prop · FX0332 · 1974-12-31 00:00:00 — Gäller saken flera utmål som är belägna inom olika fastig- Prop, 1974: 32 20 hetsdomslolarsområden och bör utmålen vid bestämmande av ersättningen lämpligen behandlassom en enhet, upplages målet av den av fastighetsdomstolarna som Kungl. Maj:teller, efter Kungl. Maj:ls förordnande, annan myndighet bestämmer. 8 §I mål om inlösen är den lösande icke skyldig all svara för kost nad som motparten i målet nedlagt på undersökning av fyndigheten i vidare mån än arbetet uppenbarligen är till nytta för den lösande. Imål om beloppet av avgäld som enligt fastställda grander skall utgå för visstår tillämpas allmänna regler om rättegångskostnad. I mål om ny prövning avgrunderna för avgäld enligt 4 § andra stycket och mål enligl 6 § får omsärskilda omständigheter föranleder det förordnas, alt denersättningsberättigade själv skall vidkännas sina rättegångskostnader vidfastighetsdomstolen. 9 §Har i mål om inlösen beslämts alt ersättning skall utgå med såväl engångsbelopp som avgäld, skall vid tillämpning av bestämmelserna i expropriationslagen (1972:719) om exproprialionsersältningens erläg gande och expropriationens fullbordande engångsbeloppet anses som slutlig ersättning. Om ersättningen icke tillnågon del beslämts att utgå som elt engångsbelopp, skall den lösande anmäladetta till sedan samtliga frågor i saken slutligt avgjorts. Ifråga om sådan anmälan äger 6 kap. 9 § första stycket andra punktenexpropriationslagen motsvarande tillämpning. Inlösenanses icke fullbordad förrän säkerhet som anges i 5 § blivit ställd. 10 §Vill någon för inlösen av utmål undersöka utmålet genom mät ning, grävning, borrning, sprängning eller annan liknande åtgärd, får statens idustriverk föreskriva att tillträde till utmålet för sådan under sökning skall lämnas . Undersökningen skallulföras så att minsta skada och intrång vållas. Byggnad får icke uppföras ochväg icke byggas i vidare mån än som oundgängligen kräves för undersökningen.Resultatet av undersökningen skall tillhandahållas gravinnehavaren. Föranleder undersökningenskada eller intrång, skall ersättning härför utgå. Talan om ersättning väckesvid den fastighetsdomstol inom vars område utmålet eller större delen däravligger. 11 kap.Tillsyn, handräckning, ansvar m, m, 1 § ochbergmästarna utövar tillsyn över efterlevnaden av vad som i denna lagföreskrives angående undersökningsarbete och gruvdrift. 2 § Påbörjas undersökningsarbetei strid med 3 kap. 1 § andra stycket eller ulföres anläggning i strid med 3kap. 2 § andra stycket, får överexekutor på ansökan av den som äger ellerinnehar marken förordna att arbetet skall inställas eUer att anläggnuigenskall lagas bort på inmutarens bekostnad. Åsidosattesförbud som bergmästaren meddelat enligl 6 kap. 5 § andra stycket, kanöverexekutor på ansökan av bergmästaren meddela handräckning för att åstadkommarättelse. Prop, 1974: 32 21 Ifråga om åtgärd av överexekutor enligt första eller andra stycket gäller sammaregler som för handräckning enligl 191 § utsökningslagen (1877: 31 s. 1). 3 § Om den som enligl 2 kap.25 §, 3 kap. 5 § tredje stycket eller 4 kap. 2 § fått myndighetsmedgivande tUl inmutning, till förlängning av undersökningstid ellerutmålsläggning icke uppfyller villkor som förbundits med medgivandet, kanlänsstyrelsen vid vite ålägga honom all fullgöra shia skyldigheter. 4§ Till böter eller fängelse dömes den som uppsåtligeneller av oaktsamhet 1. bearbetar inmutningsbarmineralfyndighel utan att ha erhållit inmutningsrätt, 2. påbörjar undersökningsarbete istrid med 3 kap. 1 § eller föreskrift som meddelats enligl 4 § samma kap., 3. ulan tiUstånd enligl 6 kap. 4 §andra stycket lägger igen utfraklsväg eller ort som leder tUl gravas obralnadelar, 4. ej iakttager föreskrift sommeddelats enligt 6 kap. 5 § första stycket sista punkten, 5. ulan tillstånd enligt 6 kap. 7§ lägger ned gruva innan alla gravarbeten blivit inmätta och inlagda på karta, 6. ej gör anmälan tillbergmästaren på sätt och inom lid som föreskrives i 9 kap. Ombrott som avses i första stycket 2 förnärmar enbart enskilds rätt, får åklagareväcka åtal endast om målsägande anger brottet till åtal. Fullföljd av talan ni. 1 §Den som är missnöjd med beslut vid utmålsförrättning i fråga om ersättning enligt 3 kap. 8 § eller enligl 4 kap. 4 eller 31 § får väcka talan vid den fastighetsdomstol inom vars område den mark varom är fråga eller större delen därav ligger. Talan skall väckas från det avslutningsbeslutet meddelades. Motannat beslut vid utmålsförrättning föres talan hos statens industriverk genombesvär. 2 § Mot bergmästarens beslutenligt denna lag i annan fråga än som avses i 1 § föres talan hos statensindustriverk genom besvär. 3 § Mol beslut av statensindustriverk i fråga som avses i 2 kap. 2 § andra stycket, 3 kap. 5 § tredjestycket, 4 kap. 2 § första stycket, 6 kap. 3 § Iredje stycket, 4 § andrastycket, 7 § och 10 § tredje stycket samt 10 kap. 10 § föres talan hos Kungl.Maj:l genom besvär. Iannat fall än som avses i första stycket skall talan mot beslut avindustriverket i fråga som verket enligt denna lag har all pröva föras hoskammarrätten genom besvär. 4 §Talan mol beslut i fråga som avses i 2 kap. 4 §, 3 kap. 5 § tredje stycket, 4 kap. 2 § och 13 kap. 3 § föres hos Kungl. Maj:l genom besvär. I fråga som avses i 11 kap. 3 § föres lalan mot beslut hos kammarrätten genom besvär. 1974: 32 22 5 § För att tillvarataga allmännaintressen, får föra talan mot beslut enligl denna lag. 6 § I fråga om skyldigheten attsvara för kostnad i mål som avses i 1 § första stycket gäller, med tUlämpning iövrigt av 18 kap. , att gravinnehavaren, om ej annatföranledes av 18 kap. 6 och 8 §§ samma balk, alltid skall vidkännas sina egnakostnader samt kostnad som åsamkas motpart vid fastighetsdomstolen genom atthan där väckt talan och i högre räll genom all han där fullföljt talan. 1 §Med särskild rätt till fastighet förstås i denna lag nyttjanderätt, servitul och rätt lUl elektrisk kraft saml liknande räll. Bestämmelsernai denna lag om sakägare gäller ej innehavare av fordran för vUken fastighetensvarar. 2 §Föreläggande enligl 2 kap. 9 eller 10 § eller 6 kap. 5 eller 9 § skall innehålla erinran om påföljden av alt föreläggandet ej efterkom mes. Föreläggandesom avses i första stycket saml föreläggande enligt 6 kap. 6 § och 11 kap. 3 §skall delges. Delgivning av föreläggande enligt 6 kap. 9 § får icke ske medtillämpning av 5, 12 eller 15 § delgivningslagen (1970: 428). 3 §Har säkerhet som skall ställas enligt denna lag icke godkänts av den tUl vars förmån den ställes, prövas säkerheten av . Borgenfår godkännas av endast om borgensman svarar som för egen skuldoch, om två eller flera tecknat borgen, de svarar solidariskt. Staten,kommun, landstingskommun och kommunalförbund behöver icke ställa säkerhet. 1 §Denna lag träder i kraft , då gruvlagen (1938: 314) skall upphöra all gälla. Förekommeri lag eller annan författning hänvisning till föreskrift som ersatts genombestämmelse i den nya lagen, skall i stället den nya bestämmelsen tillämpas. 2 §Bestämmelsen i 2 kap. 3 § första stycket 1 nya lagen äger till- lämpning även på område som enligt 5 § 1) äldre lagen förklarats utgöra statsgruvefält. IntUlden sker förklaring som avses i nämnda bestämmelse genom beslutav Kungl. 3 § Vad som föreskrives ombyggnadsplan i den nya lagen äger motsvarande tiUämpning på avstyckningsplan. 4 § Vad som eiUigt den nya lagengäller om ägare av fastighet skall tUlämpas även på den som innehar fastighetunder ständig besittningsrätt eller med fideikommissrätt. Detsamma gäller densom i enlighet med beslut vid allmän avvittring innehar ströäng. Prop, 1974: 32 23 Bestämmelsernai denna lag om fordran för vilken panträtt har upplåtits i fastighet ägermotsvarande tillämpning på sådan fordran på ogulden köpeskUling som åtnjuterföreträdesrätt enligl 5 § lagen (1970: 995) om införande av nya jordabalken.Vad som sagts nu gäller även i fråga om rätt liU avkomsl eller förmån som avsesi 8 § lagen om införande av nya jordabalken, om rättigheten ej är att anse somsärskUd rätt till fastighet. 5 §Vad som föreskrives i den nya lagen angående tillämpning av 4 kap. 3 § expropriationslagen (1972: 719) gäUer ej i fråga om värde ökning som ägt rum före utgången av . 6 §Genom den nya lagen inskränkes ej den rätt som tillkommer in nehavare av äldre utmål ätt inom utmålets hittillsvarande gränser eller på grund av donlägesrätt tillgodogöra sig de rättigheten avser. Ej heller medför lagen i fråga om äldre utmål inskränkning i rätt till jordägareandel eller i rätt för jordägare till avgäld eller för staten till kronoandel. Ifråga om utmål, i vilket staten vid den nya lagens ikraftträdande är berättigadtill kronoandel men ännu ej inträtt som delägare, tillämpas fortfarande 4750§§ äldre lagen. Har staten icke senast vid utgången av anmält sig tUlbegagnande av kronoandelen, är rätten därtUl förlorad. 7 §I övrigt tillämpas beträffande äldre utmål den nya lagen med iakttagande av följande särskUda bestämmelser: Vid reglering eller nyulstakning av gränserna för utmålet skall utan hinder av vad som föreskrives i4 kap. 1 § nya lagen gränserna på djupet räknas på det sätt som liUämpades vidutmålets tillkomst. Detsamma gäller vid sammanläggning eller delning av utmål. I fråga om rätt till ersättningför skada eller intrång.som före ikraftträdandet av den nya lagen uppstått pågrund av utmålsläggningen gäller den äldre lagen. Har bergmästaren vid den nyalagens ikraftträdande att pröva fråga om förverkande av gruvrätt enligt 56 §äldre lagen, gäUer fortfarande 56 § första och andra styckena nämnda lag. För utmål som utlagts för sjö-eller myrmalmstäkt eller för bearbetning av varp skall försvarsavgift enligt 6kap. 8 § nya lagen utgå första gången för . Avgifterna för åren 1975 och1976 skall erläggas före utgången av . Erlägges ej avgifterna inomdenna tid, upphör rätten tiU utmålet vid utgången av . Vid tillämpning av 6 kap. 10 §nya lagen skall så anses som om utmålsförrättningen avslutades den dag lagenträdde i kraft. Bestämmelserna i 8 kap. 7 § och8 § första stycket 3 nya lagen äger ej tUlämpning i fråga om undersökningsarbetesom utförts före ikraftträdandet. I fråga om övergång av rättentill utmålet före den nya lagens ikraftträdande gäller fortfarande 6567 §§äldre lagen. 8 §På inmutningsrätt som gäUer vid den nya lagens ikraftträdande tillämpas den nya lagen med iakttagande av följande särskilda bestäm melser: 1.Vid prövning av fråga om förlängning av undersöknuigsliden skall så anses somom den nya lagen gällde när inmutningsrätten beviljades. Prop.1974: 32 24 Vid förlängningsom beviljas på grand av ansökan som kommit in före ikraftträdandet utgår ejinmutningsavgift. Bestämmelsema i17 och 18 §§ äldre lagen tillämpas i fråga om undersökningsarbete som utföresunder undersökningstiden eller den förlängning därav som medgivils föreikraftträdandet. Ansökan om anvisandeav utmål på grand av inmutningsrätten prövas enligt den äldre lagen, omansökningen gjorts före ikraftträdandet. Göres ansökningen efterikraftträdandet, sker prövningen såvitt angår hinder mol utmålsläggningenenligt den äldre lagen och i övrigt enligt den nya lagen, dock utan denbegränsning som anges i 1 kap. 10 §. I fråga omutmål som lägges på grund av inmulningsrätten gäller bestämmelserna om avgäldtill jordägaren i 53 § första stycket och andra stycket första punkten äldrelagen, om ansökningen om utmål gjorts före ikraftträdandet. Avser inmutningenallmänl vattenområde i havet, är bestämmelserna i 6 kap. 10 § andra och tredjestyckena nya lagen ej tUlämpliga på utmålet. I fråga om övergång av inmutningsrätten före den nya lagens ikraftträdande gäller fortfarande 6567 §§ äldre lagen. 9 § Ansökan om inmulningsrätt som gjorts före den nyalagens ikraftträdande prövas enligt den äldre lagen. Beträffande inmulnings rätt som beviljas på grund av sådan ansökan tiUämpas den nya lagen med iakttagande i tUlämpliga delar av vad som föreskrives i 8 § 4 och 5 för där avsedda fall. 10 § Ansökan om utvidgning eller annan ändring av utmålsom gjorts före den nya lagens ikraftträdande prövas enligt den äldre lagen. Medges efter ansökan som gjorts före ikraftträdandetutvidgning av utmål, som lagts före eller på grund avinmutning som sökts , gäller äldre bestämmelser om jordägareandelbeträffande den nya delen av utmålet. Om utvidgningen medges efter ansökan somgöres efter ikraftträdandet, är i stället staten berättigad till kronoandel iden nya delen. Härvid gäller bestämmelserna i 5 kap. nya lagen. Medges efter ansökan som gjorts före ikraftträdandetutvidgning av annat äldre utmål än som avses i andra stycket, är bestämmelsernaom avgäld till jordägaren i 53 § första stycket och andra stycket förstapunkten äldre lagen tillämpliga beträffande den nya delen av utmålet. 11 § Handläggningen av mål eUer ärende som anhängiggjortsföre den nya lagens ikraftträdande men ej slutiigt avgjorts sker i den ordning som gäller enligl den äldre lagen. Prop,1974: 32 Lag om ändring i lagen (1966: 314) om kontinentalsockeln Härigenomförordnas, att 1 och 7 §§ lagen (1966: 314) om kontinentalsockeln skall hanedan angivna lydelse. Med konlinentalsockeln förstås i denna lag havsbottnen ochdess underlag inom allmänt vattenområde saml inom del havsområde utanförSveriges territorialgräns som Konungen bestämmer i enlighet med den i Geneveden dagtecknade konventionen om kontinentalsockeln. Medkontinentalsockelns naturtillgångar avses i denna lag mineraliska och andraicke levande naturtillgångar på havsbottnen och i dess underlag samt sådanalevande organismer som i del utvecklingsskede, då de kunna bli föremål förfångst, äro antingen orörliga på havsbottnen eller därander eller oförmögnatill rörelse annat än i ständig beröring med havsbottnen eller dess underlag. Inomallmänl vattenområde äger denna lag ej tillämpning på sådan undersökning ochbearbetning av inmutningsbart som avses i gruvlagen (nr 314) och ej heller på fångst av sådana levande naturtillgångar somomfattas av svensk lagstiftning angående fiske. Inom allmäntvattenområde äger denna lag ej tillämpning på fångst av sådana levande naturtillgångarsom omfattas av svensk lagstiftning angående fiske. Meddelas tillstånd enligt denna lag i fråga om viss naturtillgång på område som omfattas av förut meddelat tillstånd avseende annan naturtillgång, får arbete för undersökning eller bearbetning som verkställes på grund av först uppkommen rättighet icke hindras på grund av rättighet som tillkommit . Uppstår tvist om hur de särskUda slagen av arbete skola bedrivas, skall tillsynsmyndigheten, med iakttagande av föreskrift som enligt 4 § har fogats vid tillståndet, bestämma hur arbetena skola ordnas för att innehavaren av äldre rätti"het skall kunna BevUjas inmutning enligt gruvlagen på område, till vilketrätt föreligger på grund av tUlstånd enligt 3 §, eller avser sådant tillståndinmutat område, får arbete för undersökning eller bearbetning, som verkställespå grand av först uppkommen rättighet, icke hindras på grund av rättighet somtillkommit . Uppstår tvist om hur de särskUda slagen av arbete skolabedrivas, skall bergmästaren, med iakttagande av föreskrift som enligl 4 §har fogats vid tUlståndet, bestämma hur arbetena skola ordnas för att innehavaren av äldre rättighet skall 1974: 32 26 kunnadriva sitt arbete ändamåls- driva sill arbete ändamålsenligt enligt och med minstaförfång för och med minsta förfång för den Dennalag träder i kraft . Ifråga om iimiulningsrätt som beviljats inom allmänt vattenområde i havet efteransökan som kommit in före lagens ikraftträdande, och om utmål, som därtUlkommit på grund av sådan inmulningsrätt föreskrives i 14 kap. gravlagen(1974: ). Beträffande arbete inom område vilkel omfattas av såvälinmulningsrätt eller utmål som nämnts som tillstånd enligt lagen omkontinentalsockeln gäller 7 § i sin äldre lydelse. Prop,1974: 32 27 Utdrag av protokollet över industriärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet på , Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , ,, , , , , , , , ,. Chefen för industridepartementet, statsrådet lohansson,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om nygruvlag och anför. Maj:ls bemyndigande tiUkallades år 1963sakkunniga för all göra en aUmän översyn av gruvlagstiftningen. De sakkunniga,som antog benämningen gravrätlsulredningen, avgav betänkandet (SOU1969: 10) Ny gruvlag. Betänkandet innehåller bl. a. förslag tiU gravlag.Förslagel torde få fogas till statsrådsprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avjustitiekanslern (), , hovrätten för , kommerskollegium,geologiska undersökning (SGU), (),överbefälhavaren, fortifikationsförvaltningen, lantmäteristyrelsen, statensvägverk, , statens planverk, länsstyrelsema iNorrbottens, , , , , ochUppsala län, kommerskollegieutred-ningen, (), . Svenskateknologförenlngen, (), (), som därvid helt anslutit sig lUl yttrande, i (LO), (), (), Sverigesakademikers centralorganisation (), Sve- ' , ordförande,direktören , generaldirektören ,förbundsordföranden , direktören ochdepartementsrådet . I utredningsarbetet har som expert deltagitf. d. bergmästaren . . Prop, 1974: 32 28 , ochSamernas riksförbund. KommerskoUegiumhar överlämnat yttranden av bergmästama i riket. Även andra remissinstanser harbifogat yttranden som de infordrat. Gruvrättsutredningenhar avgelt betänkandet (SOU 1970: 45) Gruvrältsligspeciallagstiftning. 1 detta betänkande läggs fram förslag tiU lagstiftnmg omvissa andra än dem som omfattas av gravlagen. I betänkandet tas ävenupp gränsdragningen mellan den nya gmvlagen och lagen (1966: 314; ändrad senast1972: 816) om konlinentalsockeln. Betänkandet berörs här endast beträffandefrågan om gruvlagens tUlämpningsområde. Utredningens förslag till lag omändring i lagen om konlinentalsockeln och till lydelse av vissa paragrafer iden nya gruvlagen torde få fogas tiU statsrådsprotokollet i detta ärende sombilaga 2. I övrigt torde betänkandet få anmälas . 2Gruvlagstiftningens principiella och historiska bakgrund Iutredningens betänkande lämnas (s. 4149) en redogörelse förgruvlagstiftningens principieUa och historiska bakgrand. Utredningensammanfattar innehållet i detta avsnitt på följande sätt. Ifråga om rätten att utnyttja malm- och mineralförekomsler kan man urskilja treolika syslem, nämligen jordäganderältssystemet, kon-cessionssyslemel ochinmulningssystemet. Enligt grandtanken i jordäganderättssystemet tillkommermineralen ägaren av den mark där tillgångarna anträffas. Koncessionssystemelinnebär alt rätt att eftersöka och bearbeta mineralfyndigheler upplåts efterdiskretionär prövning av statlig myndighet. Inmulningssystemet, som sedangammalt ansetts i högre grad än de övriga systemen stimulera till eftersökandeoch undersökning av nya malmfyndigheter, karakteriseras av att i princip vemsom helsl, som upptäcker en mineraltillgång, efter iakttagande av vissaformaliteter kan förvärva ensamsrätt att utnyttja fyndigheten. Gravrätteni anses ha präglats av jord-äganderättssystemet. Under1500- och 1600-talen gjorde kronan anspråk på regalrätt till malmtillgångarna.För att uppmuntra tiU upptagande av nya gravor började kronan begagnaregalrätten för all tillförsäkra den som upptäckt en fyndighet viss andel idenna. Härur skedde en utveckling mot ett inmutningssystem, fullbordad genom enförordning . Nya gravförfattningar utfärdades därefter åren 1741, 1757,1855 och 1884. Genom dessa stärktes upptäckarens ställning ytterligare. I anslutningtill del ökade intresset för de stora mineraltillgångarna i Norrbottenframträdde omkring strävanden att skydda statensgruvintressen på kronojord. erhöll staten rätt till jordägarandel påkronojord, vilket den då ej hade. utfärdades provisorisktinmutningsförbud på kronojord i , vilket år 1974: 32 29 1907utsträcktes liU och och efter förlängningar komatt gälla ända till den nuvarande gruvlagens ikraftträdande den 1 januari 1940.Under 1900-talets första decennier framfördes upprepade förslag om införandeav koncessionssystem. Dennuvarande gravlagstiftningen grundar sig på ett förslag av gruvlagstiftningssakkunnigaav , som förordade ett bibehåUande av den fria inmulningsrätten och avprincipen om inmutarens och jordägarens rätt att ta del i gravföretag medhälften vardera. I ett på särskilt uppdrag avgivet yttrande överförslaget föreslog socialiserings-nämnden i syfte all öka det aUmännas möjligheterall öva inflytande på malmhushållningen och tillgodogöra sig del avexploateringsvinsterna att staten och inmutaren skuUe få andel med hälftenvardera i gruvföretag och alt inmutarens rätt skulle upphöra ,med vissa möjhgheter till förlängning i femtonårsperioder. Detta förslag leddetill att jordägarandelen avskaffades gruvlag beträffande nyagravrältigheter och ersattes med en rätt för staten att få del med hälften inya gravor (kronoandel). Enligl förarbetena till lagen avsåg man att genomkronoandelsinstitulel vinna åtskilliga av koncessionssystemets fördelar. 3Huvuddragen av gällande lagstiftning 3,1Gruvlagen (1938: 314, ändrad : 582) Gruvlagenbygger på inmulningssystemet. Var och en har i princip rätt att efter ansökanfå s. k. inmulningsrätt. Denna innebär att man på egen eller annans mark fårundersöka och bearbeta vissa s. k. inmul-ningsbara mineralfyndigheler.Fyndighet får inmutas om den innehåller 1. malm tUl någon av följandemetaller, nämligen guld, silver, platina, kvicksilver, koppar, bly, zink, järn,mangan, krom, kobolt, nickel, titan, vanadin, molybden, , tenn, vismut,anlimon och arsenik, dock inle sjö- och myrmalm, eller 2. svavelkis, magnetkis, grafit,apatil eller magnesit. Undanlagfrån den fria inmulningsrätten föreskrivs i lagen (1916: 156, ändrad senast1973: 307) om vissa inskränkningar i rätlen att förvärva fast egendom m. m.Enligl denna lag får utiändsk medborgare eller utländsk juridisk person inleutan särskilt tillstånd här i riket inmuta mineralfyndighel eller förvärvaeller bearbeta inmutad mineralfyndighet eller idka gruvdrift. Delsamma gäUersvensk ekonomisk förening saml vissa svenska aktiebolag och handelsbolag ivilka det finns eller kan finnas utländska intressen. Fråga om tillstånd prövasav Kungl. Ansökanom inmulningsrätt görs hos bergmästare. Landet är f. n. indelat i fyrabergmästardislrikt. Även staten måste göra ansökan för. Prop, 1974: 32 30 Sökanden behöver inle visa att inmutningsbart finnsmen skall uppge arten av den mineralfyndighet som avses. Någon diskretionärprövning av ansökningen sker inte ulan den som först söker får i principinmulningsrätt till den fyndighet ansökningen avser. När inmutningsansökan bifalls,utfärdar bergmästaren mutsedel för sökanden (inmutaren). Denne har därefterrätt att anställa undersökningsarbete i fråga om inmulningsbara inomett område som anvisas i mulsedeln, inmutat område. Inmutningsrätten gäller iförhållande tUl andra inmulare fr. o. m. den dag då ansökningen därom kom intiU bergmästaren. Om flera konunit in med ansökningar, som helteller delvis avser samma område har de i allmänhet lika rätt med avseende pådel gemensamma området. Inmutatområde skall som regel vara cirkelformigt och ha en radie av 200 meter.Inmutnings maximistorlek är således . Medelpunkten iinmutningscirkeln (inmutningspunkten) skall vara bestämd till sill läge påmarken. Vissaområden är i princip fredade mot inmutning. Inmutningspunk-len får inle varabelägen på och det inmutade området inte omfatta dessa fredade områden.Inmutningshinder gäller på i huvudsak följande områden, nämligen kronomark somav Kungl. Maj:t och riksdag förklarats vara stalsgravefält, nationalpark,befäslningsområde, begravningsplats, visst område kring sådan järnväg ellerkanal som är upplåten till allmän trafik, visst område kring bl.