prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — anser det omöjligt atl slå fast om SABOoch å ena sidan och Hyresgästernas riksförbundå andra sidan också kommer all kunna företräda resp, part. Dettaberor enligt på resp. organisations framlida vitalitet, berörhyresgäströrelsens nuvarande organisation med kontaktkommittéer och menar allen ytterligare nedbrytning av organisationen bör komma till stånd, omdemokratiseringsprocessen skall kunna fortgå. draren parallell medverksiadsklubbar eller SIF-klubbar inom arbetslivet. Utredningarnas synpunkler på en lagfäst förhandlingsrättsom grundval för boendedemokralin delas av länsslyrelserna i . , ulredningen om den kommunalademokratin. TCO och S.ABO. anför bl, a, att del är nöd-vändigl atl ettökat infiytande från de boendes sida kompletteras med att deras ansvar förförelagen ökar i samma omfattning och atl såväl infiytande som ansvar reglerasi juridiskt bindande former. ulgår vidare från all slor frihet kommer altlämnas bostadsmarknadens parier när det gäller utformande av såväl innehåll somomfattning av boendedemokralin, Slalens insiitui för byggnadsforskning menar attdel bör övervägas om inte förhandlingsrätten, för att verkligen stärkahyresgästens slällning, måsle kompletteras med en statlig reglering sombeskriver vad som är rimliga krav på bostaden och dess förvaltning, Siadskoniorei anser däremot alt lagfästförhandlingsrätt inte är det lämpligaste medlet för all ge hyresgäsiernaverkligl infiylande, Verkel menar alt den nuvarande hyreslagstiftningen varilmindre verksam. Svenska kommunförbundel och NBD påpekar att utredningarnasförslag om en eventuell lagsiifining om boendeinflytande inie är tillräckliglpenetrerat, NBD anser sig därför inte kunna tillstyrka ett förslag omlagsiifining ulan förordar att parterna på hyresmarknaden ges tillfälle atllillsammans försöka lösa infiytandefrågorna, hävdar med hänsyntill möjligheterna atl utveckla förhandlingsverksamheien att lagsiifining äronödig, Förbundei framhällerdessutom, att en eventuell lagsiifining skulle bli ytterligt komplicerad. Beträffande utredningarnas förslag altfastighetsägare skall kunna motsätta sig etl av hyresgästförening påfordratarbete endasl om della är lill synnerligt men för fastighetsägaren a nser hyres- och arrendenämnderna i , och saml .Alvsborgs län attdet är oklart vad utredningarna menar. Nämnderna hänvisar tillbostadssaneringslagen och vad den uppställer som förutsättningar förupprustningsåläggande, nämligen att del skall vara täsiigheisekonomisktmotiverat. Fastighetsägare skall alltså kunna motsätta sig ett arbele, omkostnaderna inte kan antas förränta sig inom ramen lör tillåten bruksvärdeshyra, Hyres- och arrendenämnderna för , Göieborgsoch samt .4/i'5-borgs län och i instämmer iutredningarnas uppfattning att de boende skall kunna kräva attfastighelsägaren underhåller fastigheten på elt t i 11 f red s s lä 11 a n d esä 11, Så gör även hvres-och arrendenämnderna för Slockholms. Upfisala saml Gotlandslän. som dessutom framhåller att hyresgästerna i elt hus inte alltid ärmedlemmar i hyresgästföreningen och alt generella förhandlingsbefogenheter dåkanske inte tillgodoser hyresgäsiernas behov av medinfiytande, Slockholms kooperativa bostadsförening delarutredningarnas uppfattning all hyresgästförening skall ha en stark ställningmen menar alt undanlag från principen alt hyresgästförening skall företrädahyresgästerna måste göras för kooperativa bostadsföretag av del slag somföreningen företräder. i Göieborgs och län menar attboendedemokrati endast kan förverkligas om ett direkt ekonomiskt infiytandegaranteras. föreslår all man låter utreda, hur de boende direktvia sina organisationer kan få lillfälle alt beslula i vissaförvaltningsärenden. Utredningarnas förslag, att hyresgäst skall ha rätlatt vidta individuell ändring av lägenhetens utformning alt inhämtasärskill tillstånd från fastighelsägaren får ett blandat mottagande blandremissinstanserna, Hyres- och arrendenämnderna i . samtGotlands län instämmer i huvudsak i förslaget men tillägger att det ärnödvändigt att uppkomna tvister om en ändringsålgärds lämplighet löses innanåtgärden ulföres. Nämnderna finner det inte rimligt alt fastighetsägarens endaskydd mot åtgärder som kan nedsätta säkerheten eller påtagligt försvåra enrationell fastighetsförvaltning skall vara en möjlighet all i efierhand påkallahyresnämnds prövning och eventuellt utlösa en handräcknings- ellerskadesiåndssanktion. Nämnderna understryker också kravet på attförhandsmedgivande måste vara ovillkorligt såvitt gäller åtgärder som kräverbyggnadslov. Bosladsstyrelsen framhåller atl förslaget kaninnebära ökade koslnader i fastighetsförvaltningen genom återställande elleromändringar i samband med hyresgästs avflyttning. Dessa ökade koslnader, sägerstyrelsen, kan 1 saml Nr 150 Styrelsen pekar emellertid på möjligheterna att i sambandmed nybyggnation vidga utrymmet för hyresgästens möjligheter till förändringarutan stora kostnader med hjälp av tekniska lösningar, t. ex. flyttbara väggar. Statens insiitui för byggnadsforskningar tveksamtlill om förslaget innebär så stora framsteg med tanke på desanklionsmöjligheter som kringgärdar del. Beträffande möjligheterna i nyproduktionenhar institutet samma åsikter som bosladsstyrelsen, Hyres- och arrendenämnderna för , Göieborgsoch samt är helt avvisande lill förslaget. De menar all ensådan regel skulle kunna få till följd atl ändringar utförs, som gör detomöjligt att hyra ut lägenheten till annan hyresgäst utan hyresförlust.Nämnderna förordar atl hyresgästen får möjlighet att vända sig till hyresnämndför att få tillstånd, om fastighelsägaren vägrar samtycka lill ändringsarbete.Liknande förslag framför av i . och Slockholms faslighetsägareforening avstyrker ocksåförslaget. menaratt de boendes möjlighet atttillgodose sin smak bör utgöras av val av lägenhet respektive flyttning lillannan lägenhet. Förbundet anför all del lorde ligga i sakens natur att samlligaboendes önskemål ofiast inle kan tillfredsställas vid upprustning ochforändringar av lägenheter och anordningar. Vissa upprustningsåtgärder ilägenheterna måste t. ex. av prakiiska skäl genomföras på samma sätt i helahuset. Det kan gälla sådant som all införa centralvärme och varmvatten.Tekniskt ekonomiska skäl och hänsynslagande lill med-hyresgäster innebärsåledes enligt förbundets mening en given begränsning av vad som är möjligt attuppnå i fråga om den enskildes inflytande över sina boendeförhållanden.Förbundet framhåller vidare atl, efiersom det i hyresrättsfallel ärfastighetsägaren som bär del ekonomiska ansvaret och ansvaret gentemot myndigheteroch kredilgivare för fastighetens uiformning och skick, den enskildes rält atthandla måsle vara mera beskuren i ett hyreshus än i andra boendeformer. Enligtförbundei är inle heller förslaget i vad gäller hyresvärdens möjlighet altreagera mol förändringar som vidtagits av hyresgäst tillfredsställande. Den avutredningarna skisserade ordningen är nämligen orimlig från åtskilligasynpunkter. Den skadeståndsrält för hyresvärden som utredningarna förordarlorde bli av ringa värde med hänsyn lill att hyresgästen ofia saknar tillgångarför atl täcka skadestånds-beloppet. Länsslyrelsen i ochSlockholms kooperativa bostadsförening finner det tvivelaktigt att hyresgästutan fastighetsägarens medgivande bör få utföra ändringar som fordrar byggnadslov. Bland kommunerna yttrar sig//a//wi/aA/foww(wpositivt om förslaget, medan framför kritiska synpunkler. Utredningarnas förslag, all fastighetsägaren igörlig mån skall överlåta beslutanderätten över gemensamma anordningarinom- och utomhus till dem som bor i fastigheten eller bostadsområdet, fär stödav länsslyrelserna i Alvsborgs och . FCO och länsslyrelsen iJämtlands län menar all bosiadskooperationen i detta avseende kan tjäna somförebild för allmännyttiga och privata fastighetsägare, kooperaliva bostadsförening ek. for.anser att det ligger nära lill hands alt instämma i utredningarnas åsikt, menall det vid närmare överväganden framkommer så många oklarheteratt det inlesynes lämpligi med ett ställningstagande förrän dessa eliminerats. menar att förslaget från utredningarna visar altfrågorna om rättigheter inte kan frikopplas från frågorna om skyldighet ochansvar. Förändras gemensamt utrymme så att det får ell annal användningsändamålän som avsetts, har den minoritet av hyresgäsierna som har motsait sigförändringen enligt nuvarande regler rält all säga upp hyresavtalet tillupphörande, räll till nedsättning av hyran och eventuellt rätt tillskadestånd. Detsamma gäller om hyresgästförening eller hyresnämnd skulletillerkännas beslutanderäiten i stället för hyresgäslkollektivet, sägerförbundet. Flera remissinslanser tar i sina remissvar uppfrågor som anknyter till upplålelseformen bostadsrätt. a, LO. Svenska sparbanks föreningen, SBEF och Svenska byggnadsarbelareflirbundel anför att den bästa garantin för demokrati i boendel är all upplålelseformen bostadsrätt får en slörre andel i produktionen. Mol bakgrunden härav beklagar och att det inflytande som tillgodoses inom bostads- kooperationen inte fått en starkare markering i betänkandet. Svenska riks byggen finner det anmärkningsvärt all utredningarna inte tar upp bostads rättens fördelar som upplåtelseform utifrån boendedemokratisk synpunkt. Svenska anser att utredningarna borde ha lagt fram förslag lill ålgärder som undanröjer faktorer som påverkat bostadsräitsproduktionen i negaliv riktning och som underiällar för de boende ätt i bostadsrätls- föreningsform överta befintliga hyreslägenheter. Också länsslyrelsen i nämner demöjlighetef, till medinfiytande som finns i bostadsrättsföreningarna, medanslatens anser att utredningarna glidit förbidenna frågeställning. i uttalar all del finnsslörre anledning alt utveckla en boendedemokrati inriktad på vad slagbostadsbebyggelse som bör realiseras både vad avser bebyggelsetyp ochupplåtelseform än att försöka finna former för demokrati inom de skilda, varoch en på sitt sätt relativt fixerade förvaltningsformerna, NBD anläggerliknande synpunkter. Delegationen framhåller vidare att de förslag attöverföra vissa kommunala företags lägenheter till bostadsrätter som harframföris i olika sammanhang allvarligt bör prövas. Statskontoret pekar på alt utredningarna i detfortsatta arbetet bör pröva möjligheterna att ge lån lillbostadsrättsföreningar som vill köpa fastigheten i samband med ombyggnad. Hyres- och arrendenämnderna iSlockholms. samt framför samma åsikt, har en i viss mån annanuppfattning i frågan än i och NBD, Förbundetmenar, all man i del fortsatta arbetet bör verka lör alt hyresräll jämställsmed bostadsrätt, när det gäller in-nylandefrågorna. Utredningarnas synpunkler på alt gehyresgäsierna i en fastighet möjlighet till insyn i fastighetsägarensekonomiska förhållan-d e kommenteras av ett par remissinslanser.Länsslyrelserna i Alvsborgs och instämmer i utredningarnassynpunkter. Hyres- och arrendenämnderna i Slockholms. och Gollands länanser däremot förslaget omotiverat. Endasl den omständigheten att enmotsvarande ordning föreslås gälla på arbetsmarknadens område kan inte utanvidare leda lill den slutsatsen, atl insynsmöjligheten har någon uppgifi attfylla på hyresmarknaden, säger dessa remissorgan. Beträffande gränsdragningen mellanboendedemokrati och den kommunala representativa demokratin hävdar statensinsiiiul ftir byggnadsforskning, all utredningarna inte gjort en sådanavgränsning. Ulredningen om den kommunala demokraiin anser det angeläget atlgränsen mellan de kommunala organens ansvarsområde och de boendes infiytandeblir föremål för ytteriigare överväganden i det fortsatta arbetet. Utredningarnas fortsatta arbetebeträffande boendedemokrati kommenteras av etl par remissinstanser, Slalensinsiiiul för byggnadsforskning anser atl utredningarna bör teckna den enskildamänniskans levnadsvillkor, t. ex, sociala olikheter och bristandevalmöjligheter, som ligger bakom människors krav på bl. a, förbättrad kommunaldemokrati och infiytande i företag och boende. Slalens planverk menaraiiutredningarna i del fortsatta arbetet bör göra en utföriigare karlläggning avde frågor på vilka de boende har behov alt öva inflytande. Utredningarnas förslag tillprövning av köpeskilling vid snar försäljning av småhus har hosremissinstanserna erhållit etl blandat mottagande. Konjunkturinslilulel anser altutredningarnas förslag lorde vara förenat med vissa komplikationer som inlenärmare berörts i betänkandet. Institutet framhåller att svårigheten tordeligga i möjligheten att få en effektiv kontroll av efterlevnaden, vilkel kanbegränsa verkningarna i belydande omfallning. Förslaget som innebär attinitiativrätten skall ligga hos kommuner kommer enligt institutet att medföraatt en belydande variation i praxis kommer alt utbildas i skilda kommuner. Enlösning som institutet rekommenderar är den metod som provas i kommun och som innebäralt köparen förpliktigar sig atl efier vissa fastställda regler inbetala 15 000kr. vid en försäljning . Andra remissinstanser, däriblandRRV, anser att åtgärder mot en oförmånlig prisbildning på småhus i första handskall inriktas på de grundläggande orsakerna till denna. Verket påpekar atlproblemet med alt säljare av småhus kan tillgodoräkna sig det kapitaliseradevärdet av kommunala marksubventioner därmed dock inte är löst och menar att delkan finnas anledning att i särskild ordning pröva användningen av kommunalamark-subventioner. Prövning bör ske med särskild hänsyn till om marksubventionerkan betraktas som ell effektivt bostadspolitiskt instrument från bosladssocialautgångspunkter. Först efter en sådan prövning bör det enligt verkets upplänningavgöras om det finns behov av all införa en priskontroll. Slalens insiitui ftirbyggnadsforskning är tveksam till föreslagen prövning av köpeskilling vid snarförsäljning av småhus och hänvisar till tidigare erfarenheter av liknandekontrollåtgärder för bl. a. bostadsrätter. Institutet anser lörsin del attrisker finns föratt en "svart marknad" etableras. Fleraremissinstanser har anfört liknande synpunkter, däribland och Uddevallakommuner saml . De remissinstanser som ställt sighelt negativa till utredningarnas förslag har motiverat sina ställningstagandenmed atl prisbildningen på småhusmarknaden i huvudsak bör stabiliseras genometl ökat utbud av småhus som därmed skapar balans mellan tillgång ochefierfrågan. Med dessa åtgärder undanröjes behovet av statligakontrollåtgärder. Till de remissinstanser som ansluter sig till denna ochliknande uppfattningar hör länsslyrelserna i , . och Arekommuner, länsbostadsnämnderna i , och Västerbollens län.Svenska sparbanksjöreningen. Positiva till utredningens förslag lill prövning avköpeskilling vid snar försäljning av småhus är ,länsstyrelserna i . och samt Stockholms.Södertälje. , , , , Köpings.Sala och Sundsvalh kommuner, Svenska kommunförbundel. HSB.Slockholms kooperaliva bosiadsförening ek. Andra remissinstanser, däribland i Malmöhuslän och kommun, anser atl kommunerna bör använda de nuvarandemöjligheterna att i samband med övertagande av statliga bostadslån ingripagenom alt vägra den borgen för 5 96 av låneunderlaget som fastställts avvederbörande länsbostadsnämnd och som erfordras för all lånet skall fåövertagas av den nye köparen. 3,2,Betänkandet Följdfrågor 3.2,1 Lån för ombyggnad Remissinstansernas allmänna uppfattning beträffandeutredningarnas förslag att statens lånestöd vid ombyggnad, liksom vidnybyggnad, skall lämnas som utjämningslån, är givetvis beroende av denställning de har tagit till utjämningslånesystemet som sådant. och Sundsvallskommun, vilka ansluter sig till förslaget om uljämningslån lill nybyggnad,anser all sådani lån skall kunna ulgå även vid ombyggnad. Ävenlänsbosladsnämnderna i och Västerbollens län. länsslyrelsen iSkaraborgs län. Veilanda och kommuner in. har uttalat sinprincipiella anslutning till utredningarnas förslag men har uppfattningen attde syfien som utredningarna vill främja genom elt utjämningslån lika väl skullekunna tillgodoses genom en revidering inom paritetslånesystemels ram. har inle uttalat någon mening ifinansieringsfrågan men anser sig kunna konstatera all en lillämpning avutjämningslånesystemet på ombyggnadsverksamheten inte skulle medföra någraolägenheter när det gäller verksamhetens inriktning eller valet avkvalitetsnivå. Flerialetremissinslanser avstyrker, som lidigare har nämnts, att uljämningslån införsför nybyggnad. De avstyrker därför också en lillämpning härav vid ombyggnad. Demotiv som redovisas för detla är desamma som beträffande nybyggnad. Även blandden stora majoritet som har avstyrkt utjämningslånel finns det emellerlidflera som stryker under angelägenheten av en samordning mellan formerna för låntill nybyggnad och till ombyggnad. Bland dessa återfinns sialskoniorei.bosiadssiyrelsen. flera länsbostadsnämnder, slatens insiitui förbyggnadsforskning, några länsstyrelser och kommuner, SBEF, HSB och i Slockholms län framhåller att lånevillkoren inte bör verkastyrande på valet mellan olika grad av ombyggnad och ej heller på ett valmellan ombyggnad och toialsanering. SBEF framför i detta sammanhang som sinuppfattning att den statliga finansieringsmedverkan vid förbättringar av detäldre fastighetsbeståndets standard och miljö skall vara öppen och tillgängligför alla fasligheter och ägar-kategorier. i och stålensinstitut,ftir byggnadsforskning påpekar de svårigheter som kommeratl föreligga all finansiera ombyggnadsåtgärder i fastigheter som redan harutjämningslån. Dessa fasligheter kommer alt sakna utrymme för en återbelåning,menar dessa två remissinstanser. Statens instilut for byggnadsforskning ser somutväg ur delta dilemma att lånen för nyproduktion delas upp på två eller fleralån med olika löplider och följaktligen olika bostadsränlor. Frågan om avvägningen mellan lån med omfördelningoch annuitetslån berörs av bl.a, bosladsstyrelsen. bostadsnämnder,länsstyrelserna i , och län, SBEF och . Positiva till den avvägning som utredningarnasjälva har gjort är länsbostadsnämnden och länsslyrelsen i län ochSABO. Bosladsstyrelsen anser i likhet med utredningarnaatt tillämpningsområdet för lån med omfördelning bör utvidgas. Betänkligheterhäremot från kreditrisksynpunkt bör vika av bosladssociala skäl, menarstyrelsen. Dock vill förorda en begränsning avtillämpningsområdet jämfört med utredningarnas förslag på så sätt attannuitetslån får utgå vid mindre omfattande ombyggnader och/eller åtgärder medkort varaktighet, I dessa läll, säger styrelsen, har kapitalkostnadsaspektenregelmässigt betydligt mindre tyngd. och länsslyrelsen i länpåtalar det förhållandel att ombyggnad av hus som finansieras med annuitetslånkan lä högre kapitalkostnad än hus som finansieras med paritetslån, även omombygg-nadskostnaden i del förra ftillel är lägre. Denna inkonsekvens måsterättas till hävdar dessa remissinstanser. och i länvill gå längre än utredningarna har gjort och menar att lån medkapilalkoslnadsomfördelning bör kunna ges till alla ombyggnader och alltsåersätta annuitetslån vid be-griinsade ombyggnader. iSlockholms län har en i viss mån annan uppfattning. Den anser alt annuitetslånär den lämpligaste formen för finansiering av åtgärder, som ökar husetsvaraktighet med högst . För atl undvika att låneformen blir styrande påvalet av ombyggnadsåtgärder föreslår dock nämnden, som rekommenderat altparitetslånens amorieringstid vid nybyggnad föriängs till , att ocksåannuitetslånens löptid förlängs samt att paritetslån får meddelas i störreutsträckning än enligt nuvarande regler. Länsbostadsnämnderna i och Jönköpingslän samt länsslyrelsen i hänvisar lill de skiftande förhållandensom råder inom del äldre beslåndel och föreslår mot bakgrund härav attlänsbostadsnämnderna ges möjlighet all tillämpa lånebestämmelserna utan alltförfastlåsta regler. Också SBEF stryker under behovet av en bättreanpassning av kapitalkostnaderna till det faktiska boendevärdel eftersaneringsåtgärder, Länsbosladsnämnderna och länsslyrelserna iJönköpings och delar utredningarnas principiella inställning ifrågan om kapitalkostnadens anpassning till bostadens återstående brukningstidoch åtgärdens varaktighet. och länssiyre/sen i Skaraborgslän påpekar att det dock kan bli en svår och grannlaga uppgifi förlänsbostadsnämnderna att göra de erforderiiga bedömningarna. Statskontoretmenar att vid en avvägning stor hänsyn måste tas till åtgärdens varaktighet. /V5Sanmärker på all utredningarnas förslag i praktiken kommeratl verka styrandepå fastighetsägarens handlande. Eftersom löptidens längd, som avgörkapitalkostnadens sloriek, hänger samman med ombyggnadens art och omfattningkan detta leda till att fastighetsägaren föredrar att låla fastighetenförfalla tills en total ombyggnad eller rivning och nybyggnad är endaalternativet framför att vidta i och för sig välbetänkta ombyggnadsarbeten somhan finner olönsamma. Också riktar viss kritikmot utredningarna på denna punkt genom alt hävda att utredningarna i alllförhög grad betonar långivarens möjlighet att återfå utlånade medel och alllförlitet beaktar de bostadssociala aspekterna på frågan. anser alt det saknas motiv för allacceptera lika långa amorteringstider vid ombyggnad som vid nybyggnad. Attställa krav på nybyggnadsstandard i alla avseenden för att medge 60-årigamorteringstid kan leda till onödigt omfattande ombyggnader, menarstyrelsen,och åberopar också hänsyn till kulturhistoriska värden ochtrivselvärden samt sociala hänsyn m. m. för en lägre standard i eu eller annalavseende. Styreisen bedömer att kapitalkostnaden därför bör beräknas pågrundval av en amorieringstid på högst . Bosladsstyrelsen har vidare en gentemotutredningarna i viss mån avvikande uppfattning belräffande vilka faktorer sombör vara bestämmande för valet av låneform och för amorteringstidens längd.Styrelsen menaratt hänsyn skall las till dels den bostadsmiljö och standardnivåsom uppnås, dels ombyggnadsålgärdernas omfattning och kostnad, under det atlutredningarna har satt bostädernas återstående brukningstid och åtgärdens varaktigheti främsta rummet. Tillåtgärd som resulterar i nybyggnadsstandard anser styrelsen alt paritetslån medbasannuitet beräknad utifrån en löplid av bör kunna utgå. Detsamma börenligt verkets mening gälla för sådan kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse som kan erhålla förhöjt låneunderlag eller till-läggslån. Närdel gäller ombyggnad till lägsia godtagbara standard utan utvecklingsmöjligheterbör endasl annuitetslån med löptider på kunna komma ifråga. Om varaktigheten är kortsiktig eller om-byggnadsåtgärderna mindre börannuitetslån med löplider erbjudas, oberoende av vilken standardsom uppnås genom åtgärden. anser vidare atl annuitetslån börbibehållas som en valmöjlighet i de fall då paritetslån inte önskas. Längstalöptid bör då vara . Till utgångspunkt för beräkning av basannuiielensstorlek bör tas basannuiteten i nyproduktionen. Den av utredningarnaredovisade principen bör därvid kunna användas, .säger . Belräffande ombyggnad av kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse föreslår bosladsstyrelsen viss ändring av villkoren förlilläggslån till ombyggnad av sådan bostadsbebyggelse, som av riks- anlikvarieämbelelbedömts kunna förklaras som byggnadsminne enligt byggnadsminneslagen. Enligtgällande beslämmelser kan tilläggslån till sådan bebyggelse ulgå endast närdet statliga bostadslånet lämnas i form av annuitetslån, Efiersom paritetslånvanligtvis kommer att ställa sig fördelaktigare än annuitetslån kombinerat medtilläggslån, kommer många låntagare atl välja det förstnämnda alternativet.Syfiet med tilläggslångivningen skulle därvid förfelas, säger bosladsstyrelsen.Styrelsen föreslår att reglerna ändras så alt tilläggslån kan kombineras medparitetslån. Bosladsstyrelsen, länsbosiadsnämnden i Göteborgsoch län samt har lämnat vissa synpunkler på metoderna förfastställande av låneunderlag och pantvärde, Bostadsstyrefsen anser att ingångsvärdetvid fullständig ombyggnad i sin helhet bör överföras till låneunderlaget.