prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — De anslutna staterna förband sig tiUse att varven medstatligt stöd inte erbjöd bättre kreditvillkor än lägst kontantbetalning,högst kredittid och lägst ränta. Amorteringarna på dessa krediterborde ske med regelbundna intervaller normalt . Möjlighet fannsdock att i undantagsfall utsträcka löptiden till maximalt . Merafördelaktiga villkor åt kunde ges i enskilda faU. En särskildanmälningsprocedur inrättades för avvikelserna. Lägsta kontraktsränta höjdesden från tiU . I utredningsrapportenkonstateras att exportkreditöverenskommelsen fungerat väl denvarit i kraft. De deltagande länderna har lojalt uppfyllt sina åtaganden.Antalet anmälda avvikelser har varit få och inte föranlett några åtgärder. Manhar också erhållit en de /acto-harmonisering av fartygsräntan genom attavtalets villkor blivit normerande för kreditkontrakten. Det förtjänar särskUtanmärkas att överenskommelsen visat sig hålla även i ett svagare marknadsläge.Trots synnerligen dålig orderingång till varven under senare delen av år 1971och första delen av framträdde inga tendenser till återtagenkreditkonkurrens. med exportkreditöverenskommelsen antogsen rekommendation om "standstill" på övriga stödområden.Mandatet för WP6 avsåg emellertid avveckling också av övriga stödformer. Dessavarierar åtskilligt mellan länderna både till omfattning och tUlämpning. De fallerdock i stort sett inom följande kategorier, direkt stöd till fartygsbyggande,tuUar och andra importhinder, diskriminerande skatter, diskriminerande internaregleringar eller förfaranden samt investerings-och omställningsstöd åt denegna varvsindustrin. Mot bakgrund avden förbättrade orderingången 1971 kunde parterna sommaren1971 enas om principema för en paketlösningi form av en förhandlingsprocedur. De länder som alltjämt uppehöllvarvsstöd av ovannämnt slag skulle erbjuda en avvecklingsplan i 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 65 treomgångar med slutpunkten . Länder utan sådant varvsstöd däriblandSverige erbjöd status quo, dvs. förband sig att inte införa något sådantvarvsstöd under förutsättning att avvecklingen av övriga länders varvsstödförlöpte planenligt. Denna andra överenskommelse benämnd "GeneralAgreement" och slutgiltigt faststäUd av bekräftar de deltagande ländernas avsikt alt stegvis och före den 1 november1975 avveckla de berörda stödåtgärderna för varven. De tiU överenskomm.elsenknutna anslutningsprotokollen kom dock att bli ofullständiga på grund avvarvs-konjunkturens försämring . I samband med att överenskommelsen om det allmännavarvsstödet antogs framfördes från flera varvsländers sida stororo över fartygsmarknadens allmänna utveckling. uppdrog medanledning härav åt WP6 att noga följa efterfråge- och utbudsutvecklingen. Enarbetsgrupp med uppgift att i första hand granska föreliggandeefterfrågeprognoser och kapacitetsberäkningar tillsattes av WP6 i november1972. Arbetsgruppens rapport härom framlades . De däri redovisadeberäkningarna och slutsatserna har refererats under avsnittet Den internationellabakgrunden. Densvenska varvsindustrins dagsläge och framtidsutsikter Utredningen framhåller att få svenska industribranscherverkar under så internationellt betingade konkurrensförhållanden som varvsindustrin.De svenska varven har hållit sin marknadsandel och konkurrensförmågaanmärkningsvärt väl, trots bl. a. betydande inslag av direkta statligastödåtgärder (räntesubventioner och strukturrationaliseringsstöd) i flertaletkonkurrentländer. Statens engagemang i svensk varvsindustri har begränsats tillett fåtal direkta ingripanden av totalt sett mindre omfattning, främstUddevallavarvet och . Härtill kommer införandet avstatliga fartygskreditgarantier . har av den svenskafartygsproduktionen avsatts på den internationella marknaden. Detta torde varaen högre exportandel än inom någon annan större industribransch i landet. Densvenska varvsindustrin sysselsätter enligt industristatistiken ca 30 000 personer,vilket innebär att den svarar för av det totala antalet sysselsattainom industrin. Varvsindustrins betydelse från sysselsättningssynpunkt äremellertid större än vad som framgår av dessa siffror, eftersom den är enutpräglad monteringsindustri med omfattande underleveranser från övrig svenskindustri. Varven beräknas indirekt sysselsätta ca 15 000 personer hos svenskaunderleverantörer. Varvsindustrins exportvärde uppgick till inemot 2000 milj. kr., motsvarande av den totala svenska exporten detta år. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 66 Den svenskavarvindustrin är starkt koncentrerad såväl vad avser lokalisering som storlek.Branschen domineras av ett fåtal stora enheter:Eriksbergs Mekaniska Verkstads AB (), AB inkl.Öresundsvarvet (), () och (UddevaUa).Dessa fyra svenska storvarv placerarsig bland världens 25 största varvsföretag, varav på femteplats efter fyra japanska varv . Storvarvensdominerande ställning i svensk varvsindustri framgår av att dessa svarar förmer än av. den totala fartygsproduktionen i landet och för av dettotala antalet sysselsatta inom branschen. De flesta mindre och medelstora varvbedriver i stor utsträckning annan tUlverkning än fartygsbyggnation, t. ex.stålkonstmktioner för broar och industrianläggningar. Fram till mitten av1950-talet karaktäriserades skeppsbyggandet till stor del av hantverksmässigaoch därmed arbetskrävande produktionsmetoder. Ur produktionsteknisk synvinkelkan det sägas att varje fartyg var unikt. Den hårdnande internationellakonkurrensen och redarnas krav på högt automatiserade och stora fartyg, främstbulk- och tankfartyg, ställde emellertid varven införnödvändigheten att skapa nya och tekniskt mera avancerade anläggningar. Detkrävdes en rationellare organisation av arbetet om man skulle tillverka standardiseradefartygstyper i längre serier. För de svenska storvarvens del inleddes dennautveckling och genom bl. a.tillkomsten av Arendalsvarvet samt utbyggnaden av Uddevallavarvet ochEriksberg. och rationalisering av varvsanläggningarna islutet av bör också ses mot denna bakgmnd. Under det att desvenska storvarven utvecklat sin konkurrenskraft genom att bygga stora fartyg istandardutförande, har de mindre och medelstora varven satsat på att byggamindre, men relativt avancerat specialtonnage. Kännetecknande förproduktionsutvecklingen vid storvarven första år har såledesvarit en accentuerad och fortgående specialisering till ett fåtalstandardiserade fartygstyper i långa tillverkningsserier samt en påtagligtendens mot allt större fartygsstorlekar. Enligt en avutredningen genomförd studie av storvarvens underleverantörsförhållanden år1972 framgår att varven i första underleverantörsledetindirekt ger sysselsättning åt ca 10 500 personer vid svenska företag. Dentotala sysselsättningseffekten i samtliga underleverantörsled harberäknats tUl ca 15 000 personer. Geografiskt sett är denna härleddasysselsättning störst i varvsregionerna och . I det senare falletavser sysselsättningen (). Storvarvenstotala inköp av varor och tjänster uppgick till ett värde av ca 1800 milj. kr., varav ca 400 milj. kr. utgjordes av import. Cirka hälften avvarvens totala inköp utgörs av järn- och stål- Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 67 varor.Återstoden avser bl. a. entreprenadarbeten på fartyg, diversefartygsutrustning, konstruktionselement och förbränningsmotorer. Inköpenfaller på ett stort antal företag av skiftande storlek inom främstverkstadsindustrin. Tillverkningen av konstruktionselement ochskrovsektioner för fartyg på lego- och entreprenadbasis har ökat kraftigt undersenare år. Underleverantörer är i de flesta fall varv som helt eller delvis lagtned den egna fartygsproduktionen, t. ex. varven i , och Sölvesborg.En av orsakerna till ökningen av denna typ av underleveranser har varit bristeri de större varvsregionema på kvalificerad arbetskraft, främst plåtslagare ochsvetsare. har det varit lättare att rekrytera denna kategori avarbetskraft på de mindre orterna som har eller har haft fartygsproduktion. Enytterligare bidragande orsak kan ha varit de relativt sett stora förändringarnai varvens produktinriktning, bl. a. innebärande att den befintligaproduktionsapparaten blivit mindre ändamålsenlig. I utredningsrapporten konstateras att storvarvens inköpberör ett betydande antal anställda vid företag både utom och inom branschen.En eventuell förändring av produktionsanläggningarna med åtföljande ändring avden nuvarande sektionsbyggnadstekniken kan få avgörade betydelse för bl. a.vissa mindre varvsföretag, som f. n. är helt beroende av leveranser tillstorvarven. Trots kraftiga fluktuationer har den intenationellavarvsindustrin upplevt en trendmässig ökning avorderstockarna i förhållande till leveranskapaciteten. Enbart från förstakvartalet , dvs. efter Suezkrisen , och fram till slutet avår 1972 mer än fördubblades volymen av beställt fartygstonnage i varvens orderportföljer.Denna utveckling har fortsatt . Sedan halvårsskiftet1972 har de svenska varvens orderböcker ökat med totalt 7,5 milj. DWT eUer ca60 %. Varvens inneliggande beställningar i slutet av september månad 1973uppgick tUl sammanlagt ca 19 milj. DWT. Volymmässigt sett är detta den störstaorderstocken i branschens historia. Fartyg i order vid svenska varv Ore/Bulk/Oil-fartyg oktober 1972september 1973 har varventecknat ett åttiotal nya kontrakt omfattande totalt ca 10 milj. DWT, vilket igenomsnitt motsvarar av inneliggande orderstockar. Huvuddelenavser leveranser efter 1975. Enligt varvens egna bedömningar hardessa beställningar genomgående kunnat tas med betydligt förmånhgarekontraktsvillkor än vad som var möjligt endast (1971). Undersistnämnda år tecknade varven också jämförelsevis få nya kontrakt. Återstodenav varvens inneliggande order är tagna t. o. m. 1970, varavstörre delen kommer att levereras inom de två närmaste åren. För de flesta avvarven torde även dessa ha tagits till förhållandevis goda priser. Vissa av varvenhar emellertid fortfarande ett mindre antal olönsamma kontrakt från åren 1968och 1969 kvar i orderportföljema. Dessa kommer dock att levereras under år 1973eller . Som framgår av tabell 6 kommer de svenska storvarveiisfartygs-produktion att utgöras av tankfartyg i främsttvå storieksklasser, nämligen dels fartyg mellan 100 000150 000 DWT, dels över300 000 DWT, s.k. Ultra Large Cmde (ULCC). Samtliga storvarv utomGötaverken har f. n. i order, varav Uddevallavarvet har de största(485 000 DWT) och de flesta. För Uddevallavarvets del innebär de påsenare tid tagna orderna att de befintliga anläggningarnas kapacitet väsentligtmåste utvidgas . Tankfartyg i order vid slorvarven Fartygsstorlek(DWT) 100000-149 999 150 000-199 999 200 000-249 999 250 000-299 999 Över 300 000 I det tidigare nämnda konsortialavtalet mellanstorvarven har parterna förklarat sig beredda att upprätta en årligsammanställning av de olika partsföretagens långsiktiga investeringsplaner samtatt delge varandra dessa planer (§ 8). I linje med denna överenskommelse togsinom industridepartementet initiativ tUl en skriftligredovisning, baserad på en enkät, av resp. varvföretags långsiktigabedömningar 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 69 Redovisningen, som omfattar.bl. a. en bedömning avinvesterings-, sysselsättnings- och leveransvärdesutvecklingen samt enfinansieringsanalys för den aktuella perioden, har kompletterats genom direktakontakter med storvarvens företagsledningar. Det redovisadeprognosmaterialet är kvalitativt heterogent. Detta är naturligt med tanke på att varv med full orderbeläggning under hela femårsperiodenlättare kan åstadkomma en konsistent bedömning än varv med stort inslag av "prognosfartyg" (dvs. fartyg somförväntas bli beställda men som ännu ej finns i orderportföljen) motslutet av perioden. Dessutom utarbetas inte de olika företagens femårsplanertidsmässigt parallellt. Vidare finns osäkerheter i planmaterialet genom att inte alltigenom samma förutsättningar beträffandeexempelvis löne-, materialkostnads-, valutakurs- och prisutvecklinganvänts. Beroende på att informationsinsamling på detta sätt prövades förförsta gången har även vissa brister ienkätens uppläggning givit vissa tolkningssvårigheter för varven vidifyllandet av formuläret. Det bör understrykas att planerna ärföretagsledningarnas bedömning av den långsiktiga utvecklingen. I flera falltorde inte planerna ha slutgiltigt fastställts av resp. företagsstyrelse. De fyra storvarven har redovisat följandebedömningar av sysselsättningsutvecklingen för åren 1973 t. o. m. 1977.Redovisningen avser totalt antal anställda inom varvsrörelsen (inkl.entreprenader) vid utgången av resp. år. Förändring 1973 1974 1975 1976 1977 perioden Utfall 24 300 24 600 24 5 90 26 000 26 180 26 650 +1350 ( +1Q%) Den planeradeökningen vid storvarven av antalet anställda med drygt 2 300 personer utgörs till huvuddelen av kollektivanställda.Enligt planerna skulle Uddevalla- och Göteborgsregionerna komma atterhålla en kraftig ökning (ca 1 500 av de nya arbetstillfällena), dock först mot slutet av perioden. Somjämförelse kan nämnas att storvarven i den avstämda långtidsutredningen (SOU1973: 21) redovisat en planeradÖkning av sysselsättningen . Storvarven harförfarande en allvarlig brist på kvalificerade yrkesarbetare, främst svetstareoch plåtslagare. I varvsregionerna efterfrågar varven f. n. totalt ca 1 500personer. För att råda bot på personalbristen har varven intensifierat sin internutbildning,ökat uppdragen på lego-och entreprenadbasis samt stoppat eller i varje fallbromsat upp av- Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 70 vecklingenav den inhyrda arbetskraften vid varven. En stor del av den planerade sysselsättningsökningentorde således emanera från den bristsituation som varven f. n. upplever. levererade de svenska storvarven fartyg för ettvärde av drygt 2 300 milj. kr. Som framgår av tabell 8 uppgår det av storvarvenberäknade leveransvärdet (i löpande priser) för till ca 5 400 milj.kr. Varven räknar således med att mer än fördubbla 1972års leveranser värdemässigt sett. Storvarvens beräknade leveransvärden (Ilöpande priser) 1973 1977 milj. kr. Förändring under 1974 1975 1976 1977 perioden 2979 3 321 4 247 5 306 5 417 4-2 438 (-) För en bedömnmg av kapacitetseffekterna behövs enuppskattning i reala termer, dvs. utan inverkan av prisutvecklingen. Med hänsyntagen endast till aktuella leveransplaner är det sannolikt att den totala,reala kapacitetsökningen skulle komma att uppgå tUl5060%. Enligt varvens bedömningar koromer andelen kontantkontraktatt vara relativt oförändrad . Den starka ökningen av leveransvärdeutvecklingenkommer således att medföra en kraftig ökning av kundkrediterna. Som tidigare framhållits torde det finnas anledning attse med en viss försiktighet på det redovisade planmåterialet. Det gällersärskilt prognoserna för åren 19761977 som baserats bl. a. på ett antalprognosfartyg. Prognoserna torde vidare förutsätta att investeringarna undertidigare år genomförs planenligt. Investeringsprogrammet för åren 19731975 ärav så genomgripande omfattning att produktionsstömingar kan befaras. Huruvidasådana störningar finns medtagna i kalkylen är inte känt. Den svenska varvsindustrins investeringsutvecklingunder kännetecknades av relativt stora fluktuationer medtre kraftiga investeringstoppar en och två under1960-talet. Dessa innefattade bl. a. tiUkomsten av Arendalsvarvet och utbyggnadenav och Uddevallavarvet samt en omfattande ombyggnad av Kockumsanläggningar i . investerades i genomsnitt ca 135 milj.kr. Storvarvensinvesteringsplaner för femårsperioden 19731977 präglas 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 71 aven påtaglig optimistisk framtidsbedömning och skulle, om de till fullo kom attrealiseras, innebära en markant investeringsökning jämfört med förhåUandenaunder de två närmast föregående decennierna. Storvarven avser enligtde planer som redovisades att investera totalt ca 2 800 milj. kr.fram tiU och med . Detta innebär att ca570 milj. kr. kommer att investeras under den närmaste ferh-årsperioden.Jämfört med utfallet (198 milj. innebär detta ungefär en tredubbling av den årligainvesteringsvolymen. Investeringsutvecklingen , milj. kr. lyftanordningar, kranar m. m. byggnader och anläggningar (lokaler, bäddar, dockor m. (t. ex. fartygsandelar) 187 Som framgår av tabellen uppgår de planeradeinvesteringarna i varvsrörelse tillca 1 750 milj. kr. Med tanke på den svaga investeringsutvecklingen torde större delen avdetta belopp utgöras av investeringar som varven tvingas att genomföra för attersätta gamla och nedslitna anläggningar och anpassa dessa för detstörre tonnaget som finns i order. Ett av storvarven har vidare uppgivit attdet av företaget redovisade investeringsprogrammet bör kompletteras medinvesteringar av storleksordningen 300 milj. kr. Övriga investeringar(1 055 milj. avser ägarengagemang i fartyg (360 milj. samtanläggningar för reparationsverksamhet (325 mUj. och motortUlverkning (370milj. De redovisade investeringsprogrammen har, sominledningsvis understrukits, baserats på väsentiigt skUdaförutsättningar. Att bedömningarna i något fall inte på ett realistiskt sätt återspeglarföretagets framtida utvecklingsmöjligheter, bl. a. med tanke påfinansieringen, torde stå fullt klart.Projekteringsmässigt tycks vissa planer vara mycket ofullständiga. Vidaretorde varvens underleverantörer, både vad avser förändringar i sysselsättningenoch i produktionen, komma att beröras i en utsträckning som inte heU kanöverblickas. För branschen i desshelhet står det emellertid klart, att om resp. varvsföretag realiserar sina nu redovisade investeringsplaner så kommerden totala produktionskapaciteten att öka högst avsevärt fram till ochmed . Med hänsyn till framförallt sammansättningen av innelig- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 72 gande orderportföljer ochleveransplaner synes det sannolikt att den årliga nybyggnadskapaciteten (f. n.ca 4 mUj. DWT) kommer att öka med tiU uppemot 7 milj. DWT motslutet av . Som jämförelse kannämnas att man i den avstämda långtidsutredningen (SOU 1973: 21) bedömervarvens kapacitetstillväxt tiU . Finansieringsbehov och interna finansieringsmöjligheter För dennärmaste femårsperioden har de fyra storvarven redovisat följandefinansieringsbehov. Tillförda medel 1973-1977, milj. kr. nya län för refinansiering nya lån mot säkerhet i Under periodenbedöms således internt genererade medel uppgå thl totalt 2 713 milj. kr. Detta torde innefatta en relativt optimistiskbedömning av vinstutvecklingen, vilket framförallt gäller de belopp somuppgivits för åren 197677. Som tidigare framhållits finns det flera anledningaratt se med stor försiktighet på prognoseriia . Prognoserna harbaserats på relativt kraftig ökning av leveranskapaciteten fram /77 men endast en del av deangivna leveransvärdena täcks av inneliggande orderstock. Det finnsföljaktligen en osäkerhet knuten till de antaganden som prognoserna baseras pånär det gäller priser och villkor i ännu ej tecknade men förväntade kontrakt.Vidare torde kostnadsprognoserna varaytterst osäkra exempelvis vad gäller löneutvecklingen. Därtill kommereventuell kostnadspåverkan till följd av valutakursförändringar ochproduktionsstörningar i samband med genomförandet av investeringsprogrammen. Det är avintresse att jämföra summan av internt genererade medel med det sammanlagdainvesteringsbehovet . Det senare har, som tidigare redovisats, uppskattas till ca 2 800 milj. kr.Tidsmässigt fördelar sig investeringarna enligt följande. Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 73 Totala investeringar 1973-1977, milj. kr. 1974 1975 1976 1977 Summa 573 651 582 611 394 2 811 Betraktar man något oegentligt summan av de interntgenererade medlen (2 713 milj. för alla storvarven skulle slutsatsen således vara att de planerade investeringarnai stort kan självfinansieras. En sådan jämförelse förutsätter dock attrelationen är ungefär densamma i alla varv och att den tidsmässiga fördelningenej uppvisar någon allvarhg brist på balans. Av det redovisade planmaterialetframgår emeUertid att betydande olikheter mellan varvsföretagen föreligger ochatt dessa accentueras vid en årsvis jämförelse. Det kan sålunda konstaterasatt företagens möjligheter tUl självfinansiering är mycket olika. För flera avföretagen krävs ett betydande tillskott i form av extern finansiering. En grovuppskattning ger vid handen att ytterligare ca 500 milj. kr. i externupplåning skulle komma att behövas under förutsättning attfinansieringsmöjligheterna utvecklas på ovan angivet sätt. Varvens bedömningar vad gäller upplåning mot säkerheteri anläggningstillgångar slutar på 504 milj. kr. under perioden 19731977.1 rundatal torde de planerade investeringarna om totalt 2 800 milj. kr. kunnaresultera i ökat belåningsvärde (fastighetsinteckningar) med mellan 500 och 1000 milj. kr. Den planerade upplåningen mot säkerheter i anläggningstUlgångarberäknas huvudsakligen kunna ske i framförallt genom upptagande avobhgationslån. Storvarven planerar en kraftig ökning avbruttoupplåningen för refinansiering av lämnade fartygskrediter med totalt ca8 730 milj. kr. , vUket torde innebära att varven har en stormängd kreditkontrakt i orderportföljerna. Motsvarande ökning av lämnadefartygskrediter har uppgivits tUl drygt 7 190 milj. kr. Ökning av lämnade fartygskrediter 19731977, milj. kr. 1974 1975 1976 1977 Summa Levereradefartyg Ej levererade fartyg Tabellens redovisning avser «e?/oökningen avstorvarvens planerade kreditgivning . "Ej levereradefartyg" utvisar värdet av de förskottsväxlar som varven erhåller frånbeställaren mellan kontrakts- och leveranstidpunkterna. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 74 Den planeradeökningen av upplåningsbehovet för refinansiering av lämnade fartygskrediteröverstiger den redovisade ökningenav motsvarande kreditgivning till fartygsbeställarna med ca 1 540 milj.kr. Såväl det nuvarande innehavet av obelånade säkerheter s. k. första ochandra prioritetsinteckningar i fartyg som tillskottet av säkerheter underprognosperioden torde väl räcka till för att täcka angiven nyupplåning underförutsättning att statiiga garantier kan påräknas. Härtill kommer möjligheter att i vissa fall (föreleverans) utnyttja förskottsväxlar för refinansiering med hjälp avstatsgarantier. Den för prognosperiodentotala ökningen i kapitalbindningen i lager och produkter i arbete uppgår tillca 1 400 milj. kr. i arbete 197377, Den kraftigaökningen av kapitalbindningen är föranledd av en högre produktionsvolym, vilket också avspeglas i utvecklingen av beräknade leveransvärden.Över perioden fömtsatts en kraftig ökning av erhållna kontantförskott, vilketspeglar varvens kontrakterade och antagna betalningsvillkor. Förändring av erhållna förskott på beställda fartyg 1973 1977, milj. kr. 1974 1975 1976 1977 Summa Värdet avförändringen i erhållna förskottsväxlar är identiskt lika med de uppgifter somredovisats för lämnade fartygskrediter avseende ej levererade fartyg. Denökade kapitalbindningen i lager och produkter i arbete (ca 1 400 milj. )svarar totalt sett mot erhållna kontantförskott från beställare. Deerhållna kontantförskotten utgör en betydandefinansieringskälla för flertalet av varven. För attfullständigt analysera de erhållna uppgifterna från varven skulle ytterligareinformation behövas, t. ex. resp. varvs nuvarande innehav och pantsättning avsäkerheter, storlek och löptid av befintliga lån samt betalningsvUlkor ochtidpunkt för försäljning av nya fartyg. Då dessa uppgifter inte finnstillgängliga, är slutsatserna och kommen- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 75 tarernagrova och sannolikt också i vissa fall felaktiga. Även om slutsatsernahåller för varven totalt och för hela perioden, torde man rent allmänt kunnapåstå att det finns betydande skillnader meUan varven. Detta gäller i synnerhet bedömningarna av internt genererade medel motslutet av perioden. Känsligheten med hänsyn till exempelvis dollarutvecklingenär betydande. Under prognosperiodenräknar således storvarven med att ha ett externtupplåningsbehov av storleksordningen 9 300 milj. kr., varav huvuddelenavser refinansiering av lämnade fartygskrediter.