prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Pris- och löneomräkning m.m. , varav . Beträffande O-alternativet bedömer UKÄ en reducering av medlentUl lönekostnader omöjlig med hänsyn till nuvarande personalsituation och tillde uppgifter, som åligger institutet. Minskningen skulle därför drabbadriftkostnadsposterna med en nedskärning av verksamheten främst informations-och dokumentationsfunktionerna som följd. Medelsanvisning med anledning av övergång till reservationsanslag(+10000 kr. Ökad medelsanvisning med anledning av bortfall av fondmedel (+196000 kr. Med hänvisningtill sammanställningen hemställer jag att Kungl. att till i för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73 Utgift 995 477 1973/74 Anslag 1243000 1974/75 Förslag 1286000 Institutet försocial forskning inrättades (prop. 1971: 141, UbU 1971:32,rskr 1971:348, prop. 1972:29, UbU 1972:25, rskr 1972:185). Institutet harenligt sin instruktion (1972: 371) tiU uppgift att bedriva och främja forskningrörande sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor samt att verka för samordningav sådan forskning. Institutet skall vidare inom sitt verksamhetsområdemedverka vid utbildning som anordnas vid läroanstalter för högre utbUdning.Universitetskanslersämbetet () är chefsmyndighet för institutet. 1974:1 Bilaga 10 Utbildniiigsdejpartementet Beräknad ändring 1974/75 Löneomräkning , varav . avser höjt lönekostnadspålägg. I O-alternativet förordar UKÄ att antalet assistenttimmar, somfår disponeras av institutet, minskas med 1 000. Tjänst som biträdande professor omfattande utvärderingsforskninginom det socialpohtiska området (+97 000 kr. Förslagetrörande medel för forsknings- och utvecklingsarbete innebär bl. a. attinstitutet skulle få möjhgheter att initiera projekt inom sittverksamhetsområde och att anstäUa personal för begränsad tid inom särskildaforskningsprojekt. Med hänvisningtUl sammanställningen hemställer jag att Kungl. att för /75 anvisa ettförslagsanslag av . Bidrag till Institutetför internationell ekonomi 1972/73 Utgift 780 000 1973/74Anslag 830 000 1974/75Förslag 875 000 Från dettaanslag bestrids kostnader för verksamheten vid (prop. 10 s. 525, SU 1962:102, rskr 1962: 245). Enligt sinastadgar, fastställda av Kungl. Maj:t (ändrade senast den 18oktober 1968), har institutet, som även är institution vid iStockholm, till uppgift att bedriva forskning rörande internationellaekonomiska relationer. 1974:1 Bilaga 10 350 För attgästforskarverksamheten skall kunna förstärkas föreslåruni-vershetskanslersämbetet (UKÄ) att anslaget räknas upp med . O-alternativet (.) skulle enligt UKÄ innebära en begränsning av möjligheterna att knytagästforskare till institutet. Jag förordar att anslaget för nästabudgetår räknas upp med . Jag hemställer att Kungl. att tillBidrag tid för /75 anvisaett anslag av . 1972/73 Utgift 749 000 1973/74Anslag 813 000 1974/75 Förslag 860000 Från detta anslagbestrids vissa personalkostnader vid Konung forskningsinstitut.Övriga kostnader för verksamheten täcks av medel från Konung 80-årsfond.Vid institutet, där ett fyrtiotal forskareär verksamma, bedrivs huvudsakligen forskning med inriktning motreumatiska och andra invalidiserande folksjukdomar (prop. 1947: 272, SU 1947:247, rskr 1947: 436). Löneomräkning m. m. 78 000kr., varav . avser höjt lönekostnadspålägg. O-alternativet skulleinnebära indragning av en tjänst som ekonomibiträde. Medelsanvisning för vissa lönekostnader som f: n. bestrids frånKonung (+80 000 kr. Tjänst i lönegrad B 5, personlig för nuvarande innehavaren av entjänst som förste forskningsingenjör i lönegrad A 28 vid institutet med samtidig indragning av sistnämnda tjänst (-. 5. ökad medelsanvisning för biträdespersonal (+138 000 kr. Vid min beräkningav detta anslag har jag beaktat medelsbehovet bl. a. för ökade kostnader tillföljd av inträffade lönestegringar och höjt Prop.1974:1 Bilaga 10 351 Jag förordar att anslaget för nästa budgetår räknas upp med . Jaghemställer att Kungl. att till Bidrag till för /75 anvisa eti anslag av . Bidrag till Internationella meteorologiska institutet i 1972/73Utgift 357 000 1973/74Anslag 380 000 1974/75Förslag 399 000 Från detta anslag bestrids kostnader för verksamhetenvid Internationella meteorologiska institutet i (prop. 1955: 1 bil. 697, SU 1955: 8, rskr 1955: 8). Enligt sina stadgar, fastställda av Kungl.Maj:t , har institutet tiU uppgift att bedriva forskning imeteorologi och därmed sammanhängande ämnen samt att främja internationeUtvetenskapligt samarbete på meteorologins område. Verksamheten vid institutet bedrivs inom ämnesområdenadynamisk meteorologi, atmosfärens fysik, atmosfärens kemi samt geofysiskhydro-mekanik och oceanografi. Styrelsenför Internationella meteorologiska institutet i O-alternativet (.) skulleinnebära en reduktion av gästforskarverksamheten. Förstärkning avgästforskarverksamheten (+183 000 kr. Medel för datamaskintid (+50 000kr. Jag förordar att anslaget för nästa budgetår räknas uppmed . Jaghemställer att Kungl. att till Bidrag till i för /75 anvisa ett anslag av . 1973/74Anslag 4 980000 1974/75Förslag 5 430 000 Från detta anslag utgår bidrag tillVetenskapsakademiens centrala verksamhet och till verksamheten vid vissa avdess institutioner (prop. 1973: 59, UbU 1973: 20, rskr 1973: 134). Beräknadändring 1974/75 Forskningsstationen för astrofysik i Anacapri 2 124 000 746 000 + 1128 000 1 + 576 000 + 450 000 Beloppenanger fördelning av statsbidraget. ger ut miljöridskriften AMBIO a journalof the human environment. AMBIO finansieras f. n. genom bl. a. anslag frånvissa forskningsråd, och styrelsen för tekniskutveckling. Dessa anslag bör successivt ersättas med anslag direkt överriksstaten (+200 000 kr. För den internationella kontaktverksamheten som omfattar bl. a.medlemsavgifter tiU vissa internationeUa vetenskapliga sammanslutningar ochforskarutbyte inom ramen för särskilda avtal med akademier i andra länderräknar med ett ökat medelsbehov (+521 000 kr. Det beräknade ökade medelsbehovet för institutioneromfattar, fömtom medel för löne- och prisomräkning, bl. a. engångsanslag förinköp och underhåll av viss utrustning vid och forskningsstationen för astrofysik i Anacapri (+174 000 kr. Vetenskapsakademienhar slutit avtal om forskarutbyte med i , vetenskapsakademi och medicinskaakademi samt vetenskapsakademierna i , och Tyska DemokratiskaRepubliken. Vidare har anmält sin avsikt att träffa avtal med dentjeckoslovakiska . räknar därjämte med att undernästa budgetår underställa Kungl. Maj:t frågor om avtal med ytterligareakademier. Jag ansluter mig till vad föredragande statsrådet uttalade i prop.1973: 59 (s. 78) angående och dess institutionersframtida ställning och verksamhet m.m. (UbU 1973:20, rskr 1973:134), nämligenatt det får anses vara ett samhällsintresse att forskarutbytet genom akade- 1974:1 Bilaga 10 353 miens försorg breddas. Vid minberäkning av anslaget till bidrag tiU för nästa budgetår har jagdärför beaktat behovet bl', a. av medel för denna verksamhet. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att Kungl. att tUl Bidragtill för /75 anvisa ett reservationsanslagav . 1972/73 Utgift 3000 000 Reservation 1973/74Anslag 3 000 000 1974/75Förslag 3 000 000 Detta anslag äravsett som bidrag till verksamheten inom mot cancer förforskning såväl i gränsområdet mellan grundläggande biologisk forskning ochcancerforskning som för direkt till-lämpad klinisk forskning rörandetumörsjukdomarnas diagnostik och behandling (prop. 1971: 1 bU. 10 s. 355, UbU1971: 3, rskr 1971: 84). Som vUlkor för statsbidraget gäller bl. a. attsocialstyrelsen och statens medicinska forskningsråd skall utse varderaen ledamot i mot cancer forskningsnämnd samt att föreningensbeslut om beviljande av anslag som överstiger . Riksföreningenmot cancer Anslaget bör föras upp medoförändrat belopp. Jag förordaratt anslaget för nästa budgetår förs upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att Kungl. att tillBidrag till mot cancer för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1974:1 Bilaga 10 354 f) inredning och utrustning Inredning och utrustningav lokaler vid universiteten m. m. I riksstaten förinnevarande budgetår finns uppfört ett reservationsanslag av 73 mUj. tillinredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m. För nästa budgetår föreliggeranslagsframställningar från , utrustningsnämnden föruniversitet och högskolor samt tekniska högskolans i om sammanlagt 78,4 milj. kr. Beredningen av hithörande frågorär ännu inte avslutad. Jag avser att senare föreslå Kungl. Maj:t att för 1974års riksdag lägga fram en särskUd proposition i ämnet. I riksstatförslaget upp ett preliminärt belopp av 75 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, tUl Inredning och utrustning av lokaler viduniversiteten m. m. för /75 beräkna ett reservationsanslag av . 1974:1 Bilaga 10 355 1973: 1 (bil. 10 s. 432) redovisadesskolöverstyrelsens (SÖ:s) bedömningarav det framtida behovet i fråga om antal intagna till lärarutbildning.SÖ har i sin långtidsbedömning nu på några punkter gjort en revidering, bl. a.med hänsyn till beslut vid 1972 och riksdagar. Förändringarna avser iförsta hand lärare i läroämnen. Vad gäller lärare för lågstadiet resp.mellanstadiet redovisas nu endast ett alternativ till intagning. SÖ:s beräkningi långtidsbedömningen av intagningskapaciteten till vissa lärarutbildningarframgår av följande tabell. Antal intagningsplatser i vissalärarutbildningar /741978/79 Lärare för jordbruk. Vad gällerlärare för vårdyrken har SÖ reviderat sin beräkning i särskild skrivelse den 4september 1973. Maj:tgav universitetskanslersämbetet och SÖ i uppdrag att på grundval av prop. 1972: 26 utreda vissa kvarståendefrå gor beträffande vidareutbildning av mellanstadielärare. 1974:1 Bilaga 10 356 I nämnda proposition framhölls bl.a. följande. En vUctig princip som fastställdes i samband med1967 års läramt-bildningsreform var att högstadiets ämneslärare skullevara behöriga att undervisa i tre ämnen. Motsvarande krav bör gälla för denvidareutbildade mellanstadieläraren. Vidare framhölls att en särskilt metodikkursom ca borde anordnas inom vidareutbildningens ram. Som inträdeskravtUl metodikkursen angavs tjänstgöring på meUanstadiet efterexamen. Läraren borde efter metodikkursen med full tjänstgöring tjänstgöra entermin på högstadium, innan han kunde anses behörig för ordinarieämneslärartjänst. SÖ har med skrivelser och den 30augusti 1973 överlämnat förslag i frågan. Förslagen innebär i korthetföljande. I fråga om en tredjetillvalskurs, som ett led i vidareutbildningen av mellanstadielärare, framhåUerSÖ i sitt förslag, att de vidareutbildade meUanstadielärarna skall varabehöriga att undervisa i tre ämnen på högstadiet. I de fall vidareutbildningenomfattar 40 poäng i samma ämne som ingår i tillvalskursen i vederbörandesmellanstadielärarutbildning, bör därför fordras att vidareutbildningen ocksåomfattar tillvalskurs i ett tredje ämne. Tillvalskurs som ett led ividareutbildningen kan också bli aktueU för de äldre folkskollärarna vilka intei sin grundutbildning genomgått någon tillvalskurs. SÖ anser att detförefaller lämpligast för dem som skall genomgå vidareutbUdningen attifrågavarande tUlvalskurser anordnas av lärarhögskolorna. För lärarhögskolornavore en sådan anordning värdefull. Den minskning av intagningen tillgrundutbildning vid lärarhögskolorna, som kan bli nödvändig under de närmasteåren, medför en minskning av timunderlaget för lärartjänsterna vidlärarhögskolorna. Ett tUlskott av studerande inom vidareutbildningen skulleöka möjligheterna att ge lärare vid lärarhögskolorna förlängt förordnande. SÖbedömer det dessutom vara pedagogiskt värdefullt att på detta sätt kunna sammanförastuderande i grundutbildningen med erfarna lärare, som genomgårvidareutbildning. Med hänvisning tillvad som här anförts föreslår SÖ att varje lärarhögskola fr. o. m. höstterminen1974 skall per termin få ta in totalt högst 16 examineradefolkskoUärare/meUanstadielärare såsom studerande i tillvalskurser som anordnasinom grundutbildningen. Vad gällervidareutbildning av folkskollärare som examinerats enligt äldre bestämmelserär det enligt SÖ:s uppfattning angeläget att vidareutbildade folkskollärareoch mellanstadielärare, oavsett skillnader i grundutbildning, uppnår sammakompetens för undervisning och samma behörighet för tjänster på högstadiet.Vidareutbildningen av folkskollärare vilka utexaminerats enligt äldrebestämmelser bör därför sä långt möjligt anpassas efter denvidareutbUdningsmodell som beslutats för mellanstadielärare vilka utexamineratsenligt lärarhögskol- 1974:1 Bilaga 10 357 bör en alltförstor skärpning av de vidareutbildningskrav som gäller för folkskollärareundvikas. För att kunnamöta de studerandes individueUa behov när det gäller val av tillvalsämne samtkursernas förläggning och rum bör olika modeller för kursernas anordnandefinnas. SÖ föreslår följande. ExamineradefolkskoUärare/mellanstadielärare bereds i mån av plats möjlighet att följatillvalskurs som anordnas inom grundutbildningen på lärarhögskolornasmellanstadielärarlinje. Kurserna förläggs till sen eftermiddagstid ellerkvällstid. 16 examineradefolkskollärare/mellanstadielärare bildar en särskild studerandegrupp vid en lärarhögskola och genomgår tillvalskursen som utsträcksöver en termin och förläggs tUl sen eftermiddagstid eller . För lärare som ejkan följa kurserna av modell 1 och modell 2 anordnas särskilda tillvalskurser,organiserade som två feriekurser förlagda till två på varandra följande somraroch med självstudier under mellanliggande läsår. Kurserna anordnas avlärarhögskolorna och omfattar samma antal timmar som de reguljäratUlvalskurserna. Nämnda kurserbör stå öppna även för lärare som önskar följa dem i fortbildningssyfte. SÖ beräknar kostnadenper år tUl . vid en kapacitet av dels 16 studerande vid 15lärarhögskolor enligt modellerna 1 och 2, dels 10 kurser med 16 studerande perkurs enligt modell 3. Kurserna avses äga rum under sommarferierna 1974 och1975. Vad angår denmetodikkurs som föreslås anordnad inom ramen för vidareutbildningen avfolkskollärare och mellanstadielärare, anför SÖ att kursen bör anordnas en gångom året med början . SÖ föreslår att kursen anordnas vid minst tvålärarhögskolor med ämneslärarlinje. Metodikkursen bör omfatta perämne i de två undervisningsämnen i vilka mellanstadieläraren genomgåtttillvalskurs. I det tredje ämnet i vilket läraren skall ha minst 40 poäng ochej har tillvalskurs bör metodikkursen omfatta . SÖ föreslår vidare attdå ingen praktikutbildning ingår i metodikkursen denna bör innehållaauskultationer. För den somavlagt folkskoUärarexamen enhgt äldre bestämmelser än stadgan (1968: 318 ändradsenast 1972: 92) för lärarhögskolorna bör metodikkurser analogt medvidareutbildningen av mellanstadielärare omfatta metodik i det ämnedär folkskolläraren har 1974:1 Bilaga 10 358 40 poäng (alternativt 60 poäng) och40 timmar metodik i det ämne där folkskolläraren har tillvalskurs. I det tredjeämnet där behörigheten grundas på genomgången folkskollärarexamen tordeämnesinnehållet ha utvecklats så att den kurs som många folkskollärarestuderat vid seminariet inte till fullo kan anses innehålla modernt stoff. Metodikkursenbör för dessa lärare omfatta metodik i det tredje ämnet. SÖ beräknarkostnaden för 300 deltagare till . SÖ har i samråd med1968 års barnstugeutredning fått i uppdrag att anordna en försöksverksamhet med förkortad förskollärarutbildning för barnskötare.Försöksverksamheten överensstämmer med tilläggsdirektiven tillbarnstugeutredningen, där föredragande statsrådet anför. Utredningen börpröva i vilken utsträckning den enskilde eleven kan genomgå enförskolepedagogisk utbildning etappvis. Eleven bör därvid vid övergång från enutbildning till en annan kunna utnyttja tidigare inhämtade kunskaper ocherfarenheter. Utbildningen,som är uppdelad på en förberedande åttaveckorskurs och en huvudkurs om 42veckor, är avsedd för barnskötare med långvarig erfarenhet av arbete inomförskolan. Försöksverksamheten omfattar två kurser med vardera 18 deltagare.Kurserna är förlagda till förskoleseminariet i och till Halmstad.Utbildningen har rönt ett stort intresse bland verksamma barnskötare. Antaletbehöriga sökande var ca 300. Även i kommunerna har intresset för dennavidareutbUdning varit stort. Flera förskoleseminarier har uttryckt intresse föratt få bedriva försöksverksamheten. UtbUdningen haradministrerats av SÖ och förskoleseminarierna i och . Denförberedande kursen har bekostats inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen.För huvudkursen har ca . anvisats av Kungl. Maj:t underfemte huvudtiteln. har i skrivelseden föreslagit dels att ett visst antalintagningsplatser på klasslärarlinjerna bör tillkomma och reserveras förbehöriga sökande med finska språket som modersmål, dels att en försöksvisintagning motsvarande två intagningsklasser övervägs, nämligen en klass pålågstadielärarlinjen och en klass på mellanstadielärarlinjen. SÖ bör vidare,enligt rådets mening, få i uppdrag att undersöka behoven av den föreslagnautbUdningen samt utarbeta förslag till förläggning,organisation och innehåll av utbildningen. SÖ har yttrat sig över skrivelsenoch tillstyrkt att den föreslagna utbildningen kommer till stånd. SÖ har i skrivelse avgettförslag tUl bl. a. ny utformning av lärarutbildningen för handels- ochkontorsyrken. Enligt förslaget skaU denna läraratbildning bygga på sammakomponenter som lärarutbildningen för industri- och hantverksyrken. Sådanlärarutbildning kommer fr. o. m. /75 att omfatta vidlärarhögskola. Ämnesutbildningen skall i första hand inhämtas i gymnasieskolan. Prop.1974:1 Bilaga 10 359 Jag vill inledningsvis erinra om vad jag anfört vid minanmälan av vissa gemensamma frågor rörande skolväsendet. 1973: 1 (bil. 10 s. 439) framhöll föredragandestatsrådet sambandet mellan lärarutbildningensdimensionering och dimensioneringenav högskoleutbildningen i dess helhet. utbildningsutredning (U 68)har i betänkandet (SOU 1973: 2) Högskolan bl. a. lagt fram förslag tillrikthnjer för de pedagogiska studievägarnas intagningskapacitet. Av betydelseär också det förslag som lärarutbildningskommittén lagt fram i betänkandet (SOU1972:92) Fortsatt reformering av läramtbildningen om att de s. k. övningslärarnapraktiskt taget undantagslöst i sin lärartjänst skall kombinera ett läro- ochett övningsämne. har också () föreslagit inrättandeav motsvarande kombinationstjänster för de s. k. yrkeslärarna. Dessa förslag äravsedda att behandlas i ett sammanhang. För nästa budgetår börintagningsplatserna i stort sett fördela sig enligt SÖ:s förslag. Den starktförbättrade tillgången av ämneslärare och lärare för låg- och mellanstadiernabör dock beaktas i högre grad än vad SÖ gjort. Med hänsyn bl. a. till beslut om denallmänna förskolan bör en snabbare utbyggnad av förskolläramtbildningen ske. Lärareför klass på mellanstadiet 1 080 Lärareför klass på lågstadiet 912 Lärareför specialundervisning i grundskola m. m. Lärarei textilslöjd 108' Lärarei trä- och metallslöjd 96 Lärareför industri och hantverk 192 Lärareför handel och kontor 48 Lärare ivårdyrken 364* Lärarei musik 125' Lärare iteckning 72" ' I dettaantal ingår även deltagare i den särskilda metodikkursen för mellanstadieläraresom avser att vidareutbilda sig till ämneslärare samt deltagare i särskUdvidareutbUdning i matematik m. fl. ' I dettaantal ingår även deltagare i fortbildningskurser om minst en termin. ' I dettaantal ingår även deltagare i särskild utbildning av yrkeslärare i klädsömnad. 'Treterminskurser och 19-veckorskurser vid utbildningav sjuksköterskor. " Utbildning av dessa lärare bekostas inte från anslagunder litt. Under innevarande år pågår en försöksverksamhet medförkortad förskollärarutbildning förbarnskötare. Enligt min mening bör denna verksamhet för nästa budgetår bedrivasi större omfattning 1974:1 Bilaga 10 360 för att ge möjlighet åt än flerbarnskötare med längre tids erfarenhet från barnstugorna att ktmnavidareutbilda sig till förskollärare. Jag räknar med att verksamheten, förlagdtill sex orter, skall kunna omfatta 144 deltagare. Vid riksdag fattades beslut om nyuppläggning av vidareutbildningen av mellanstadielärare tUl ämneslärare (prop. 1972: 26, UbU 1972: 20, rskr 1972: 153). En särskild metodikkursom skall genomgås av demsom vill vidareutbUda sig. Dimensioneringen av denna kurs, som skallanordnas under /75, styr vidareutbUdningenskapacitet. Intagningens storlek måste därför bedömas i samband medställningstagandet till den s. k. direktutbildningen av ämneslärare i form avpraktisk-pedagogisk utbildning vid lärarhögskola. Vidareutbildningen bör nästabudgetår omfatta högst 150 mellanstadielärare. SÖ har i särskildskrivelse föreslagit att tUlvalskurserna i meUansta-dielärarutbildningen görstillgängliga för bl. a. dem som utbildats enligt äldre folkskolläramtbUdning.Jag tillstyrker förslagen vad avser modellerna 1 och 3. Som SÖ framhåller kandetta även anses som en betydelsefull fortbildningsåtgärd. SÖ har i sinanslagsframställning för nästa budgetår aktualiserat frågan om lokalisering av ämneslärarutbildningen. SÖhar därvid föreslagit att denna utbildning inte längre skall anordnas iKarlstad, och . Detta har mött motstånd från bl. a. de berörda kommunerna.I avvaktan på ställningstagandet tUl U 68:s förslag om lokalisering avhögskoleutbildningen räknar jag dock med intagning till ämneslärarutbildningäven på de nämnda orterna. I enlighet med SÖ:sförslag räknar jag med att utökningen av special-lärarutbildningen skall skevid i . Den föreslagnasärskilda utbildningen av barnskötare till förskollärare bör förläggas tUlsådana orter där försöksbarnstuga i enlighet med barnstugeutredningens modellförekommer. I dessa barnstugor tillämpas lagarbetsprincip och barnen indelas is. Vid i bör en förskollärarlinjeinrättas. Jag avser attsenare föreslå Kungl. Maj:t hur intagningsplatserna för lärarutbildning börfördelas meUan olika orter nästa budgetår. Vid fattades beslut om en ny utformning av utbildningen av lärare förindustri och hantverk (prop. 1973: 1 bU. 10 s. 440, UbU 1973: 11, rskr 1973: 114). Den praktisk-pedagogiska utbildningen förlängdesdärvid . SÖ har i sin anslagsframstäUning föreslagit att även utbildningen av lärare för handel och kontor skall få denna tidsmässigaomfattning och motsvarande utformning. Ett ställningstagande till dettaförslag bör anstå till dess att SÖ redovisat bedömningar av utbildningsbehovetför den aktuella lärargruppen. 1974:1 Bilaga 10 361 Mot bakgrund av det förslag finsk-svenska utbildningsrådet framlagt vill jag betona vikten avatt barn till invandrare ges en så god ochallsidig utbildning som möjligt om det svenska samhället. För att uppnådetta mål krävs ofta att undervisningen i vissa delar kan ske påinvandrarbarnens modersmål. Jag ser därför positivt på utbUd-ningsrådetsförslag att man inom ramen för den årliga dimensioneringen avklasslärarutbildningen bör anordna den föreslagna lärarutbildningen för behörigasökande med finska som modersmål. Jag avser att senare föreslå Kungl. Maj:t attge SÖ i uppdrag att utarbeta förslag till de förändringar i timplaner m. m. somkan bh aktuella för upprättandet av särskild utbildning på låg- ochmellanstadielärarlinjerna inom en oförändrad kostnadsram. Utbildningen skallvara tillgänglig för personer vilka är såväl finsk- som svensktalande och harlämplig utbildning. SÖ bör även få iuppdrag att utreda förutsättningarna för en förstärkt fortbildning av läraresom undervisar barn till invandrare inom ramen för anslaget Läraresfortbildning m. m. SÖ bör vidareundersöka förutsättningarna för en till ferietid förlagd särskild utbUdning avde obehöriga lärare som inom det obligatoriska skolväsendet f. n. undervisarbarn till invandrare. 1971: 34(s. 52) förutskickade min företrädare särskUda åtgärder för de yrkesvalslärare som helt önskade övergå till undervisning.Genom en ändring i skolstadgan (1971:235), som fick verkan från den 1 juli1972, fick de yrkesvalslärare som hade 20 poäng (motsvarande) i samhällskunskaptillgodoräkna sin yrkesvägledningskurs om en termin som ytterligare 20 poäng iämnet samhäUskunskap.