsatt tidpunkt.Kungl. Maj:t föreslog därför att gällande bestämmelser om fria läromedeltillämpades även under /75. godkände att så skedde (UbU1974: 15, rskr 1974: 155). I utbildningsutskotiets av godkändabetänkande med anledning av propositionen har förutsatts att de nya reglerna omfria läromedel för eleverna i underställs i den mån deavviker års riksdagsbeslut. Efterremiss har yttranden över det av SÖ framlagda förslagetavgetts av läromedelsorganisationskommittén, Svenska kommunförbundet,, i (LO), akademikerscentralorganisation () och (). Bestämmelserom tillhandahållande av läromedel åt elev i gmndskolan har meddelats i skolstadgan(1971: 235). Enligt bestämmelserna skall elev vid gmndskolan i skälig omfattningtillhandahållas material som fordras för en tidseidig undervisning. Föreskriftges vidare om att elev vid får behålla egentiiga läroböcker,arbetsböcker och förbrukningsmaterial. Härvid gäller dock den begränsningenatt elev vid anfordran skall återlämna dels vissa läroböcker och läseböcker,särskilt om de skall användas , dels förbrakningsmaterial som utanolägenhet kan användas på lärommmet av olika klasser och gmpper. En närmareredogörelse för bakgrimden till och iimebörden av dessa be-sfämmdser harlämnats i propositionen angående samhällsinsatser på läromedelsområdet tillvilken jag här får hänvisa (prop. 1973: 76 s. 6775). Enligtgällande bestämmelser antages läromedel i gmndskolan av skolstyrelsen. Iärende om antagande av läromedel skall rektor avge förslag efter hörande avämneskonferensen eller vederbörande lärare. Lärare har dock rätt att självframställa läromedel sorii behövs till komplettering av de läromedel somskolstyrelsen antagit. Som centralt läromedel får antagas endast läromedelvilket registrerats som centralt läromedel i det läromedelsregister som avses ikungörelse (1974: 438) om registrering och granskning av vissa läromedel.Läromedel får antagas försöksvis om det sker för utprovning av läromedel sominte givits slutlig utformning eller för praktisk prövning av färdigställt.läromedel. Centralt läromedel får antagas för praktisk prövning endast om detregistrerats i det centrala läromedelsregistret. Beslut om att försöksvisantaga centralt läromedel skall skolstyrelsen anmäla till SÖ enligtbestämmelser som överstyrelsen meddelar. Intill dess det centralaläromedelsregistret är uppbyggt får läromedel som inte är upptaget i registretantagas som centralt läromedel eidigt de närmare bestämmelser som Kungl. Maj:tdier, efter Kungl. Maj:ts bemyndigande, myndighet meddelar. Maj:t hargenom beslut bemyndigat statens institut förläromedelsinformation att efter samråd med SÖ meddela nämnda närmarebestämmelser. Med centralt läromedelavses i enlighet med statsmaktemas beslut (prop. 1974:13, UbU 1974:15, rskr1974: 155) sådant läromedd som täcker väsentiiga delar av ämnen, ämnesgruppereller kursmoment,, som anges i gällande läroplan; och förser eleverna medinstrument som hjälper dem att planera och organisera sina studier, övafärdigheter, inhämta fakta och sätta in dessa i ett meningsfidlt sammanhang. It 1974.1 saml. 1973: 76 angående samhällsinsatser på läromedelsområdet (s. 103) föreslogKungl. Maj:t att elevema i som gåva skulle få minst ett sådantläromedel i varje ämne som ger en allmän överblick av det huvudsakligakursinnehållet i ämnet. Undantag borde dock kunna göras för i första handmusik, teckning, slöjd och gymnastik. Maj:ts förslagmed den ändringen att elev i som gåva skulle få minst ett läromedeli varje ämne där sådant läromedel förekommer. I sitt betänkande med anledningav propositionen uppehöll sig utbildningsutskottet i anslutning tUlbehandlingen av avgivna motioner i frågan (mot. 1973: 1328 och 1870) särskiltvid behovet av precisering av begreppet lån. Utskottet anförde i detma delföljande. Samtidigtmed att kommimerna ges ökad handlingsfrihet när det gäller formerna förtillhandahållande av fria läromedel är enligt motionen 1973: 1328 enprecisering av begreppet lån angelägen så att inte den ökade möjligheten för kornmunernaatt välja lånevägen i praktiken går ut över bam med mindre välsitueradeföräldrar. Allt material måste finnas i så många exemplar att elevernaverkligen kan få tillgång till de läromedel de önskar. Ett med detta yrkandenäraliggande yrkande har framställts i motionen 1973: 1870, i vilken pekas bl,a, på vikten av att eleven får sådan dispositionsrätt över läromedlet att hanfår möjlighet att fördjupa sig i ett avsnitt om han så önskar liksom ävenmöjlighet att ta igen vad han på grund av sjukdom eller annan orsak ej harkunnat inhämta. När läromedlen geseleverna som lån kan de lämnas ut till elevema och återkrävas efter det att demoment i läroplanen läromedlet i fråga svarar mot har gåtts igenom. De kanockså lämnas ut till elevema för en lektion i sänder och samlas in igen efterlektionens slut. Denna form av disposition kan dock inte gäma betraktas somlån. För övrigt torde den senare metoden i allmänhet tillämpas i skolornaendast beträffande de läromedd som tillhandahålls eleverna i form av bredvid-läsningsböcker. Utskottetutgick från att Kungl, Maj:t utan särskilda uttalanden från skullekomma att medverka till att erforderliga preciseringar skedde och anvisningar utfärdadesbeträffande fria läromedd. SÖframhåller att det inte torde vara möjligt att i stadgeform närmare preciseravilka krav som skall ställas på gåvo-, låne- och föiTådsläro-medel. Det är denpedagogiska funktionen Täromedlet får i användningen som här i första handmåste vara avgörande. Skolstyrelsen bör vara den instans som slutgiltigtbestämmer på vilket sätt fria råromedd skall tillhandahållas i . Elevemabör dock av de läromedel som använts i undervisningen som gåva få centralaläromedel i sådan utsträckningatt en allmän överblick av det huvudsakliga innehållet i ett kursavsnitt, ämneeller ämnesgmpp erhålls. De läromedel som elevema på detta sätt får behålla kansåledes vara små häften hka väl som stora stadieböcker som täcker flera ämnen. SÖföreslår att reglema om fria läromedel för eleverna i utformas på följande sätt. skall som gåva eller lån tillhandahållas läromedel och annanmateriel som fordras för undervisningen. Elev skall få centrala läromedel somgåva i sådan utsträckning att en allmän överblick av det huvudsakligakursinnehållet erhålls. I de fall läromedel och annan materiel tillhandahållselev som lån får detta inte inskränka på elevens möjligheter att användaläromedlet. EnligtSÖ:s förslag skall det ankomma på skolstyrelsen att bestämma huruvidatillhandahållande skall ske som gåva eller lån. Läromedelsorganisationskommitténansluter sig i huvudsak till SÖ:s förslag till ändring i skolstadgan. har inga principiella invändningar mot stadgeförslaget. som anser att det ärolämpligt att i skolstadgan ange bestämmelser om disposition och lån av läromedel.Enligt bör varje elev i som gåva erhålla de läromedel somfordras för att man skall få en allmän överblick över det huvudsakligakursinnehållet i varje ämne och för varje årskurs eller stadium. Både ochTCO understryker vikten av elevernas möjligheter att använda läromedlen på ettpedagogiskt riktigt sätt inte inskränks, TCO framhåller att detta är likaviktigt oavsett om läromedlen tillhandahålls som gåva eller lån. Enligt TCOger de av SÖ föreslagna bestämmelserna inte en tillfredsställande garanti föratt överensstämmelse i fråga om läromedel till elevernas förfogande uppnås överhela landet, anser att beslut om tillhandahållande av läromedd som lånoch TCO att beslut om tillhandahållande av läromedel såväl som gåva som lånskall fattas efter samråd med berörd skolpersonal, framför principiella uppfattningar. Enligt LO bör engenerös syn tillämpas på frågan om de fria läromedlen som elevernas egendom.Eleverna bör, enligt LO, få behålla som gåva läroböcker och visst annatmaterial. framhåller att stor frihet bör finnas för de pålokal nivå ansvariga förtroendemannaor-ganen att själva vidta åtgärder för attuppnå mål och resultat i undervisningen i enlighet med av statsmakternafattade beslut om skolväsendet. Enligtbeslut av riksdag skall som riktlinjer i fråga om tillhandahållandeav läromedel åt elev i gnmdskolan gälla att elev soni gåva skall erhålla minstett läromedel som ger en allmän överblick av det huvudsakliga kursirmehållet iämnet i varje ämne där sådant läromedel förekommer (prop. 1973: 76, UbU 1973:28, rskr 1973: 242). De nya bestämmelserna skulle träda i kraft den 1 juli1974. Vid sitt ställ-' ningstagande i frågan utgick utbildningsutskottet frånatt det i fråga om andra läromedel än de som skulle lämnas som gåva behövdes enprecisering av begreppet lån och disposition av annat slag. Utskottet utgickvidare från att Kungl. Maj:t utan särskilda uttalanden från skulle kortunaatt medverka till att erforderliga preciseringar skedde och till attanvisningar utfärdades beträffande fria läromedel. Somjag redovisat i det föregående anmälde Kungl. Maj:t i prop. 1974:13 angåendevissa läromedelsfrågor att remissbehandlingen av ett av ()framlagt förslag i frågan inte kunde avslutas i sådan tid att nya bestämmelserom fria läromedel kunde träda i kraft . Propositionen upptogmed anledning härav förslag om att gällande bestämmelser om fria läromedelskulle tillämpas även under /75. biföll propositioneni denna del (UbU 1974: 15, rskr 1974: 155). Vid behandlingen av frågan fömtsatteutbildningsutskottet att de nya reglerna om fria läromedel för eleverna igrundskolan underställdes i den mån de awék från 1973 årsriksdagsbeslut. SÖ:sförslag till nya bestämmelser innebär vissa avvikelser från 1973 årsriksdagsbeslut. SÖ föreslår att elev i skall få centrala läromedelsom gåva i sådan utsträckning att en allmän överblick av det huvudsakligakursinnehållet erhålls. SÖ:s förslag i denna del kan i princip anses vara avsamma innebörd som riksdagsbeslut. Förslaget innebär emellertid enprecisering som inte förutsattes i riksdagsbeslutet. Enligt SÖ bör deläromedel elevema får som gåva för att få en allmän överblick av dethuvudsakliga innehållet vara centrala läromedel. Med centralt läromedelförstås i enhghet med det statsmaktemas beslut som jag berört i detföregående sådant läromedel som täcker väsentliga delar av ämnen, ämnesgmppereller kursmoment, som anges i gällande läroplan, och förser eleverna, medinstrument som hjälper dem att planera och organisera sina studier, övafärdigheter, inhämta fakta och sätta in dessa i ett meningsfullt sammanhang. som läromedelsorganisationskommittén delar SÖ:suppfattning att de läromedel eleverna i obligatoriskt skall erhållasom gåva bör vara centrala läromedel. Enligt min mening är denna av SÖföreslagna precisering av värde vid avgörande av vilka läromedel elevema i grundskolanobligatoriskt bör erhålla som gåva. EnligtSÖ bör de centrala läromedel elevema i gmndskolan erhåller som gåva lika väl kurmavara små häften som stora stadieböcker som täcker flera ämnen. Av dennaanledning har SÖ i sitt förslag frångått den bindning som fanns iriksdagsbeslutet mellan ett läromedel och ämne. Det finns enligt min meningskäl som talar för den större frihet i sättet att förse elevema medgåvoläromedel som SÖ:s förslag innebär. Jag anser mot denna bakgrund atteleverna i gmndskolan, i likhet med vad SÖ föreslagit, som gåva bör få centralaläromedel i den utsträckning som krävs för en allmän överblick av dethuvudsakliga innehållet i lärokursen. SÖhar föreslagit att föreskrift ges om att det förhållandet att läromedel ochannan materiel tillhandahålls elev som lån inte får inskränka på elevensmöjlighet att använda läromedlet. och understryker vikten avelevernas möjligheter att använda läromedlen på ett pedagogiskt riktigt sätt.Jag delar den uppfattningen och utgår från att eleverna ges möjlighet attanvända läromedel som tillhandahålls som lån på ett pedagogiskt riktigt sättutan att detta regleras genom särskilda föreskrifter. SÖhar i sitt förslag behandlat möjligheten att närmare precisera vilka krav somskall ställas på gåvo-, låne- och förrådsläromedel. Enligt SÖ:s mening är ensådan precisering inte möjlig. Det är enligt SÖ den pedagogiska funktionenläromedlet får i användningen som här i första hand måste vara avgörande. Jagdelar i likhet med och läromedelsorganisationskommitténSÖ:s uppfattning. Enligt min mening talar pedagogiska och praktiska skäl föratt några generella föreskrifter utöver dem jag i det föregående förordat vadgäller tillhandahållande av läromedel som gåva inte meddelas. SÖhar föreslagit att det bör ankomma på skolstyrelsen att avgöra om läromedlenskall tillhandahållas eleverna i som gåva eller lån. Jag delardenna uppfattning. Skolstyrelsens beslutanderätt i dessa frågor inskränksemellertid av vad jag tidigare anfört om obligatoriskt tillhandahållande avläromedel som gåva. Debestämmelser om tillhandahållande av fria läromedel som jag förordat bör medhänsyn till kommunernas ekonomiska planering träda i kraft den 1 juh 1976, Deregler som gällt bör således tillämpas också under /76, 2 Externa klasser av specialskolan 2.1 Inledning Läsåret1963/64 inleddes försöksverksamhet med klasser för döva och hörselskadadeelever förlagda till det allmänna skolväsendet, s, k. externa klasser. Avsiktenvar att pröva möjligheten att ge dövundervisning på hemorten och därigenomlåta eleverna bo kvar i sina hem dåantalet elever i en kommun var tillräckligt för att anordna en dövklass.Enligt förslag av blind- och dövskoleutredningen i betänkandet (SOU 1964: 1)Grundskola för blinda och döva, borde de externa klasserna t, v,organisatoriskt och pedagogiskt lyda under närmaste dövskola och undervisas avlärare med dövlärarutbildning. Det lokala skolväsendet borde tillhandahållaskollokaler, teknisk utrustning, undervisningsmateriel, förbrukningsmaterieloch skolmåltider, medan döv-skoleväsendet borde förutom lärare erbjudaerforderlig specialistvård, 1 prop, 1965:70 angående blind- och dövskoleväsendetsorganisation m, m, förordades att överenskommelser skulle träffas med vederbörandekommuner om anordnandet av externa klasser i de fall detta kunde anseslämpligt. Propositionens förslag godtogs av (SU 1965: 101, rskr 1965:275), 2.2Gällande bestämmelser m. m. Denpraxis som gällt när det gäller fördelningen mellan stat och kommun avkostnaderna för dessa externa klasser har i stort sett inneburit att kommunensvarat för lokalhyror, hörselteknisk utrustning mot gängse statsbidrag,skolmåltider, läromedel, undervisningsmateriel, skolhälsovård, tandvård och expensermedan staten svarat för läromedel och undervisningsmateriel speciellt avpassadför hörselskadade, specialistvård, lärare, kurator, psykolog, hörseltekniskexpertis, kläder och administrationskostnader. 2.3Förhandlingar m. m. rörande kostnadsfördelningen mellan stat och kommun Stockholmsskoldirektion, skolstyrelserna i och , Döva ochhörselskadade barns målsmän m, fl, har vid olika tillfällen i skrivelser tillskolöverstyrelsen (SÖ) anhållit om reglering av kostnadsansvaret förverksamheten. Man har därvid bl, a, hävdat att kostnaderna för externa klasserhelt borde ligga på staten, i likhet med vad som gäller för specialskolan iövrigt, eftersom undervisning av gravt hörselskadade barn är en statligangelägenhet. Med anledning av en av SÖ i skrivelse gjordframställning uppdrog Kungl, Maj:t åt statensförhandlingsnämnd att, med utgångspunkt beslut angående blind- och dövskoleväsendetsorganisation m, m, (prop, 1965:70 s, 29 och 56), föra förhandlingar med berördakommuner rörande anordnandet av externa klasser tillhörande specialskolan, Iskrivelse har statens förhandlingsnämnd till Kungl, Maj:tanmält att dessa förhandlingar slutförts samt att parterna enats om ett förslagtill normalavtal mellan staten och resp, kommun beträffande anordnande avexterna klasser tillhörande specialskolan. Förslagettill normalavtal skiljer sig på två punkter från hittillsvarande praxis, Iavtalet har intagits en bestämmelse om att extern klass skall inräknas ipoängtalet för den skola där den är belägen. Motivet härför är den merbelastningsom faller på skolledningen. Den andra avvikelsen är att staten för elever frånannan kommun skall erlägga ersättning med belopp som motsvarar interkommunalersättning enligt de gällande bestämmelserna förgrundskolan. Den kommun till vilken extern klass förlagts skall således inteåsamkas extra kostnader för elever från andra kommuner. De ändrade villkorenför anordnande av extern hörselklass skall enligt det upprättade förslaget tillnormalavtal gälla för tiden efter , Engrundläggande princip vid planeringen av det obligatoriska skolväsendet är atteleverna i så stor utsträckning som möjligt skall få bo i det egna hemmet.Detta gäller naturligtvis särskilt de yngre barnen. Den möjlighet som funnitsi att inrätta s, k, externa klasser av specialskolan är ettuttryck för denna princip. Från en blygsam försöksverksamhet /65har den vuxit ut till att /74 omfatta av samtligahörselskadade elever i specialskolan. Den framtidakostnadsfördelningen mellan stat och kommun i fråga om elever som tillhörspecialskolan, kommer att behandlas av utredningen (U 1972: 06) om skolan,staten och kommunerna (SSK), Det är därvid inte uteslutet att kommunerna iframtiden kommer att få ett större ansvar för ifrågavarande handikappgrupper ände har . Vid anordnandet av externklass har utvecklats en ganska enhetiig praxis när det gällerkostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Som jag angav har statensförhandlingsnämnd och berörda kommuner enats om att verka för att vissaförbättringar av de kommunala villkoren genomförs. Jag finner mig medhänsyn till angelägenheten av att undervisningen för ifrågavarande elever iavvaktan på ställningstagande till kommande förslag från SSK skall kunnafortgå som , kunna biträda det förslag rörande externklasserna, varomparterna enats, Kungl, Maj:t bör inhämta godkännande av vad jag härförordat i fråga om anordnande av extem klass vid specialskolan samt medgivandeatt täcka statsverkets kostnader för innevarande budgetår för den ersättningsom skall utgå för sådana elever i externa klasser som kommer för annan kommunmed medel som anvisats under förslagsanslaget Specialskolan m. m.:Utbildningskostnader. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. Maj:t föreslår riksdagenatt . 1. godkänna de riktlinjer förtillhandahållande av fria läromedel för eleverna i som jag förordati det föregående, 2. godkänna vad jag i detföregående förordat i fråga om extem klass av specialskolan, 3. medge att underinnevarande budgetår statsverkets kostnader för den ersättning som skall utgåför sådana elever i externa klasser som kommer från annan kommun får täckas medmedel som anvisats under förslagsanslaget Specialskolan m. m.:Utbildningskostnader. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skall avlåtasproposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. 1 Frialäromedel för eleverna i ................ 2 1.1 Inledning .................................................. ... 2 1.2 Nuvarande bestämmelser................................ ... 3 1.3 Riksdagsbeslutet ................................ 4 1.5 Remissyttranden........................................... 5 1.6 Föredraganden ............................................ ... 6 2 Externa klasser avspecialskolan .......................... ... 7 2.1 Inledning ................................................. ... 7 2.2 Gällande bestämmelser m. m............................ ... 8 2.3 Förhandlingar m. m. rörandekostnadsfördelningen mellan stat och kommun 8 2.4 Föredraganden ........................................... 9 3 Hemställan .................................................... .. 10