prop · FX0346 · 1974-12-31 00:00:00 — Härvid börden tidigare redovisade uppdelningen av informationsområdet i MI kunna följas.Arbetet inom de enskilda delprojekten skall i flertalet fall leda fram till enförsöksverksamhet, vUken bör utvärderas efter en vid projektstarten fastställdperiod. De olika delprojekten kan därmed tidsmässigt planeras så all ell jämnt resursutnyttjandeblir möjligt. Vidare kan erfarenheter från vissa projekt lUlgodogöras inomprojekt som ligger senare i tiden. Utredningenförutsätter all erfarenheterna under försöksverksamheten, som föreslås /75, skall kunna successivt utvärderas. Utredningen anser altförsöksverksamheten och utvärderingen av denna bör ske i sådan takt all ensamlad bedömning av hela försöksverksamheten skall kunna slutföras senastunder / 79. Med en sådan tidsplan bör en fast organisation förverksamheten kunna inrättas senast /81. kan arbetet med de föreslagna delprojekten indelas i enutvecklingsfas och en driftfas. Den förra fasen indelas i förstudie, utredningoch s. k. implementering. Förstudien förutsätts komma alt bestå av elt problemorienteratutredningsarbete syftande till att ge en bUd av problemområdet och möjliggöraen avgränsning av delta. Sedan detta arbete avslutals inleds utredningen somavses leda fram tUl ell syslemförslag. Detta förutsätts innehålla detaljerade uppgifterom indata, utdata, registerorganisation, bearbetningar m. m. Härefter vidtar implemenleringensom bl. a. omfattar utformning av rutiner, framtagning avprogramförutsättningar, programmering samt program- och syslemtest t. o. m.driftstart. Den senare fasen i det föreslagna projektarbetet, dvs. driflfasen,omfattar den period under vilken försöksdrift bedrivs. Utöverde olika informationsområden som utredningen föreslår skall ingå i MI föreslårutredningen även vissa andra projekt som skulle påbörjas under försöksperioden.Dessa omfattar vissa samordnade uttag av information såväl inom som utom MIsamt vissa specialprojekt rörande information om forsknings- ochundersökningsverksamhet m. m. Prop.1974: 46 29 2.1.6Administration m. m. Decentrala administrativa funktionerna inom MI bör enligt utredningens meningankomma på en myndighet. Vid valet av organ borde det ligga nära till hands altbeakta vilken myndighet som genom sin verksamhet kan förväntas få särskilt storanvändning av systemet. Av större vikt vid valet av huvudman är emellertidenligt utredningens mening att myndigheten i fråga har arbetsuppgifter ocherfarenheter av betydelse för driften av MI. Härvid kan enligt utredningensmening främst , , för fastighetsdata komraa i fråga. Fördelen med all redan i försöksskedelanförtro ansvaret för verksamheten till någon av de nämnda fyra myndigheternaär enligl utredningen all verksamheten skulle kunna i vissa avseenden finnasin form på ett säkrare sätt än som bhr fallet med ett inledande provisorium.Härvid skulle också undvikas de övergångssvårigheter som måste uppkomma då enprovisorisk organisation överförs till en permanent. En permanent organisationknuten till endera av de nämnda myndighetema medför enligt utredningen vidareden fördelen att vissa administrativa basresurser skulle vara tiUgängliga. Utredningen framhålleremellertid att bör värdefulla erfarenheter kunna göras tillledning för fortsatta organisatoriska överväganden. Enligl utredningensuppfattning bör därför ett särskilt, frislående organbli huvudman för MI. Utredningen förutsätter emellertid all definitiv ställningtas till frågan om vilken myndighet som efter försöksverksamhetensgenomförande skall vara huvudman för MI så snart förutsättningar härförföreligger. Enligl utredningensförslag kommer MI efter hand att omfatta ett stort antal sinsemellan vitt skUdaämnesområden. Det kan därför enligt utredningen antas att krav i fråga omsystemets innehåll och användning kommer all ställas från avnämarerepresenterande skilda intressen. Frågor av denna art måste bli föremål för enså allsidig prövning som möjligt. Utredningen föreslår all ell frislåendeorgan, kallat miljödatanämnden, inrättas för att vara huvudman för MI underförsöksverksamheten. Såsom huvudman för enligt utredningens förslag beslutande i principiella frågorom systemets informationsinnehåll, innehåUet i och organisationen av vissdatainsamling som skall ge systemet dess avsedda innehåll, systemets tekniskauppläggning, drift och användning samt former för tillhandahållandet avinformation från systemet. Nämnden blir vidare ansvarig för kostnaderna för utvecklingenoch driften av MI. Utöver dessa till huvudmannaansvaret hörande frågor föreslåsmiljödatanämnden få registeransvarel, som innefattar det praktiska arbetet medalt bygga upp och genomföra själva systemet. skaU såledesäven vara ansvarig för driften av systemet. 1974: 46 30 Miljödatanämndenkan emeUertid enligt utredningen av praktiska skäl inte fullgöra alla deskiftande uppgifter som blir aktuella inom MI. Sålunda räknar utredningen medatt statskontoret skall biträda nämnden i utvecklingsarbetet ochförsöksverksamheten. Vidare är del enligt utredningen naturligt attnaturvårdsverket anlitas såvitt gäller insamlingsverksamheten inombasdatanätet och att tUldelas särskilda uppgifterbeträffande stalistikverksamheten. Utredningensförslag att miljödatanämnden skall ha huvudansvaret för försöksverksamheteninnebär att nämnden även för basdatanälet får ansvaret för den övergripandeplaneringen och bedömningen. De olika delprogram inom vUka basdataundersökningamaskall genomföras bör enligt utredningen inordnas i ett av nämnden samordnat observationsprogram.I utarbetandet av programmet bör delta bl. a. och, med hänsyn tUlall dala även är avsedda att bilda underlag för en löpande statistikproduktion,. Vid sin bedömning av de organisatoriska formerna förbasdatanätets utveckling och drift föreslår utredningen att verksamheten fördelasmellan de organ som f. n. svarar för de olika typer av undersökningar somskall genomföras inom basdatanälet. Denna fördelning innebär i huvudsak attnaturvårdsverket svarar för undersökningar avseende luft, ytvatten exkl. hydrologiskaundersökningar samt mark och vegetation, alt SGU svarar för grundvaltenundersökningarsaml att svarar för hydrologiska undersökningar. Enligt utredningen bördet ankomma på , och att före mUjödala-nämndensslutliga behandling i samråd utarbeta förslag till detaljprogram förundersökningsverksamhetens praktiska bedrivande. Utredningenframhåller alt för analys av insamlade prover fordras en relativt omfattande laboratorieorganisalion.Behov föreligger inte endast av analyser ulan även av en fortlöpande utvecklingav analysmetoder och interkalibrering mellan olika laboratorier. De data sominsamlats, skall av de tre ansvariga myndigheterna överlämnas till lagras och bearbetas. I lämplig form bör de i basdataunder sökningamaerhållna resultaten av miljödatanämnden tillhandahåUas-statistiska centralbyrånför framställning av löpande statistik över immissioner m. m. Eftersom informationenfrån basdatanälet skall ligga liU grund för bedömning av den aktuellamiljösituationen och mUjöulveck lingen och därav påkaUade miljövårdsåtgärderbör utvärderingen av informationen ankorama på . Vidbedömningen av de behov av laboratorieresurser som basdatanälet medför harutredningen utgått från alt laboratorieverksamheten i huvudsak skall förläggastill naturvårdsverkels undersökningslaboratorium. När del gäller behovet avlaboratorieresurser under inledningsskedet har utredningen avstått från attgöra en närmare analys av hur ettintegrerat laboratorium för basdatanätet och övriga behovskall organiseras utan inskränker sig till att lämna förslag tUl denförstärkning som behövs för att utvecklingsarbetet med basdatanälet skall kunnapåbörjas. Enligt utredningen fordras vid laboratoriet personal för undersökningaravseende luft, nederbörd, ytvatten, mark och vegetation samt för kemiskaanalyser ävensom för sammanställning och bearbetning av dala. Dessutom fordraspersonal för administrativa funktioner och servicefunktioner. Totalt uppgårdet beräknade behovet av personal till 67 personer, varav 37 handläggare. Närdel gäller stalistikverksamheten inom MI erinrar utredningen om all iöverensstämmelse med riksdagsbeslut har den statliga statistikproduktionenefter hand kommit att centraliseras till . Delta talar enliglutredningen i och för sig för att centralbyrån skall svara för stalistikverksamheteninom MI. Med hänsyn till att verksamheten inom MI varom har ärfråga har karaktären av försök bör emellertid miljödatanämnden såsom huvudmanför MI även ha ledningsansvaret för stalistikverksamheten. Utredningenföreslår därför att miljödatanämnden under försöksverksamheten även skall hahand om planeringsuppgifler av övergripande karaktär på statistikområdet menatt engageras i sådan detaljplanering av statistiksom inte har karaktär av s. k. driftstatistik. Centralbyrån skaU enligtförslaget genomföra insamling, granskning, bearbetning m. m. av sådaninformation som i första hand skall användas för slatislikframställning samtombesörja specialbearbetningar för statistiskt ändamål av sådant i MI lagratmaterial som insamlats för administrativa syften. Vidare bör centralbyrån svaraför publicering av staiistikresultaten, utöva fortlöpande bevakning av frågorsom gäller miljöstatistikens innehåll, uppläggning och anpassning tillinternationella rekommendationer samt svara för den intemationellastatistikrapporteringen. Miljödatanämndenbör enligt utredningen vara sammansatt på sådant sätt att den blirrepresentativ för de olika organ sora i första hand kommer att delta iutvecklingen av MI eller kommer att utnyttja MI. Hit hör bl. a.naturvårdsverket, , , , ,arbetarskyddsstyrelsen, , , ,statens planverk och statskontoret. Vidare bör enligt utredningenlänsstyrelserna, kommunerna, industrin och den målinriktade forskningen vararepresenterade. Nämnden kan, framhåller utredningen, ha en bred sammansättningmed ledamöter representerande flertalet intressenter. Ett alternativ är attantalet ledamöter i nämnden snävt begränsas och att till nämnden knyts ettrådgivande expertorgan. Utredningen föreslår att till miljödatanämnden knyts ett kansli. Erforderligdatamaskinell bearbetning av information i MI torde en- 1974: 46 32 ligtutredningen under försöksverksamheten böra ske på servicebyrå, eftersom behovetav datamaskinresurser inle är av den storleksordning eller struktur att detmotiverar egen maskineU utmstning. TUl kansliets funktioner hör pruicipielltäven den statistiska verksamheten, vars omfattning hos miljödatanämnden dockblir begränsad med hänsyn till att fömtsatts bliansvarig för större delen av denna verksamhet. LedamotenMedin är skiljaktig i fråga om förslagel till administration. EnliglMedin medför den av utredningens majoritet föreslagna lösningen att MI inlekan fylla uppgiften att utan onödigt dröjsmål ge de olika myndigheterna på mUjövårdsområdettillgång till ell rutinmässigt fungerande datasystem. Miljövårdsorganens behovatt utan onödigt dröjsmål bli försedda med relevant informationsunderlag torde,enligl Medins uppfattning, komma att medföra stark press på systemet att redanunder försöksperioden rutinmässigt tillhandahåUa delar av informa-lionsunderlaget.Genom all MI i reahteten kommer att las i praktiskt bruk redan underförsöksperioden framstår enligl möjligheterna att genomföra en förutsällningslössamlad bedömning omkring av systemets totala innehåll och omfattning soranärmast Ulusoriska. Enligt Medins uppfattning borde utredningen ha lagt framsådana förslag att statsmakterna på grundval därav kunnat i ett sammanhang avgörahuvuddragen av systemets innehåll och tekniska utformning samt organisatoriskaplacering. Förde myndigheter som på olika sätt skulle beröras av verksamheten inom MI kan,framhåller vidare, en provisoriskt bedriven verksamhet antas inverkahämmande. Sålunda kan riskeras att myndigheterna, så länge omfattningen avderas fasta engagemang i MI inte är preciserad, anser sig förhindrade att tainitiativ till förändringar som skulle medföra rationaliseringseffekter ellereljest innebära fördelar. För stalistikverksamheten torde den provisoriskaorganisationen inte innebära några fördelar. En provisorisk organisationsformkan enligt vidare komma att medföra betydande nackdelar från kostnadssynpunktjämfört med en permanent lösning. Nackdelar uppkommer vidare därigenom all deadministrativa informalionsmtinerna inom MI under hela försöksperioden avsesfungera vid sidan av redan existerande rutiner. Ulredningsmajoritelensförslag att en särskild miljödalanämnd skall utses och tilldelas ell övergripandeplanerings- och samordningsansvar finner i och för sig välgrundat. bör därför finnas även inom en permanent organisation. Del synesdock tveksamt om nämnden bör tilläggas några mera omfattandebeslutsfunktioner. Verksamheten inom MI bör enligl Medins uppfattning förläggastiU en eller flera av de myndigheter som har beslutskompetens på de in- 1974: 46 33 formalionsområdensom blir företrädda i MI. anför i första hand menäven , , arbelarskyddsslyrelsen ochstatistiska centralbyrån som huvudmyndighet för MI. I varje fall bör miljödatanämndenorganisatoriskt knytas till någon av dem. Dessutom bör enligl Medinsuppfattning övervägas om inle beslutsfunktionen i frågor som rör statistikensinnehåll och framställning i större utsträckning än vad utredningen föreslårbör ankomma på . anför all ett alternativ är altinrätta miljödatanämnden som en fristående myndighet med uppgift all permanentomhänderha verksamheten inom MI. En sådan lösning skulle emellertid enligl Medinsuppfattning ha åtskiUiga av de nackdelar som är förknippade med enprovisoriskt inrättad myndighet. Utredningenlar även upp flera särskUda frågor som hör samman med utvecklingen av MI, bl.a. frågor ora sekretess och tUlhandahåUande av information. Utredningenframhåller att vid uppbyggnaden av elt informationssystem måste beaktas deregler och den praxis som gäller för skydd av information mol obehörig åtkomstoch användning. Informationen måste således handhas på sådant sätt alt såvälkraven på offentlighet och sekretess som kravel på teknisk säkerhet uppfylls.Kretsen av dera som skall skyddas och de intressen som berörs är ofta orafältande,varför upprättandet av ell sådant skydd som regel innefattar åtskilligaproblem av planeringsleknisk natur. För uppbyggnaden och driften av MI är del enligtutredningen av vikt att frågorna om offentlighetsprincipens lill-lämpning på ADB-lagralinformationsmaterial och ora lUlgänglighelen av sådant material blir lösta. Försådan information sora är sekretess belagd men genom ADB skall tillföras MImåste garantier skapas mol obehörig åtkomst av informationen. Beträffandede uppgifter som direkt samlas in till MI i syfte att ge underlag för statistikblir enligt utredningen bestämmelserna i sekretesslagen (1937r 249)tillämpliga. Uppgifter som inom olika förvaltningsområden samlats in för andraändamål och som ställts till förfogande för MI får behandlas enligt de särskUdaregler som gäller för förvaltningsområdet i fråga. Härvid bör enligtutredningen bl. a. beaktas att även sådana uppgifter om enskUda personer ochföretag som ansetts offentliga kan innebära intrång i den enskildesintressesfär då uppgifterna används i ett informationssystem med ADB-teknik.Trots att delarna i informationen är offentliga, kan den i MI samlade informationennämligen uppfattas som en kränkning av enskilt intresse genom de möjlighetersom ADB-tekniken ger att få fram "kedjad" information. Avde till MI direkt insamlade uppgifterna kan en stor del komraa all 3 1974.1 saml. 1974: 46 34 avsesådana som härstammar från del föreslagna basdatanätet. Varken dessa ellerandra uppgifter som avser immissionsförhållanden kan väntas erbjuda någraproblem från sekretessynpunkt. Problem kan däremot väntas uppkomma i fråga omrätten att få tillgång till annan myndighets handlmgar samt upptagningar förautomatisk databehandling (ADB-lagral material). Av del inom MI behandlade primärmateria-lelkan stora delar, åtminstone i inledningsskedet, komma all utgöras av sådan hosannan myndighet förvarad eller bearbetad information. I den mån dennainformation avser identifierbara enskilda personer kan förväntas allsekretessfrågan löses enligt dalalagen (1973r 289). Beträffande övrig hosannan myndighet förvarad information, som där samlats in i tiUsyns- ochkontrollarbetet eller eljest i del administrativa arbetet, ankommer del iförsta hand på denna myndighet att ta stäUning i sekretessfrågan. Under dentid som sådan information förvaras hos register-ansvarigt organ inom MI är detdäremot detta organ som har alt pröva ett utlämnande. Utredningenförutsätter att sekretessfrågan vinner uppmärksamhet vid den av offentlighels-och sekrelesslagsliflningskommillén fortsatta översynen av offentlighets- ochsekretesslagstiftningen. Beträffandeformerna för tUlhandahåUande av information från MI framhåller utredningen atten av förutsättningarna för att MI skall bli ett effektivt hjälpmedel föranvändarna är att uppgifterna kan utnyttjas utan omfattande ytterligarebearbetning. För all detta mål skall uppfyllas behöver MI förses med ett syslemför redovisning som innefattar såväl direktrapporlering av information tillenskilda användare som publicering av en offentlig statistik över förhållandenav allmänt intresse. Ett flertal olika sätt för presentation av data kan enliglutredningen förutses komma till användning i elt sådant redovisningssystem. Innehålleti den direklrapporterade informationen kan enligt utredningen väntas bli avstarkt skiftande slag från enkla utskrifter av i systemet lagrade uppgifter omanläggningar och produkter, mätdata, bibliografiska uppgifter osv. tillstatistiska sammanställningar av i vissa fall mycket kvalificerad natur. a.mot denna bakgrund behöver MI få ett flexibelt mediaoberoende uldalasyslera. Utredningenhar föreslagit all inom ramen för verksamheten i MI skall utarbetas en löpandestatistik över skUda miljöförhållanden, vUken föraisätts få karaktär avofficiell redovisning. Utredningen föreslår all miljöstatistiken skallredovisas i form av en årspublikation, vilken bör omfatta såväl statistik inom MIsom viss annan statistik. Från både användnings- och kostnadssynpunkt tordedet vara förenat med betydande fördelar att få en på detta sätt sammanhållenredovisning av sådan statistik som har betydelse för miljövårdsarbetet. Kraveni andra sammanhang på en samlad redovisning av statislikresullaten inom t.ex. skogsstatistiken samt hälso- och sjukvårdsstatistiken har lett fram till 1974: 46 35 beslutalt utge särskilda årsredogörelser inom resp. statistikområden. Genom altsammanställa en motsvarande publikation för miljöstatistik-området kan del iutredningens direktiv angivna kravel alt statistiken skall vara lättillgängliganses bli tillgodosett. Utredningen föreslår all den nya publikationen benämns och blir en del av redovisningen i . Dekostnader som är förenade med ell miljövårdens informationssystem i full drifttorde enligl utredningen kunna beräknas först mol slutet av den föreslagnaförsöksperioden i samband med övervägandena om den mera långsiktigautformningen av systemet. Kostnadsberäkningen kommer att kräva bl. a.preciserade uppgifter beträffande de informationsområden som skall omfattas av MI,uppkommande indalavolymer samt frekvensen informalionsultag från systemet. Förberäkningen behövs vidare slutligt utformade planer för dalamsamlingen (dalaleveransema)till MI, för kvalitetskontroll av dalamaterialet samt för materialetsbearbetning. Denkostnadsuppskattning sora utredningen redovisar är uppdelad på följande fyra verksaraheler,nämligen utvecklingsarbete och försöksdrift, basdataundersökningar, slatistikverksamhelsaml miljödatanämndens verksarahet. Uppskattningarna har utredningen ansettböra begränsas till att avse budgetåren 1974/75 och 1975/76. SärskUtbeträffande uppgifterna för /76 betonar utredningen attberäkningarna är i hög grad prelirainära och att det måsle ankomraa på mUjödatanämndenoch övriga berörda myndigheler all senare göra en ny samlad kosmads-bedömnuig. Utredningenspreliminära beräkningar av kostnaderna under budgetåren 1974/75 och 1975/76sammanfallas i följande sammanställning över framräknade totalkostnaderomfattande såväl driftkostnader som engångskostnader. Verksamhet 1974/75 1975/76 försöksdrift 3500 000 '3110 000 Basdataundersökningar 5 900 000 5 600 000 Statistikverksamhet 810 000 1060000 verksamhet 1050 000 1 040 000 Summa 11260000 () 'De totala kostnaderna har ej kunnat uppskattas av utredningen. Denav utredningen föreslagna verksamheten med basdataundersökningar kommer att iviss utsträckning ersätta redan pågående av staten finansierad verksamhet av basdalakaraklär.Denna finansiering sker i huvudsak från anslag förmiljövårdsforskning. 1974: 46 36 bandmed att utredningens förslag genomförs torde detta anslag kunna avlastaskostnader i storleksordningen 2 milj. kr. fr. o. m. /75.Resursbehovet för verksamheten inom MI anges med hänsynstagande härtUl tillnetto ca 9,3 milj. kr. för /75. Fråganom den på lämpliga finansieringsformen för MI bör enliglutredningen närmare behandlas i samband med att erfarenheterna frånförsöksperioden slutligt utvärderas. Härvid bör bl. a. prövas frågan om attgenom avgifter få en partiell kostnadsläckning för verksamheten. 2.2.7Behovet av och utgångspunkter för ett samlat informationssystem En övervägandemajoritet av remissinstanserna betonar behovet av att kontinuerlig insamlingsker av de data som behövs för ett effektivt miljövårdsarbete samt framhålleralt brister råder med nuvarande dalahantering. Flera remissinstanser vitsordarockså att ADB bör vara ett gott hjälpmedel. Emellertid uttalas också skildauppfattningar om behovet av ett enhetligt och samlat informationssystem påmiljövårdsområdet. Enligt arbetarskyddsstyrelsen skulle de avgörande fördelamamed MI vara att möjligheter skapas för en snabbare och mera rationell behandlingav information, all primär information hos en myndighet lätt blir tillgängligför en annan myndighet ulan risk för dubbelarbete saml alt en överblick överförekomsten av olika biologiskt aktiva faktorer i flera olika miljöerunderlättas. Styrelsen finner emellertid inte från sitt verksamhetsområde altbefintlig datainsamling samt bearbetningen av insamlat material företerbrister eller att de verksamma organen inte har tUlförts miljödata ierforderlig omfattning. Styrelsen finner heller inte att det är en brist attinformationsinsamlingen ingår som ett led i verksamheten hostillsynsmyndigheter på miljövårdsområdet. Tvärtom, framhåller styrelsen, måslesåväl insamling som utnyttjande av data styras av de behov varje enskildmyndighet har för att kunna lösa sina myndighetsuppgifter. Däremot är detlänkbart att med hänsyn till behov som är gemensamma för flera avnämare införavissa modifikationer i informationshanteringen. larupp behovet av ell informationssystem med utgångspunkt fråntillsynsverksamheten enligl miljöskyddslagen. Enligl skalltillsynsverksamheten till stor del basera sig på rapportering av driftkonlrollresultalfrån förelag och komrauner till . Denna rapportering kommer attinnebära en ansamling av stora dalamängder hos länsstyrelserna. ADB kan härvidutgöra ett rationellt hjälpmedel för alt bespara framför allt länsstyrelsernaett omfattande manuellt granskningsarbete. Vidare torde de centrala och regio- 1974: 46 37 nalamiljövårdsmyndigheterna genom ell sådant system kunna erhålla bättrebeslutsunderlag för handläggning av enskilda ärenden. Enligl naturvårdsverkettorde ADB vara en förutsättning för upprättandet av statistik, diagram, kartoroch andra översikter av den stora dalamängd som systemet kommer all producera. Koncessionsnämndenför miljöskydd framhåller att behovet av den information sora föreslås ingå i MIär myckel stort och sannolikt inte i längden kan tillgodoses på annat sätt ängenom automatisk databehandling. framhåller koncessionsnämnden alldel med hänsyn till de mycket skiftande förhållanden under vilka mätningar ägerram och andra grunddata inhämtas är svårt att åstadkomma jämförbara ochdärigenom rättvisande information.