prop · FX0369 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag anserdet lämpligt att möjlighet ges att inom låneunderiaget i samtliga fall beakta tilläggför extra värmeisolering och kostnader för andra åtgärder som minskarbränslekostnaderna. Jag har för avsikt att föreslå Kungl. Maj:t en ändring avtillämpningsföreskrifterna med denna innebörd. Beträffandemöjligheterna att g:e bostadslån för ombyggnad av bostadshus gäller i stortsett samma regler sotn vid nybyggnad. De ändringar av reglema för lån tillnybyggnad som har aviserat blir i princip tilllämpliga ocksåpå lån till ombyggnad. Möjligheterna att ge bostadslån för energibesparandeåtgärder i det befintliga bostadsbeståndet begränsas emellertid av vissa av deregler som gäller för ombyggnadslångivningen. Lån för ombyggnad förutsättersålunda att bostadshuset fyller vissa krav på standard efter ombyggnaden. Enannan förutsättning för att få lån är att ombyggnaden inte är av ringaomfattning och att åtgärderna medför en väsentlig ökning av bostadsvärdet.Slutligen kan lån inte utgå för löpande underhåll annat än omunderhållsarbetena är direkt betingade av andra arbeten för vilka lån utgår. Detfinns enligt min mening skäl att för den tid varom här är fråga, alltså till utgångenav , göra sådana ändringar av reglerna att åtgärder för bättrevärmeisolering och andra åtgärder som minskar bränsleförbrukningen kanomfattas av bostadslångivningen till ombyggnader. När det gäller kraven påväsentlig ökning av bostadsvärdet, på viss standard efter ombyggnaden ochundantagen för underhållsarbeten bör sålunda reglerna ändras så att bostadslånskall kunna utgå för nämnda energibesparande åtgärder. För tydlighetens skull villjag framhålla att anslutning av fastighet till fjärrvärmeanläggning bör kunnaomfattas av långivningen. Särskildalån för energibesparande åtgärder och bostadslån enligt de av mig nyssförordade ändrade reglerna bör lå beviljas inom en ramav 75 milj. kr. Avräkningen av bostadslån för nämnda ändamål mot ramen bör avadministrativa skäl ske schablonmässigt enligt regler som Kungl. Tillfrågan om anslag för långivningen återkommer jag i det följande. Förbäiiiingslån.Enligt kungörelsen (1962:538, ändrad senast 1973:535) om förbätlringslån kanlån utgå till förbättring och ombyggnad av en- eller tvåfamiljshus för främstpensionärer och handikappade. Vidare kan förbättringslån enligt beslut av 1972och riksdagar utgå för upprustning av lägenheter i fierfamiljshus varsanvändningstid är begränsad. Förbättringslån kan antingen i sin helhet vara räntefrittoch stående eller bestå av en räntebärande amorteringsdel och en räntefristående del. Den ränte-och amorteringsfria delen kan f. n. uppgå till högst . Maj:ts förslag i prop. 1974:1 (bil. 14 s.22) bör beloppet höjas till . per lägenhet för pensionärer m. fl. sombor i egna småhus. Räntefritt och stående belopp avskrivs i regel efter 10 år.Den del av lånet som skall förräntas löper med fast ränta på A%. För arbeten som är atthänföra till löpande underhåll utgår lån endast i den mån underhållsarbetet ärdirekt betingat av andra arbeten, för vilka förbättringslån beviljas. Flera avde åtgärder som är tänkbara för att förbättra värmeisolering och minskabränsleförbrukning är närmast att hänföra till underhållsarbeten. Det gäller t.ex. utbyte av fönster och värmeanläggning. Med hänsyn till det angelägna i attökade insatser i energibesparande syfte kommer till stånd förordar jag att förbätlringslåntill låntagare som blir berättigade till räntefritt lån med ett maximibeloppav . skall för tiden till utgången av kunna utgå förförbättrad värmeisolering och andra åtgärder som minskar bränsleförbrukningen.Består åtgärden i utbyte av värmepanna och är den nya pannan avsedd föroljeeldning, bör som villkor för lån gälla att den nya pannan kan användasockså för fast bränsle. Lån bör kunna utgå också när åtgärderna vidtas utansamband med andra arbeten för vilka förbättringslån beviljas. I sistnämnda fallbör räntefritt lån i enlighet med vad jag har förordat beträffande övrigastödformer få utgå med belopp som täcker kostnaden intill ett belopp av 6 000kr. Räntefrialån enligt de av mig förordade ändrade reglerna för förbättringslångivningenbör få beviljas inom en ram av 25 milj. kr. Räntefrittlån som endast delvis avser energibesparande åtgärder bör avräknas mot dennaram i den omfattning Kungl. Maj:t bestämmer med beaktande av behovet avadministrativt enkla regler. Den omständigheten att räntefritt lån tidigarehar utgått bör inte utgöra hinder för att bevilja särskiltlån om högst . för energibesparande åtgärder. Till anslagsfråganåterkommer jag i det följande. Inombyggnadsstyrelsen har, som jag inledningsvis berörde, en detaljerad genomgångav lämpliga energibesparande åtgärder i statens byggnader utförts. Den visaratt betydande minskning av bränsleförbrukningen i statliga byggnader kan uppnåsgenom bl.a. förbättrad värmeisolering, installation av utrustningförvärmeåtervinning från t. ex. ventilationsanläggningar, samordnadvärmeförsörjning från gemensamma värmeanläggningar och upprustning avbefintliga värme- och ventilationssystem. Kostnaderna för dessa åtgärder harbyggnadsstyrelsen beräknat till drygt 27 milj. kr. Detföreligger särskih goda förutsättningar för lämpliga energibesparande åtgärderbeträffande det civila statliga byggnadsbeståndet eftersom detta förvaltas aven myndighet som har möjlighet att inom sitt bestånd utvälja de byggnader där energibesparandeåtgärder ger störst effekt. Också möjlighetema till värdering averfarenheterna av vidtagna åtgärder är goda. De åtgärder som vidtas inom detstatliga byggnadsbeståndet i energibesparande syfte kan därigenom.komma att blivägledande förändra förvaltare av byggnader och för fortsatta åtgärder av dettaslag. Motdenna bakgrund förordar jag efter samråd med chefen för finansdepartementetatt medel för energibesparande åtgärder i statliga byggnader ställs tillbyggnadsstyrelsens förfogande inom en ram av 20 milj. kr. Till anslagsfråganåterkommer jag i det följande. Kommunala och landstingskommunala byggnader Detkommunala och landstingskommunala byggnadsbeståndet är av avsevärd omfattning.Också förvaltningen av kommunala byggnader såsom skolor, sjukhus ochförvaltningsbyggnader är i väsentlig utsträckning koncentrerad till förvaltaresom har möjlighet att snabbt genomföra energibesparande åtgärder i dessabyggnader. Betydande bränslebesparingar är därför möjliga att uppnåförhållandevis; snabbt inom denna sektor. Imånga kommuner pågår förberedelser till energibesparande åtgärder. 1 en delfall har åtgärder som syftar till förbättrad bränsleekonomi redan vidtagitsbeträffande de befintliga uppvärmnings- och ventilationsanläggningarna. Destörsta resultaten såväl från energibesparings- som från sysselsättningssynpunkttorde nu kunna uppnås genom förbättrad värmeisolering. Medhänsyn till den samhällsekonomiska betydelsen av en minskad bränsleförbrukningbör kommunernas insatser i energibesparande syfte stödjas med statliga bidrag.Bidraget bör huvudsakligen inriktas på tilläggsisolering i befintligtbyggnadsbestånd. Jag förordar att statliga bidrag för sådana åtgärder ikommunala byggnader skall kunna utgå inom en ram av 50 milj. kr. Bidragbör utgå av .godkända kostnader för energibesparande åtgärder. För attfå dessa åtgärder till stånd i så många kommunala byggnader sommöjligt bör bidragsbeloppet maximeras till högst . för varje projekt. Detbör ankomma på Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer attpröva ansökningar om bidrag. Jag förutsätter att beredningen av bidragsärendenakommer att ske i samråd med och Landstingsförbundet.Bidraget bör omfatta åtgärder som påbörjats före utgången av . Tillfrågan om anslag för detta ändamål återkommer jag i det följande. 7.Näringslivets byggnader, m. m. 1det föregående har jag anfört att behov föreligger också av energibesparandeåtgärder beträffande näringslivets byggnadsbestånd. Betydande energibesparingarbör kunna uppnås genom lämpligt insatta åtgärder. Emellertid finns skäl attanta att många företag -speciellt mindre och medelstora - inte har möjlighetalt själva bekosta erforderliga åtgärder. Vissa ekonomiska stimulansåtgärder ärdärför befogade. Härtillkommer att kunskaper i förbrännings- och uppvärmningsieknik på många håll ärotillräckliga. Detta gäller både i fråga om dem som sköter uppvärmningen avbostadshus och dem som har motsvarande befattning med näringslivets byggnadersamt med det kommunala och landstingskommunala byggnadsbeståndet. En vissekonomisk stimulans till utbildning i hithörande frågor är motiverad. Eftersamråd med chefen för industridepartementet förordar jag att statliga bidrag tillenergibesparande åtgärder i näringslivets byggnader skall kunna utgå inom enram av 35 milj. kr. Den bidragsberättigade kretsen bör begränsas till mindreoch medelstora företag. 1 likhet med vad jag förordat beträffande bidrag tillkommunerna bör bidrag till näringslivet utgå av godkända kostnader för energibesparandeåtgärder som påbörjats före utgången av . Bidragsbeloppet bör dockmaximeras till . per projekt och lägsta kostnad som berättigar till bidragbör sättas till . Vidare bör bidragen i huvudsak avse åtgärder medinriktning på värmeisolering. Bidragsgivningenbör i princip omhänderhas av statens industriverk. Del bör emellertid övervägashuruvida viss befattning med bidragsgivningen bör ankomma på lokala ellerregionala organ. Det ankommer på Kungl. Maj:t att pröva dessa frågor. Vidberäkning av den av mig förordade ramen på 35 milj. kr. har jag även tagithänsyn till det behov av utbildning inom det uppvärmningstekniska området somföreligger. Maj:t bör kunna bemyndiga statens industriverk att inomsamma ram, upp till ett belopp av högst I milj. kr., enligt de närmareföreskrifter sorn Kungl. Maj:t utfärdar, bestrida dels kostnader för kurserför fastighetsskötare inom det uppvärmningstekniska området, dels kostnaderför information i anslutning härtill. TiUfrågan om anslag inom den nu förordade ramen återkommer jag i det följande. Förträdgårdsnäringen har de höjda oljepriserna orsakat särskilt svåra problem. Deökade bränslekostnaderna inom växthusodlingen är självfallet ett viktigtincitament för odlarna att på olika sätl spara bränsle. Den kraftigt försämradeekonomin kan dock komma att hämma växthusodlarnas benägenhet att göra störreinvesteringar i bränslebesparande åtgärder. Växthusodlingenär mycket b;roende av olja och därmed särskilt känslig för störningar ioljetillförseln. Med hänsyn till odlingens betydelse för livsmedelsförsörjningeni en krissituation är det även från beredskapssynpunkt särskilt angeläget attockså stimulera investeringar som möjliggör användning av andra bränslen änolja. Enligtkungörelsen (1968:377, ändrad senast 1973:416) om statligt stöd till trädgårdsnäringensrationalisering kan innehavare av irädgårdsföretag erhålla statligt stöd för atiunderlätta finansieringen av bl. a. rationaliserings-åtgärder. Stöd lämnashuvudsakligen i form av lånegaranti. Maj:t har i prop. 1974:1 (bil. 11)föreslagit att ramen för lånegarantier till trädgårdsnäringens rationaliseringför /75 höjs med 3 milj. kr. till 14 milj. kr. Efter samråd med chefenför bedömer jag del inte nödvändigt att ytteriigare höjadenna ram. 1vissa fall kan även statsbidrag utgå för åtgärder av nu nämnt slag. De aktuellainvesteringama i energibesparande syfte är emellertid av sådan art attstatsbidrag endast i undantagsfall kan lämnas enligt gällande bestämmelser.Mot denna bakgrund förordar jag efter samråd med chefen för jordbruksdepartementetatt elt särskilt statligt bidrag lämnas till investeringar inomträdgårdsnäringen som har bränslebesparande effekt. På grund av de särskildaförhållandena inom trädgårdsnäringen finns inte anledning att förorda altbidraget skall särskilt inriktas på isoleringsåtgärder. Bidragetbör utgå med högst av godkänd investeringskostnad till åtgärder vidbefintliga anläggningar i sådana trädgårdsföretag, som uppfyller kraven förstatligt stöd. Högsta bidragsbelopp bör vara . per projekt och lägstakostnad som berättigar till bidrag . Jagavser att föreslå Kungl. lVlaj:t att lantbruksstyrelsen eller, efter lantbruksstyrelsensbemyndigande, liintbruksnäinnd skall pröva ansökningarom bidrag. Statsbidragetbör omfatta åtgärder som påbörjats före utgången av . Förden särskilda bidragsgivningen till trädgårdsnäringen beräknar jag efter samrådmed chefen för en ram på 2 milj. kr. Till frågan omanslag för bidragsgivningen återkommer jag i det följande. Somjag inledningsvis berörde föreligger behov av information beträffande möjligaoch lämpliga åtgärder i syfte att spara energi vid uppvärmning av byggnader.Ett informationsmaterial bör utarbetas, innefattande information dels om sådanaförhållandevis enkla åtgärder, som fastighetsägarna, de boende eller andrabrukare själva kan vidta, dels om sådana energibesparande åtgärder, för vilkafordras viss byggnadsteknisk eller annan sakkunskap. Särskild uppmärksamhetbör därvid fästas på de bestämmelser som gäller för värmeanläggnings utformningmed hänsyn till beredskapskravet att anläggningen snabbt skall kunna ställasom till inhemskt bränsle samt på önskvärdheten av och fördelen medinstallation av värmeanläggning som medger eldning med alternativa bränslen.Information bör också ges om de åtgärder som jag nu har förordat i syfte attstimulera till energibesparande investeringar inom bostadsbeståndet och inäringslivets byggnader. Inombostadsdepartementet har som jag tidigare nämnt redan påbörjats utarbetande ochsammanställning av informationsmaterial i dessa frågor. Med delta material somunderlag bör en informationskampanj igångsättas så snart detta lämpligen kanske. Kostnadernaför denna information bör bestridas av de nu ifrågavarande medlen. Jag förordardärför att medel för denna information ställs till förfogande inom en ram av Imilj. Till anslagsfrågan återkommer jag i del följande. Kostnadernaför de nu aktuella åtgärderna kan beräknas till 250 milj. kr. enligt i följandesammanställning redovisad fördelning. Särskilda lån för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndetsamt bostadslån för sådana åtgärder 75 Särskilda bidrag för energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet 40 Förbättringslån för energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet 25 Bidrag för energibesparande åtgärder i statligabyggnader 20 Bidrag för energibesparande åtgärder i kommunalaoch landstingskommunala byggnader 50 Bidrag för energibesparande åtgärder i näringslivets byggnader, m. m. Bidrag för energibesparande åtgärder i trädgårdsnäringens byggnader 2 Åtgärder enligt förslag i prop. Dei sammanställningen under p. 1-8 angivna beloppen bör betraktas som preliminärtberäknade ramar för det statliga stödet. Maj:t bör med ledning av vunnaerfarenheter rörande anspråken på medel för de olika ändamålen kunna göraomfördelningar mellan ramama. Medelför de ändamål som anges under p. 1-8 i sammanställningen, sammanlagt 248milj. kr., bör anvisas på driftbudgeten. Med hänsyn till vad jag haranfört angående orrifördelning mellan ramarna är det lämpligt att medel församtliga dessa ändamål anvisas under ett gemensamt anslag. Återbetalade räntoroch amorteringar avseende här aktuella lån bör tillföras inkomsttiteln . Jagförordar att för ändamålet på tilläggsstat 111 till riksstaten för /74under tolfte huvudtiteln anvisas ett reservationsanslag av 248 milj. kr.Anslaget bör benämnas Viss.a energibesparande åtgärder. Underåberopande av vad jag har anfört hemställer jag att Kungl. 1. godkänna de av mig förordade riktlinjerna för vissaenergibesparande åtgärder inom en ram av , 2. medge att bidrag och lån för energibesparandeåtgärder inom byggnadssektorn får lämnas och kostnader för viss kurs- ochinformationsverksamhet får bestridas enligt de grunder som har angivits i detföregående och intill ett belopp av . 3. till Vissa energibesparande åtgärder påtilläggsstat 111 till riksstaten för /74 under tolftehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Majrt Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. GOTAB 74 4755 S Siockholm 1974