prop · FX03104 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag ansluter migtill förslaget som lämnats utan erinran vid remissbehandlingen, 6,5 Remissbesök, röntgen- och laboratorieundersökningar Patienter som behandlas av privatpraktiserande läkare kanibland visa sig ha behov av utredning eller behandling som kräver särskildamateriella eller personella resurser. Verken har föreslagit att sådanapatienter skall få göra avgiftsfria remissbesök i den offentliga öppnasjukvården. Försäkringen skall enligt förslaget ersätta huvudmannenkostnaderna för besöket genom att utöver läkarvårdsersättningen på f, n. 48kr, också betala de . som patienten får erlägga i patientavgift vidremiss från privatpraktiserande läkare. Enligt de regler som gäller för den offentliga öppnasjukvården är det första läkarbesök som försäkrad gör efter remiss till annanläkare hos sjukvårdshuvudman, t. ex, en specialist, avgiftsfritt för patienten.Den av verken föreslagna ordningen vid remiss från privatpraktiker tilloffentlig öppen sjukvård ger dessa patienter samma ställning som om de redanförsta gången sökt offentlig värd. Jag anser att den bör genomföras. Ett parremissinstanser har ansett att avgiftsfritt remissbesök enbart bör kunna skeinom det sjukvårdsområde där patienten är bosatt. Jag ansluter mig till verkensförslag att avgiftsfriheten skall gälla över länsgränserna. Verken harmed instämmanden från bl. a. landstingsförbundet betonat att de föreslagnaremissreglerna inte får leda till att patienter hos privatpraktiserande läkareremitteras till den offentliga sjukvården av den anledningen att läkaren villundvika invecklade behandlingar som han är skickad att utföra.Landstingsförbundet har också anfört att en höjning av remissersättningen frånförsäkringen kan bli nödvändig längre fram om det visar sig att de somremitteras till den offentliga sjukvården genomsnittligt kräver mer resurserän de som från början behandlas i den offentliga vården. Jag vill med anledningav dessa uttalanden framhålla vikten av att effekterna av de nyaersättningsreglerna när det gäller remisser från privatpraktiserande läkarenoga följs genom läkarvårdsdelegationen. Enligt verkens förslag skall också röntgen- ochlaboratorieundersökningar som sker efter remiss från privatpraktiserandeläkare vara avgiftsfria för patienten liksom de redan är inom ersättningssystemetför den offentliga öppna sjukvården. Sjukvårdshuvudmannen föreslås få ersättningfrån försäkringen med belopp som det bör ankomma på attföreslå regeringen efter överläggningar med huvudmännen. Detta skall också gällavid remiss till någon av de relativt få röntgen- och laboratoriemottagningarsom f n. drivs i privat regi. Huvudmännen föreslås träffa överenskommelser medägarna till dessa mottagningar om övertagande eller driftavtal. Jag ansluter mig till förslaget att inordna de privataröntgen- eller laboratoriemottagningarna i samhällets sjukvårdsorganisation.Samdriften förstärker resurserna inom den öppna vården och ger även patienternahos privatpraktiserande läkare rätt till avgiftsfria remissbesök. Man har frånsjukvårdshuvudmännens sida framhållit som villkor för samdriften att dennaskall vara till fördel för sjukvårdsorganisationen i sin helhet och inteinnebära en kostnadsövervältring på landstingen. Jag utgår från att det skallvara möjligt att åstadkomma den av verken föreslagna ordningen under deförutsättningar som huvudmännen angett. Som jag närmare kommer att beröra i avsnitt 6.7 bör denföreslagna läkarvårdsdelegationen tillsättas för attdärigenom kunna förbereda det praktiska genomförandet av det nya ersättningssystemet.En av delegationens uppgifter blir därvid att finna lämpligaavtalskonstruktioner som kan underlätta landstingens överenskommelser medägarna till privata röntgen- och laboratoriemottagningar, I de fall avtal intehinner träffas före reformens ikraftträdande anser jag att mottagningarna underen kortare övergångstid bör få arbeta på samma sätt som men attförsäkringskassan skall betala de avgifter som erläggs av patienterna. Som försäkringskasseförbundet föreslagit bör också ersättningsberätti-gadelaboratorieundersökningar som efter remiss utförs av statens bakteriologiskalaboratorium vara avgiftsfria för patienten. Laboratoriet bör få ersättningfrån försäkringen i särskild ordning som bestämmer. Under remissbehandlingen har uttryckts önskemål om atträtten till avgiftsfria remissbesök också skall gälla för patienter sombehandlas av företagsläkare. Jag vill med anledning därav erinra om atthithörande frågor f. n, utreds av och ochatt de därför kommer att prövas i ett senare sammanhang. Liksom enligt nuvarande läkarvårdstaxa bör ingen särskildersättning utgå för provtagning och analys vid vissa laboratorieundersökningarsom i sin helhet kan utföras på läkarens mottagning. Dessa undersökningarredovisas i en bilaga B till taxeförslaget. För vissa andra undersökningar, somtagits upp i en bilaga C till taxeförslaget, bör i enlighet med verkens förslagutgå ersättning till läkaren med . per prov, dock högst . sammanlagtför analyser av prover som tagits vid samma besök. För analyser som utförs pålaboratorium skall ersättning utgå till sjukvårds- Prop,1974:104 41 huvudmannen enligt de tidigare nämnda reglerna. Läkarförbundethar i sitt remissyttrande förordat en översyn av de föreslagna förteckningarnaöver de analyser som skall ingå i behandlingsarvodet och de som skallberättiga till särskild ersättning. Jag finner det naturligt att denutredningsgrupp som har i uppdrag att utarbeta bilaga A till taxan också seröver bilagorna B och C i den mån det föreligger några oklarheter i fråga om avgränsningen.I övrigt bör förteckningarna ha det innehåll som verken föreslagit.Läkarförbundet har också uttryckt önskemål om särskilda avriksförsäkringsverket fastställda priser pä vissa kostnadskrävandelaboratorieanalyser. Behovet av särskilda ersättningsnormer för. vissa slag avanalyser bör lämpligen prövas i samband med en kommande översyn av den nyataxan. 6.6 Administrativa frågor m, m. Grunderna för ersättningen för vård som ges avprivatpraktiserande läkare samt patientavgifternas storlek bör liksom hittillsfastställas av regeringen i en läkarvårdstaxa efter bemyndigande i 2 kap, 2 § AFL,Bestämmelserna i denna paragraf bör också innefatta rätt för regeringen att itaxan fastställa de högsta arvodesbelopp som till försäkringen anslutnaprivatpraktiserande läkare får tillämpa. Det sagda innebär att det liksom nuankommer pä regeringen att besluta om framtida förändringar i taxan för såvälden offentliga sjukvården som privatpraktiserande läkare. Vissa bestämmelser omkostnader som skaU inräknas i utgifter för läkarvård kan föras över tillläkarvårdstaxan. Enligt paragrafens nuvarande andra stycke utgår ersättningendast för de besök som skäligen varit behövliga om den försäkrade utan fog merän en gång sökt läkarvård för samma sjukdom. Inom det nya ersättningssystemettorde försäkringskassorna inte ha möjlighet att tillämpa bestämmelsen. Jagförordar därför att den slopas. Jag utgår från att läkarna kommer att medverkatill att hindra sådant missbruk av försäkringen som man avsett att förekommamed bestämmelsen. I samband med ändringarna i 2 kap. 2 § AFL bör i lagen görasvissa ändringar av formell natur som föranleds av den nya regeringsformen. Deprivatpraktiserande läkarna bör liksom de privatpraktiserande tandläkarna inomtandvårdsförsäkringen skicka in räkning på läkarvårdsersättningar tillförsäkringskassan en gång . Läkarna bör därvid liksom tandläkarna gesmöjlighet till förskott från . Den tillförsäkringen anslutne läkaren bör vara skyldig att för försäkringskassanförete läkarvårdsräkning i fråga om all läkarvård som han meddelar. Det är bl,a, av statistiska skäl viktigt att försäkringen får uppgift även omläkarvårdsbesök som överstiger de 3 000 behandlingar per kalenderhalvår somefter vad jag tidigare förordat inte skall berättiga till läkarvårdsersättning.Uppgiftsskyldigheten - som har sin motsvarighet inom tandvårdsförsäkringen tillgodoser också kontrollsynpunkter som framfört i sittremissyttrande. 6.7 Genomförande och uppföljning Det är enligt min mening angeläget att de nyaersättningsreglerna för läkarvård hos privatpraktiserande läkare genomförssnarast möjligt. Jag förordar därför i enlighet med verkens förslag attreformen skall träda i kraft , Arvodesbeloppen i det av verken framlagda taxeförslaget ärberäknade kostnadsnivå. Som verken föreslagit bör beloppen för år1975 justeras med hänsyn till kostnads- och inkomstutvecklingen fram tillikraftträdandet. Den nya läkarvårdstaxan för privatpraktiserande läkare börförsta gången fastställas att gälla längst , I fortsättningen bör taxanfastställas med mellanrum. Det bör ankomma på riksförsäkringsverketatt lägga fram förslag till ny taxa innan den gällande taxan löperut. Förslaget bör som verken förutsatt utarbetas efter överläggningar iläkarvårdsdelegationen där företrädare för läkarna skall ingå. Som jag redan framhäUit är det av största vikt att det nyaersättningssystemet får en noggrann uppföljning i olika avseenden. a. bören bedömning av de anslutna läkarnas inkomster ske med hänsyn till den allmännakostnads- och inkomstutvecklingen. De nya reglernas inverkan på läkarnasbenägenhet att etablera sig som privatpraktiker bör likaså uppmärksammas, Isamband med revision av läkarvårdstaxan bör som verken framhållit anpassningenav taxans rubriker till utvecklingen inom privatpraktikervården beaktas. Deverkningar som taxan kan ha haft på vårdens struktur bör också följas meduppmärksamhet. Verken har föreslagit att - efter mönster avtandvårdsreformen - en särskild läkarvårdsdelegation med representanter för bl,a, sjukvårdshuvudmännen och läkarna skall knytas till riksförsäkringsverket.Jag biträder detta förslag. Det ankommer på Kungl. Maj:t att besluta ominrättandet av läkarvårdsdelegationen och om dess sammansättning. Som redannämnts i avsnitt 6.5 bör delegationen tiUsättas så snart som möjhgt för att denskall kunna medverka vid förberedelserna för reformens praktiska genomförande.Det i statskontorets remissyttrande framförda önskemålet om ett tidigtigångsatt förberedelsearbete tillgodoses därmed. genomfördes efter förslag avsjukförsäkringsutredningen en rad förbättringar av försäkringsskyddet vidsjukresor. Vissa delar av utredningens förslag berörde emellertid frågan omresekostnadsersättning vid besök hos privatpraktiserande läkare. Dessalämnades utanför reformen med hänvisning till den då pågående utredningen aversättningssystemet vid privatläkarvård. Jag vill nu ta upp sjukförsäkringsutredningensförslag om reseersättning i dessa delar. Enligt sjukreseförordningen (1962:385) utgår vid läkarvårdersättning för resor till och från läkaren i den mån utgifterna för varje besököverstiger . Vissa begränsningar gäller emellertid. Har vården sökts vid närmaste allmänna sjukhus som meddelar öppen vård ellervid vårdcentral eUer motsvarande sjukvårdsinrättning för öppen vård utgår fullersättning, I andra fall utgår ersättning högst efter vad det skulle ha kostatatt besöka distriktsläkare inom vars distrikt den sjuke vistas. Under vissaomständigheter får ersättningen dock beräknas högst efter kostnaden för resatill närmaste allmänna sjukhus där erforderlig vård kunnat meddelas. Dettagäller vid remiss av läkare till läkarvård vid sjukhus eller poliklinik och iett par andra särskilt angivna fall där det varit fråga om trängande behov avvård. Det bör påpekas att de begränsningsregler jag nu redogjort för integäller inom , , och kommuner. Sjukförsäkringsutredningensförslag innebär att reseersättning alltid skall kunna beräknas på belopp somhögst motsvarar resekostnaden vid besök på närmaste allmänna mottagning ellersjukhus med öppen mottagning. Efter remiss till specialist skall resekostnadkunna ersättas inom ramen för kostnaden för resa till sjukhus där speciahtetenfinns företrädd. De särskilda reglerna för storstadsområdena avses stå kvar.Den föreslagna ordningen innebär enhetliga regler för reseersättning vidläkarvårdsbesök i den offentliga sjukvården och hos privatpraktiserande läkareoch medför en angelägen förenkling av sjukresebestämmelserna. Förslaget står iöverensstämmelse med de regler om ersättning för läkarvård hosprivatpraktiserande läkare som jag tidigare förordat. Jag tillstyrker därföratt sjukförsäkringsutredningens förslag nu genomförs. Verken har räknat med att det nya sjukförsäkringssystemetkommer att omfatta ca 3,9 milj, besök hos privatpraktiserande läkare. Härtillkommer ca 0,6 milj. besök som f. n. görs hos offentligt anställda läkare medprivatpraktik vid sidan av tjänsten. Dessa beräknas successivt bli inordnade iden offentliga sjukvårdsorganisationen. På grundval av verkens beräkningar somavser taxenivå räknar jag med att sjukförsäkringens kostnader förläkarvårdsersättningar enligt de nya reglerna kommer att öka med ca 35 milj.kr. för år räknat. De försäkrades patientavgifter för läkarvård beräknassamtidigt minska med ca 23 milj. kr. Denna minskning blir en följd avsänkningen av patientandelen vid läkarvård hos privatpraktiserande läkare ochav att den privatpraktik som bedrivs av offentligt anställda läkare förutsätts bUsuccessivt ersatt av en ökad vårdvolym i den offentliga sjukvården. Den ökadekostnadsandel för försäkringen som förslaget innebär skall ses mot bakgrundenav att ersättningsbeloppen för privatläkarvård i den nuvarande läkarvårdstaxan varitoförändrade . Av dennämnda kostnadsökningen för sjukförsäkringen, 35 milj. kr., faller en tredjedelpå staten. De nya ersättningsreglerna avses träda i kraft den ,vilket innebär en merbelastning med ca 6 milj. kr. på det för budgetåret1974/75 anvisade förslagsanslaget Bidrag till sjukförsäkringen. Den del avkostnadsökningen som skall täckas genom arbets- Prop, 1974:104 44 givarnas socialförsäkringsavgift för sjukförsäkringenberäknas kunna rymmas inom ramen för gällande avgiftsuttag. 1 enlighet med det anförda har inom socialdepartementetupprättats förslag till 1, lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2, lag om ändring i sjukreseförordningen (1962:385). Jag hemställer att Kungl, Maj;t föreslår attantaga förslagen till 1, lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2, lag om ändringi sjukreseförordningen (1962:385), Med bifall tiU vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen atttill skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till dettaprotokoll utvisar. Prop, 1974:104 45 Propositionen ................................................................ ...... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll.............................. ...... 1 Lagförslag........................................................................ ...... 3 Utdrag avstatsrådsprotokollet .......... ...... 7 1 Inledning .............................................................. ...... 7 2 Gällandeordning ................................................... ...... 8 2.1 Sjukförsäkringens regler ............................... ...... 8 2.1.1 Allmänt .................................................. ...... 8 2.1.2 Läkarvård genomsjukvårdshuvudmans försorg ,, 8 2.1.3 Övrigläkarvård ..................................... 9 2.2 Den öppna sjukvården...................................... 10 2.2.1 Organisation ......................................... 10 2.2.2 Omfattning ............................................. ... 11 3 Riksförsäkringsverketsförsta förslag ................... ... 11 3.1 Bakgrund ....................................................... ... 11 3.2 Tre alternativalösningar .............................. .... 12 3.3 Remissyttrandena ........................................ .... 13 4 Riksförsäkringsverketsoch förslag 13 4.1 Huvuddragen avförslaget................................ 13 4.2 Utgångspunkter ............................................. ... 14 4.3 Läkarnasanslutning ..................................... ... 15 4.4 Läkarvårdstaxan .......................................... 17 4.4.1 Grunddrag ............................................ 17 4.4.2 Gruppering avutredningar och åtgärder 17 4.4.3 Latitudarvoden ...................................... 18 4.4.4 Allmänarvodesnivå enligt taxan .......... 18 4.4.5 Individuelltaxebindning............................ .... 19 4.5 Patientavgiftoch läkarvårdsersättning ........ 20 4.6 Remissbesök .................................................. 21 4.7 Röntgen-ochlaboratorieundersökningar ..... 21 4.8 Taxeförslagetseffekter för läkarna .............. ... 22 4.9 Kostnader......................................................... ... 23 4.10 Genomförandeoch uppföljning .................... 23 5 Remissyttrandenaöver verkens förslag ................ 24 5.1 Allmänt .......................................................... ... 24 5.2 Läkarnasanslutning ..................................... ... 24 5.3 Deprivatpraktiserande läkarnas åligganden m, m. , , , 27 5.4 Läkarvårdstaxan .......................................... 27 5.5 Patientavgiftoch läkarvårdsersättning ......... 28 5.6 Remissbesök,röntgen-och laboratorieundersökningar , 28 5.7 Administrativafrågor m, m................................ ... 29 5.8 Genomförandeoch uppföljning .................... ... 30 Prop, 1974:104 46 6 Departementschefen..................................... ... 30 6.1 Allmänt .............................................. ... 30 6.2 Läkarnas anslutning ............................ ... 31 6.3 Läkarvårdstaxan ................................. ... 34 6.4 Patientavgift ochläkarvårdsersättning .... ... 38 6.5 Remissbesök, röntgen- ochlaboratorieundersökningar , 39 6.6 Administrativa frågor m, m....................... ... 41 6.7 Genomförande och uppföljning .............. ... 42 6.8 Reseersättningar ................................ 42 6.9 Kostnader............................................. .. 43 6.10 Upprättade lagförslag .......................... 44 7 Hemställan ............................................... 44