prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Vidare föreslår rådet att medel anvisas för inrättandeav filialkontor i till handelssekreteraren i Tokio och i tillhandelssekreteraren i MUano. En ytterligare förstärkning avhandelssekreterarorganisationen föreslås också genom anvisande av medel för tvåmarknadssekreterare. För att täcka kostnaderna för dessa förstärkningar behövs380 . har byggts ut kraftigtunder den senaste tioårsperioden. Handelssekreterarkontorens antal har mer äntredubblats och är nu 23. var de enbart placerade påtransoceana marknader, medan inriktningen nu innebär en starkare satsning på destörsta svenska exportmarknaderna. De enskilda kontorens kapacitet förhandläggning av kvalificerade uppdrag från svenska företag har också väsentligtförbättrats. Antalet anställda inkl. praktikanter var ca 25. 1 januari1974 uppgår de tiU drygt 200. Kvalitativt har kontoren förstärkts på aUa nivåer.Handelssekreterarna rekryteras nu genomgående från personal i företagsledandenivå i framgångsrika exportföretag. En ny personalkategori, marknadssekreterare,har tillkommit vid vissa kontor. Marknadssekreterarna har i allmänhet enutbildningsnivå som motsvarar handelssekreterarnas men inte samma praktiskaerfarenhet. Vidare har alla kontor numera minst två praktikanter medstipendium från exportråd. Det totala anslaget förhandelssekreterarorganisationen som /64 var ca 1,7 milj. kr. /74 ca 13,1 milj. kr. Handelssekreterarorganisatio-nensverksamhet finansieras f. n. till genom intäkter i uppdrags-ochprojektverksamhet och till genom anslag över statsbudgeten. Detta sker f.n, pä så sätt att staten tiUhandahäller erforderliga lokaler och svarar förallmänna administrationskostnader, innefattande främst löneutgifter för denpersonal som är att betrakta som gemensam för de olika verksamhetsgrenarna päkontoren. Vid min anmälan i prop. 1972:31 (s. 20, NU 1972:27,rskr 1972:187) av frågan om inrättande av exportråd uttalade jag, attfrån handelskammarhäll kunde komma att aktualiseras fråga om omvaridling avhandelskammare tUl handelssekreterarkontor. Detta har under föregåendebudgetår skett med handelskamrarna i , och (prop. 1972:120 bil8 s. 51, NU 1972:66, rskr 1972:319) samt under innevarande budgetår medhandelskammaren i (prop. 8, s. 43, NU 1973:70, rskr1973:396). Genom en omorganisation kan det av exportrådföreslagna handelssekreterarkontoret i upprättas inom ramen förtillgänghga medel. Omorganisationen innebär att verksamheten vid handelssekreterarkontoreti upphör som utrikesförvaltningen förstärker ambassaden därmed en tjänsteman som främst skall syssla med handelsförfrågningar. Vidare hartjänsten som handelssekreterare vid kontoret i dragits in.Verksamheten vid detta kontor leds av Prop.1974:1 Bilaga 12 21 Jag biträder uppfattning att detföreligger behov av specialiserad service i men jag anser att medel börberäknas för att inrätta ett handelssekreterarkontor av normalt slag. Ettsådant bör inrättas i . Kravet på kvahtet bör inte frångås när detgäller de nordiska marknaderna som är av särskilt intresse för de mindre ochmedelstora företagen. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande har jagtillkallat en sakkunnig för att göra en översyn av organisatoriska frågor inomhandelssekreterarverksamheten. Systemet med praktikanter hos handelssekreterarna harutfallit väl. Det ger en värdefull utbildning och praktikanternas erfarenhetkan nyttiggöras av svensk exportindustri. Efterfrågan på praktikantplatser ärstor. Jag anser att rådets förslag att bereda vissapraktikanter tUlfälle till tjänstgöring för att öka deraserfarenhet av exportfrågor är värt att pröva. Enligt min mening bör fyrapraktikanter få möjlighet till förlängd stipendietid med ytterligare ett år.Under det andra året bör de, efter att ha tillgodogjortsig kommersiell erfarenhet vid ett handelssekreterarkontor på en industrilandsmarknad,placeras på en utveckhngsmarknad hos en svensk beskickning. Genom den starkakoncentration tUl industrilandsmarknader som skett ihandelssekreterarverksamheten och genom en minskning av antalethandelssekreterarkontor i minskar också möjhgheterna till praktik pädenna typ av marknader. En uppföljning av den praktikantverksamhet som varit påu-landsmarknader visar att praktiken varit värdefull för stipendiaterna. Denform av fortsatt praktik som jag föreslår innebär också en värdefullkomplettering av den UtbUdning som ges vid handelssekreterarkontoren ii-länder. Jag beräknar dessutom medel för att en viss justeringav stipendiebeloppen skall kunna vidtagas. Jag tillstyrker vidare att ett fUialkontor tillhandelssekreterarkontoret i inrättas i . Lönemedel för den personal vid utrikesdepartementetsekonomibyrå som på heltid arbetar med handelssekreterarnas redovisning samtmedel för ytterligare ett kvalificerat biträde där bör anvisas underförevarande anslag. Jagberäknar det statliga bidraget tiU handelssekreterarorganisationen tillsammanlagt , vilket innebär en ökning med drygt 2,3 milj. kr. iförhåUande till innevarande budgetår. Av ökningen beräknas . för detnya handelssekreterarkontoret i och . för inrättande av etthandelssekreterarkontor i fr. o. m. . För pris-och löneomräkning avseende övriga kontor beräknar jag . För utökadstipendietid med ytterhgare för fyra praktikanter beräknar jag 144 000kr. och för filialkontor i . Lönemedel för viss personal vidutrikesdepartementets ekonomibyrå beräknar jag till . Prop.1974:1 Bilaga 12 22 Det nuvarande systemet med ett reservationsanslag förhandelssekreterarkontorens verksamhet tillkom innan avgiftsbeläggning avhandelssekreterarnas tjänster infördes. Denna s. k. uppdragsverksamhet tUlkomår 1970 på försök och har för /73 utvecklats till totalt ca 1,8mih. har även den s. k. projektverksamheten vuxittill ca 5,1 mih. Expensmedlen för aUmän verksamhet omfattade ca 4,8 milj.kr., varav en del använts för att subventionera uppdrags- ochprojektverksamheten. Sammantaget dominerar den avgiftsbelagda verksamhetenkontoren. Mot denna bakgrund framstår nuvarande anslagskonstruktion ochredovisningssystem numera som inte fullt ändamålsenliga. Inomhandelsdepartementet pågår arbete med att utforma ett nytt system. Enligtdetta skulle verksamheten vid handelssekreterarkontoren indelas i föhandeverksamhetsgrenar eller program, nämhgen allmän verksamhet, projektverksamhetoch uppdragsverksamhet. 1 allmän verksamhet skulle ingå de tjänster somhandelssekreterarkontoren avgiftsfritt utför som t. ex. råd tiU besökandeaffärsmän, enklare vamförfrågningar, mtinkorrespondens samt den övriga verksamhetsom ej innefattas under projekt- och uppdragsverksamhet. Projektverksamhet skulle omfatta de tjänster somhandelssekreterarkontoren utför på uppdrag av exportråd ellerkommerskoUegium och som helt eller delvis finansieras av staten med särskiltanslagna medel för exportfrämjande ändamål. Uppdragsverksamhet skulle omfatta de tjänster somhandelssekreterarkontoren utför på särskild beställning och mot särskildavgift för enskild abonnent eller myndighet. Som grund för ett ställningstagande tiU ändrade formerför budgetering och redovisning på detta område avser jag att under budgetåret1974/75 låta pröva det nya systemet för redovisning av verksamheten vidhandelssekreterarkontoren. Detta kan ske inom ramen för nuvarandeanslagsinstruktion. Som inkomst under anslaget bör emellertid fr. o. /75 tas tiU uppbörd ersättningar och arvoden etc. Det börankomma på Kungl. Maj:t att ge närmare anvisningar om utformningen avredovisningssystemet. Jaghemställer att Kungl. att till Handelssekreterare för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1972/73Utgift 5 693 000 1973/74 Anslag 4 900 000 1974/75 Förslag 5 350 000 Under detta anslag föreslås medel för exportfrämjandeåtgärder. Medlen är främst avsedda för bransch- eller temabundna aktivitetersom stöder företagens exportansträngningar. Det är därvid fråga om kollektivaexportinsatser som syftar till ökad exportintäkt. Medlen disponeras av Sverigesexportråd i samråd och samarbete med de svenska kommersiella Prop.1974:1 Bilaga 12 23 Verksamheten bedrivs i fortlöpande kontakt med svenskexportindustri. Medlen går vanligtvis under benämningen projektmedel och verksamhetenbetecknas som projektverksamhet. Projektverksamheten är i hög grad knuten till desvenska exportföretagens egna marknadsföringsåtgärder. Flertaletexportfrämjande projekt finansieras av staten och näringslivet gemensamt,varjämte exportföretagen i regel har betydande kostnader som är hänförliga tUlprojekten men som inte kommer till synes vid själva projektredovisningen. exportråd hemställer om en höjning av anslagetför exportfrämjande åtgärder med . projektinventeringar och förutsättningsanalyser, 795 000 kr.basundersökningar och marknadsrapporter och . direktaexportaktioner för produkter och branscher på en eller flera prioriterademarknader. Dessa marknader är Väst- och , och Japan.Slutligen beräknas . för allmänna åtgärder varav . förmetodutveckling av projektverksamheten, . ett informativt projekt benämnt : samarbetspartner i Europasamt . Jag ansluter mig till den marknadsprioritering somSveriges exportråd lagt fram. Vid min anmälan av detta anslag i 1973 årsstatsverksproposition (prop. 12 s. 27, NU 1973:16, rskr 1973:94)uttalade jag att anslaget borde användas för åtgärder som stöder företagensexportansträngningar direkt och på ett konkret säljfrämjande sätt. Exportrådethar i sin anslagsframställning något avvikit frän denna beskrivning avanslagets användning. Rädet har således beräknat medel förprojekt-inventeringar och förutsättningsanalyser samt för basundersökningar ochmarknadsrapporter. Jag förordar att anslaget disponeras för sådana åtgärder,eftersom resultatet av denna verksamhet måste innebära bättre underlag för dedirekta exportaktionema och ett mer kvalificerat genomförande. Rådet föreslårockså att anslaget disponeras för vissa allmänna aktiviteter. för metodutveckling, . för ett informationsprojekt benämnt : samarbetspartner iEuropa samt därutöver en reserv på . Medel för bidrag till Nowbör liksom förut beräknas under detta anslag. För metodutveckling beräknasmedel under anslaget Svenska handelskamrar i utlandet m. m. Medel förallmäninformativa projekt beräknas under anslag på tredje huvudtiteln. Bortsett sålunda från medel för vissa allmänna åtgärdergodtar jag i stort sett beräkningar och föreslår en ökning avanslaget med . Jaghemställer att Kungl. Maj;t föreslår atttUl Exportfrämjande åtgärder m. m. för /75 under tiondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Svenska handelskamrar iutlandet m. m. 1 783 020 1 687 000 I 209 000 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag 1974/75 Förslag Från anslaget bestrids under innevarande budgetårstatens utgifter för svenska handelskamrar i utlandet, praktikanter vid dessahandelskamrar, samt exportfrämjande åtgärder i övrigt. Under denna anslagspunkt redovisas i det följande ävenframställningar om att medel skall anvisas för extra anslag tUl de svenskahandelskamrarna i utlandet, indirekt exportfrämjande aktiviteter på öst-ochu-länder, metodutveckling för spridning av marknadsinformation ochexportutbildningsinsatser. Beräknad ändring 1974/75 Praktikantverksamheten vid svenska handelskamrar i + 1 500 000 + 2 139 000 De svenska handelskamrarna i utlandet beviljasstatsbidrag enligt grunder som godkändes av (prop.1964:1 bil. 12 s. 40, SU 1964:10, rskr 1964:10 och prop. 52,SU 1965:10, rskr 1965:10). Statsbidraget utgörs av aUmänt bidrag motsvarande 50 %av kamrarnas intäkter från medlemsavgifter och av lönebidrag tillhandelskammar-cheferna med belopp som varierar mellan . och 44 000 kr.Hälften av det allmänna bidraget betalas ut direkt till handelskamrarna ochhälften tUl en handelskamrarnas fond. För /74 har anvisats . attfördelas mellan handelskamrarna i , , , och Sao Paolosamt handelskamrarnas fond. Av detta belopp avser . allmänna bidrag,. bidrag tiU ATP-avgifter. Prop.1974:1 Bilaga 12 25 Svenska utlandshandelskamrarnas förening hemställer attbidraget för /75 skaU utgå med . tiU kamrarna i ,, och . Av beloppet utgör . det aUmännabidraget, . Kammaren iBryssel har fr. o. m. omvandlats tillhandelssekreterarkontor. Praktikantervid de svenska handelskamrarna i utlandet exportråd hemställer att anslåsför /75. Rådet framhåller att det är nödvändigt med viss uppjusteringför att återställa stipendiernas värde på orter som drabbats avvalutaförändringar och fördyrade levnadsomkostnader. har tUl uppgift bl. a. attsprida kunskap om god formgivning och ger i detta syfte ut tidskriften bedriver utställningsverksamhet i och deltar i utställningarutomlands. För innevarande budgetår har föreningen erhåUit statsbidrag med . hemställer att bidraget höjsmed . Av höjningen avses . för föreningens övrigaverksamhet och . för inrättande av "Svenska ".Enligt föreningens förslag skall detta råd arbeta som en länk mellan industrinoch fackmän inom designområdet. Rådet skall genom sitt arbete bl. a. informeraom vad design innebär och vad som kan vinnas genom att utnyttja sådan kunskap. Till exportfrämjande åtgärder i övrigt har förinnevarande budgetår anvisats . a. för vidareutveckling av metoderför exportstödet. exportråd föreslär att medel anvisas för extraanslag till de svenska handelskamrarna. Rådet anför att i avtalet mellan statenoch allmänna exportförening om bildande av exportrådföreskrivs att rådet skall söka träffa avtal med de svenska handelskamrar iutlandet som erhåller statliga bidrag. Detta innebär att handelskamrarna ilikhet med handelssekreterarkontoren och de svenska beskickningarna utomlandsintimt skall samarbeta med hemmaorganisationen för att på allt sätt främjasvensk export till resp. verksamhetsland. Avtal med samtliga statsunderstöddakamrar träffades under /73. 1 och med detta har exportrådetockså påtagit sig ett ansvar för att den kommersiella bevakningen i de länderdär handelskamrar finns fungerar tiUfredsställande. En första fömtsättninghärför är att adekvata resurser ställs till kamrarnas förfogande. För att säkerställa alla utlandshandelskamrars medverkan i det Prop.1974:1 Bilaga 12 26 exportfrämjandearbetet erfordras enligt exportråds bedömning ett särskilt anslag om200 . för /75. Fördelningen av detta anslag mellan kamramaavses ske av på sätt rådet bedömer lämpligt i anslutning tillbeslutad inriktning och omfattning av den exportfrämjande verksamheten. Remissyttrande över framställningen har avgivits avkommerskollegium som ställer sig tveksamt till att på föreslaget sättkombinera två skilda bidragsformer. Kollegiet föreslår i stället attreservmedel ställs till Kungl. Maj:ts förfogande för prövning när behov avmedel föreligger. exportråd hemställer att . anvisasför indirekt exportfrämjande aktiviteter på öst- och . Rådet anför attdet visat sig vara nödvändigt att komplettera de direktsäljstödjande åtgärderna med specieUa aktiviteter som syftar tUl att underlättavaruutbytet i båda riktningarna och som därigenom främjar exporten på ettindirekt sätt. 1 östländerna utgör otillräcklig export till västländerna oftaett hinder för att utveckla den svenska exporten. Motsvarande svårigheterföreligger även i handeln med vissa . exportråd hemställer vidare att 250 000 kr.anvisas för metodutveckling för spridning av marknadsinformation. Rådet läggerstor vikt vid uppgiften att insamla, bearbeta och förmedla internationellmarknadsinformation. Rådet introducerade ett system för selektivspridning av exportinformation, som gör det möjligt för företagen att i ställetför att abonnera på sex cirkulärserier erhålla ett informationsbrev en gång iveckan med informationer berörande uteslutande de ämnesområden och marknaderde från början valt ur en katalog pä 240 rubriker. Innevarande budgetår kommerfrämst att ägnas åt en konsolidering av systemet. Kostnaderna för dennaverksamhet torde kunna bäras av de på systemet prenumererande företagen ochrådets totalbudget. växer ständigt informationsutbudet vilket medföratt kraven på rådet att utveckla sitt informationssystem i takt med företagensväxande behov oavlåtligen stiger. Under /75 avser rädet att göraen fördjupad utredning av informationsbehovet, speciellt hos mindreexporterfarna företag, och av möjligheterna till ett vidgat, kostnadssänkandesamarbete på informationshanteringsomrädet inom och utom landet. För budgetåret1974/75 uppstår behov av specieUa anslag för ändamålet. Rådet uppskattarmedelsbehovet för en sådan metodutveckling till . exportråd hemstäUer slutligen att 800 000 kr.ställs till förfogande för exportutbildningsinsatser under /75.Exportrådet understryker behovet av en övergripande samordning av denexportutbUdning som förekommer inom ett flertal organisationer ochinstitutioner. 1 och med att exportråd inrättats och blivit detcentrala organet inom exportfrämjandet ter det sig naturligt att rådet ocksåges funktionen att vara centralorgan för exportutbildningen. Speciellt börgivetvis därvid rådet närmare utreda den mindre exporterfarna industrinsutbildningsbehov. Exportutbildningen måste för att vara effektiv bli enintegrerad del i övriga exportfrämjande aktiviteter. Prop.1974:1 Bilaga 12 27 Under innevarande budgetår planerar exportråd,under förutsättning att statsbidrag beviljas, att genomföra en utredning ombehov och utbud av exportutbUdning i . Remissyttranden över förslagethar avgivits av (),(), kommerskollegium (KK) och Stiftelsen exportskolan.SIFU skulle med tiUfredsstäUelse hälsa ökade insatser från statsmakternas sidavad gäller exportutbUdning. 50 delar uppfattning att bättreöverblick och samordning av utbildningen på området behövs samt att den börbedrivas i nära samarbete med organisationer och myndigheter som arbetar medexport. KK rinner en utredning på exportutbUdningens område med särskildinriktning på de mindre och medelstora företagens behov angelägen. KK förordaratt utredningsarbetet sker i den offentliga utredningens form. Exportskolanvitsordar behov av ytterligare praktisk exportutbildning utöver den verksamhetsom bedrivs av bl. a. skolan, men finner det inte möjligt att bedöma anslagetsstorlek förrän resultatet av den utredning som planeras under innevarandebudgetår föreligger. Samtliga remissinstanser poängterar att hänsyn bör tastill den utbildning som redan finns. Handelskammaren i har omvandlats tillhandelssekreterarkontor. Med hänsyn härtill bör anslaget till de statsstöddasvenska handelskamrarna i utlandet för nästa budgetår räknas ner med 94 000 kr.för allmänt statsbidrag till kamrarna grundat på medlemsavgifter enligtgällande regler. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att avgöra om statsbidragenligt dessa regler skall utgå till handelskammare som inte slutitsamarbetsavtal med exportråd. För praktikanter vid de svenskahandelskamrarna i utlandet beräknar jag en minskning med . Dennaminskning skall vid oförändrat antal praktikaner hos de fyra återståendekamrarna i , , och medge en viss höjning avstipendiebeloppen. Till bidrag för är förinnevarande budgetår upptagen en anslagspost med . har i sina anslagsäskanden begärt medelför inrättande av ett svenskt designråd. Frågor om industrieU design utredsinom industridepartementet. Efter samråd med chefen för industridepartementetföreslår jag att frågan om bidrag till prövas vidberedningen av nämnda utredning. Jag föreslår att bidraget tUl för nästa budgetår räknas upp med . tiU 390 000 kr.Jag kommer i det följande att föreslå att medlen tas upp under ett särskiltanslag (B 10. För exportfrämjande åtgärder i övrigt beräknar jagoförändrat anslag. Jag biträder inte framställning om extra anslagtill de svenska handelskamrarna i utlandet, och jag kan inte tillstyrka attmedel anvisas för indirekt exportfräinjande aktiviteter på öst- och u-länder.Inte heller anser jag att särskilda medel bör anvisas för metodutveckling för Prop.1974:1 Bilaga 12 28 Jag delar uppfattning att praktiskexportutbildning behövs hos särskilt de mindre och medelstora företag somsaknar exporterfarenhet. Jag har med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigandebeslutat tUlkalla en sakkunnig med uppdrag att utreda frågor omvidareutbildning i internationeU marknadsföring. Anslaget bör föras upp med sammanlagt 1 209 000 kr.Härav beräknar jag till utlandshandelskamrarna , tillpraktikantverksamheten där . samt tiU exportfrämjande åtgärder iövrigt . Jaghemställer att Kungl. Maj;t föreslår att till Svenska liandelskainrar i utlandet m. rn. förbudgetåret 191 A/15 anvisa ett reservationsanslag av . 1972/73Utgift 5 400 000 1973/74 Anslag 6 968 000 1974/75 Förslag 7 449 000 () skall enligt sinastadgar -fastställda av Kungl. Maj:t och senare delvis ändrademed Kungl. Maj:ts godkännande främja resandet från utlandet till och inomSverige och i detta syfte driva upplysningsverksamhet samt verka förutvecklingen av landets turistväsen. har ställt upp som riktlinjer förförbundets verksamhet att söka samordna och intensifiera marknadsföringenutomlands av som turistland, så att det utländska resandet till Sverigeom möjligt håller jämna steg med svenskarnas turistresor till utlandet och attsöka medverka tiU att svensk turism organiseras och utvecklas på ett sådantsätt, att resor i för svenska folket blir ett verkligt alternativ tUlutländska resor. Förbundet skall också söka medverka till insamling,bearbetning och redovisning av statistik och annat faktamaterial, belysandeturismens och fritidsresandets struktur och utveckling, som kan tjäna somunderlag for statliga, kommunala och privata åtgärder inom turist- ochfritidssektorn. STTF har som aktiva medlemmar landsting, kommuner,föreningar och företag samt som passiva medlemmar enskilda personer. STTF:sangelägenheter handhas av en styrelse och ett råd. Styrelsen består av 13ledamöter och 12 suppleanter, av vilka Kungl. Maj:t utser sju resp. sex. Blandde sju ledamöterna utser Kungl. Maj:t en att vara ordförande. Övriga ledamöteroch suppleanter i styrelsen utses av rådet, som i sin tur utses av medlemmarna. Huvudkontoret i är organiserat i treavdelningar: marknadsavdelningen (utrikessektion, inrikessektion,informationssektion), kansliavdelningen (ekonomi och personal) ochutvecklingsavdelningen (utredning och statistik). 1 anslaget för /74 är inräknat 200 000kr. för som vill framhäva som ett alternativ tillturism utomlands.För kampanjen har förbundet därutöver reserverat ytterligare . avsina samlade budgetmedel. Utöver statsanslaget beräknar förbundet i sin budgetför /74 intäkter tiU ett belopp om sammanlagt . somkan användas för kampanjer och övrig verksamhet. I statsanslaget till förbundetär inräknat . för säljstöd på olika marknader. Sedanden är förbundet huvudman för vid iStockholm och tillhandahåller kontorsservice åt andra hyresgäster i huset. Handläggande personal Övrig personal 2 622 800 1 194 000 4 036 200 + 232 400 + 48 800 + 571 100 45 000 100 000 De samlade statsbidragen till förbundets verksamhet var under budgetåren 1970/71-1972/, . minskadenäringslivets bidrag till förbundets organisation från 200 000 tiU 100 000 kr.om året. Förbundet arbetade således med i principoförändrad budget. För /74, under vilket det samladestatsanslaget utgör . har STTF fått täckning för automatiskakostnadsökningar med . Detta har inneburit att en kraftigrationalisering och nedskärning av organisationen genomförts. Löne- ochprisomräkning beräknas till . har haft stor betydelse såsom medel att till en bred allmänhet ge information om turist- och fritidsresurser, och den bör fortsätta. Kampanjen har bedömts så viktig att sammanlagt . av förbundets totala budgetmedel avdelats för kampanjen. Med ett förväntat bidrag av . från näringslivet är budgeten för kampanjen . Med hänvisning till att en mycket Prop.1974:1 Bilaga 12 30 betydandedel av den kommersiella satsningen sker pä projekt, anknutna till kampanjen meninte direkt på kampanjen och med tanke på de kraftigt ökade kostnaderna inomannons- och trycksakssektorn, bör . beviljas av statsmedel förSverige för att säkerställa en nödvändig grundbudget.Detta innebär alltså en ökning av den statliga medelstUldelningen med 100 000kr. Det är önskvärt att på den kanske mest expansiva avalla utlandsmarknader den japanska en försöksverksamhet initieras.