prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — ' Inkl. dryckesvaru- och tobaksindustri. Källor: och . 5 milj. ton. De främsta avnämarländerna för svenskjärnmalm är , och Storbritannien.Exporten till ökade och uppgick till inemot101/2 milj. ton. Exportieveransema till ökade kraftigt 211/och den exporterade kvantiteten kom att uppgå till nästan 9 1/2 milj.ton. Även exporten till , , och Spaniensteg betydligt. Hemmaleveranserna ökade 19721973med . Järnmalmsbrytningen ökade i betydligt långsammaretakt än leveranserna, vilket resulterade i en neddragning av malmlagren underloppet av året med drygt 2 1/2 milj. ton. Efterfrågan på järn och stål synesännu vara fortsatt stark. Även om en viss avmattning förefallersannolik torde dess återverkan på stålproduktionenoch därmed malmbehovet till en början motverkas av en beräknad uppbyggnad av devid ingången av 1974 små ställagren både i producent- och förbrukarleden. Deneffektiva efterfrågan på järnmalm väntas därmed hållas väl uppe även under1974. Möjligheterna att öka den svenska järn-malmsexporten begränsas dock avutskeppningskapaciteten volymökningen beräknas stanna vid knappt 2 %19731974. svenskajärnmalmen förbättrades kraftigt i exportkontrakten vilket gör attleveranspriserna kommer att genomsnittligt öka . Produktionen beräknasstiga 19731974 vilket i förening med den ovan relateradeleveransutvecklingen beräknas medföra en svag ökning av malmlagren. I de svenska ickejärnmalmsgruvorna bryts malminnehållande bl. a. koppar, bly, zink, mangan, guld och silver. Landets behovav bly- och zinkmalm täcks helt av den inhemska produktionen medan behovet avövriga helt eller delvis tillgodoses genom import. Främst importeraskoppar-, krom-, volfram-, mangan- samt aluminiummalm. Produktionsökningen 19721973 blev . Exportensteg i volym vilket tillsammans med starkt stigande priser resulteradei att exportvärdet ökade . Importen av icke-järn-malmer ökadesynnerligen kraftigt 19721973 främst till följd av ett lageromslag iickejärnmetallverken. Produktionen såväl som exporten beräknas 19731974öka i stort sett i samma takt som 19721973. Importen förutses stigaytterligare dock i betydligt lägre takt än 19721973 som en följd av fortsattproduktionsökning i järn- och metallverken. Exportefterfrågan på sågade och hyvlade trävarorfrån sågverken var mycket stark . I huvudsak två faktorer bidroghärtill. Bostadsbyggandet expanderade starkt i , i synnerhet i vårt viktigaste avnämarland och i . begränsadeskonkurrentiändernas utbud av trävaror till . Den finska exportenhölls tillbaka av råvarabrist medan det kanadensiska utbudet till Europareducerades av stark efterfrågan i Tabell4: 2 Försörjningsbalans för sågade och hyvlade trävaror 1972 1974 Förändring från föregående år, % resp. 1000 kbm 8 450 6 260 4 000 2 260 - 600 -1 130 - 9,5 3,2 6,4 - 3,2 1 100 Bil.1 Nationalbudget 1974 77 samti viss mån även av starkt ökade trävaruefterfrågan. Ettefterfrågeöverskott uppstod sålunda på den europeiska marknaden. Den svenskaexporten av sågade och hyvlade trävaror blev utbudsbestämd och nådde upp tillrekordnivån 9 400 000 kbm, vilket innebar en volymökning med ca 11 1/2 %19721973. Överskottsefterfrågan medförde att exportprisernakunde höjas synnerligen kraftigt. Prisökningen på levererade partier blev ca32 % 19721973. Även hemmamarknadsprisema ökade kraftigt och regeringeninförde därför prisstopp på hemmamarknaden;försäljningspriserna skulle reduceras till den nivå som rådde . Byggnadsverksamhetenminskade i men en ökad andel småhus, som är mer träkrävande,samt ökad efterfrågan på trävaror inom industrien medförde att den svenskaförbmkningen av trävaror steg 19721973. Förbrukarlagren synes emellertid haminskat varför leveranserna till hemmamarknaden torde ha sjunkit något. Sågverken utnyttjade kapaciteten tillfullo under1973 och produktionen ökade 6 1/19721973. Färdigvarulagren som varrelativt små redan vid ingången av 1973 minskade med ytterligare 400 å 500tusen kbm. Förbrukningenav trävaror i torde få en markant nedgång genom betydandeneddragningar i bostadsbyggandet i ett flertal för svensk trävaruexport viktigaländer. Särskilt starkt väntas bostadsinvesteringarna minska i Storbritannienoch men även i och antasbyggandet avta betydligt. beräknas bostadsbyggandeti skäras ned synnerligen kraftigt och även om en viss uppgångär sannolik torde konkurrensen från på deneuropeiska trävaramarknaden bli väsentligt starkare än 1973. Densvenska exporten av trävaror 1974 bedöms minska med uppskattningsvis 9 å 10 %från den höga nivån 1973. Försäljningspriserna för trävaror synes ha nått entoppnivå /1974 och en viss prisnedgång är trolig under1974. Men eftersom större delen av den förutsedda exporten redankon-trakterats beräknas ändå genomsnittspriserna för leveranserna ökasyn-neriigen starkt 19731974 eller med : Förbrukningen av trävaror på hemmamarknaden väntasöka endast svagt 19731974 främst beroende på en fortsatt minskning av byggnadsinvesteringarna.Ett beräknat relativt kraftigt lageromslag i förbrukarlagren beräknas dockmedföra en förhållandevis kraftig ökning av leveranserna till hemmamarknaden19731974. Mot bakgrund av den ovan skisseradeleveransutvecklingen torde produktionstillväxten inom sågverken bli relativtlångsam 19731974. Här har kalkylerats med en ökning på , vilket skidlemedge en viss uppbyggnadav de vid ingången av 1974 mycket små producentlagren. Exportorderingången till massaindustrin vände uppåti början av 1972. var tillväxten stark liksom under hela1973. Exportleveranserna kom därmed att öka mycket kraftigt 19721973 eller medca i volym. Beträffande exporten av papperscellulosa, som utgör den heltövervägande delen av den svenska massaexporten, kan noteras att leveransernatill de utomeuropeiska länderna ökade speciellt kraftigt och mer änfördubblades 19721973. Dessa länder köper normalt mycket massa frånNordamerika men leveransema därifrån har begränsats av den växandemassaefterfrägan i i förening med visst kanadensisktproduktionsbortfall i samband med strejker. De utomeuropeiska ländernas andelav den svenska exporten av papperscellulosa var 1972 men av dentotala kvantitativa exportökningen 19721973 svarade dessa länder för ca 35 %.Exporten till utgör dock den helt dominerande delen av massaexportenoch den steg kraftigt 19721973 eller med 600 tusen ton. Främsta orsakernahärtill var en betydande uppdragning av pappersproduktionen i , enviss lageruppbyggnad samt det begränsade utbudet av massa frän . Som en följd av det starka efterfrågetrycket drogsproduktionen upp och har massaindustrin haft fulltkapacitetsutnyttjande. Avsaluproduktionen ökade med 19721973. Färdigvarulagren som vid ingången av 1973 var storareducerades genom den stora exportefterfrägan till en mycket lågnivå eller med ca . Exportprisindex för levererad massa nådde under denföregående konjunkturcykeln en toppnivå så sent som vid mitten av 1971 ochsjönk sedan stadigt fram /1973. Under första halvåret 1973kunde däremot en prisuppgång noteras som emellertid blev ganska måttlig tillföljd av dollardevalveringen . (Massakontrakten skrevs då ännu idollar men sedermera har affärerna gjorts i svenska kronor.) steg däremot exportpriserna kraftigt och mellan helåren19721973 ökade priserna på levererade kvantiteter med i genomsnitt . Även är det rimligt att räkna med enviss ökning av pappersproduktionen i . Produktionsökningen 19731974torde dock bli avsevärt lägre än föregående år. Det nordamerikanska massautbudettill såväl den europeiska som den icke-europeiska marknaden kommer förmodligenatt vara begränsat även 1974. Tillväxttakten i Förenta staternaspappersproduktion väntas visserligen bli betydligt försvagad men en endastobetydlig kapacitetstillväxt för massaindustrin gör att den inhemskamassaförsörjningen ändå kan antas förbli otillräcklig. Efterfrågeläget synessåledes medge en betydande ökning av den svenska massaexporten även 1974.Möjligheterna att exportera kommer Bil.1 Nationalbudget 1974 79 dockatt snävt begränsas av produktionskapaciteten, lagersituationen samthemmaefterfrågan. Medfullt kapacitetsutnyttjande beräknas produktionen av avsalu-massa kunna ökadrygt 19731974. De vid utgången av 1973 starkt neddragna lagren förutsesförbli oförändrade . Hemmaleveranserna som endast utgör en liten delav totalleveranserna antas öka relativt starkt 19731974. Viden produktionstillväxt på kan därmed exportleveranserna inte hållas kvarpå höga nivå. Massaexporten väntas i stället minska med ca 4 1/ivolym 19731974. Exportprisernaberäknas med hänsyn till den gynnsamma efterfråge-situationen kunna höjaskraftigt 19731974. Även starkt stigande energikostnader har höjande effekt påmassapriserna. Leveranspriserna på massa beräknas öka' synnerligen kraftigt19731974 eller med . Exportorderingångentill pappers- och pappindustrin tn. m. som vände uppåt harhaft en mycket hög ökningstakt . Pappersexporten totalt ökademed i volym 19721973. För tidningspapper uppstod efter hand brist pävärldsmarknaden , varför den svenska pappersexporten till denna delblev utbudsbestämd. Exporten av övrigt papper ökade med i kvantitet 19721973.Bakom den starka uppgången låg dels en påtaglig ökning av pappersefterfrågan iEuropa, dels ett begränsat utbud frän . Finpappersexporten, somendast utgör en ringa andel av exporten av övrigt papper, ökade ikvantitet 1972 1973 och svarade därmed för ca 1/4 av exportökningen för helagruppen övrigt papper. Den starka exportökningen för finpapper möjliggjordesgenom ett kraftigt kapacitetstillskott. Av exportökningen för finpapper gick enosedvanligt hög andel eller ungefär hälften till . Ävenför hela gruppen övrigt papper blev exportökningen mycket stark till dessaländer, vilket främst torde ha berott på det minskade pappersutbudet frånNordamerika. Huvudmarknaden för den svenska pappersexporten är emellertidEuropa och även dit ökade exporten av övrigt papper markant. Exportprisernapå papper, som under en lång följd av är uppvisat en relativt lugn utveckling,ökade genom den klara förbättringen av marknadsläget mycket kraftigt underloppet av 1973. Mellan helåren 19721973 steg prisnivån med . Ävenhemmaorderingången vände uppåt den ökade därefter påtagligtunder . var fortfarande utvecklingen av den privatakonsumtionen relativt svag men ökningstakten för hemmaorderingången tillpappersindustrin ökade likväl betydligt förmodligen beroende på enlageruppbyggnad i förbrukar- ledetsamt exportindustrins påtagligt ökade emballagebehov. Hemma-leveransernaberäknas ha ökat i kvantitet 19721973. I linje med det successivt förbättradeefterfrågeläget på såväl hemma-som exportmarknaderna drogs produktionen upp ochredan mot slutet av 1972 utnyttjades kapaciteten till fullo.Kapacitetsutnyttjandet var sedan mycket högt ochproduktionsvolymökningen kom därmed att bli 19721973. Det svenska exportutbudet för papper exkl.tidningspapper kan med hänsyn till den förväntade hemmaefterfrägan samtkapacitetsutvecklingen och lagersituationen beräknas stiga endast svagt19731974. Efterfrågan torde bli större än utbudet även 1974 trots att ökningstakteni de västeuropeiska ekonomiema väntas bli relativt svag något som delviskompenseras av att pappersutbudet frän antas förbli relativtbegränsat. Exportutbudet av tidningspapper beräknas öka mycket starkare än förövrigt papper. Men bristsituationen på världsmarknaden för denna kvalité göratt det inte torde bli några svårigheter att avsätta även starkt ökadekvantiteter. 19731974 beräknas den privata konsumtionen ökarelativt kraftigt och hemmaleveranserna väntas öka påtagligt eller med ikvantitet. Lagren torde ej kunna minska ytterligare under1974. Med fullt kapacitetsutnyttjande kan produktionen öka med ca 7 %19731974, varför den möjliga exportökningen för papper totalt skulle bli ca 51/i volym. Med hänsyn till kraftigt stigande massapriser 1973och 1974, efterfrågeöverskott pä papper samt markant ökade priser påsubstitutionsvaran plast torde de potentiella möjligheterna för kraftigtökande exportpriser på papper vara stora. Här har valts att räkna med en ökningav priserna pä exportmarknaden med 19731974. Produktionen inom petroleumraffinaderierna m. m.ökade med 19721973. Produktionstillväxten bars helt upp av smörjmedels-,asfalt- och kolproduktindustrin, medan produktionen inom de egentligaraffinaderierna minskade. Produktionen inom raffinaderierna synes ha begränsats av produktionstekniska skäl. Mot slutet av åretkunde produktionsnivån däremot hållas uppe relativt väl varför något störreproduktionsbortfall till följd av störningar i råoljetillförseln inte tordeskett . Tillförseln till den svenska marknaden avraffinerade produkter ökade emellertid då importen som svarar för i runt taldrygt 2/3 av den inhemska förbrukningen steg 19721973. Importökningenvar stark under de tre första kvartalen 1973 men sjönk under fjärde kvartalet1973 som en följd av den internationella brist på raffinerade produkter somuppstod efter OAPEC-ländernas nedskämingar av råoljeleveranserna. Förbrukningen av framför alltbensin och tunna eldningsoljor beräknas bli relativt sett svag somen följd av dels de fram t. o. m. gällande leveransnedskärningamatill konsumenterna, dels de drastiskt höjda priserna. Förbrukningen av tjockaeldningsoljor beräknas däremot komma att öka tämligen kraftigt då produktionenav elektrisk ström baserad på vattenkraft ej beräknas kunna höjas nämnvärtfrån nivå. Förbrukningsökningen av elektrisk ström måste därmedhuvudsakligen tillgodoses frän värmekraftverk. Den låga produktionsnivån inompetroleumraffinaderierna under de två första månadema 1974 var till en delorsakad av inskränkningar i råvarutillför-seln. Produktionen beräknas trotsdetta kunna öka med ett par procent 19731974 då betydande kapacitetstillskottplaneras vara klara att tas i bruk . Importen av raffineradeoljeprodukter be räknas därmed behöva öka med drygt 4 1/för att deninhemska efterfrågan av dessa produkter skall kunna tillgodoses. Importen avhela gruppen petroleumprodukter m. m. beräknas öka något kraftigare eller , då koksimporten beräknas öka starkt som en följd av den förutsedda kraftigaproduktionsökningen 19731974 inom stålverken. Orderläget för järn- och stålverkengenomgick en betydande förbättring såväl som under 1973.Orderstockama, som vände uppåt , tillväxte i betydande omfattningunder 1973 och uppgick vid årsskiflet 1973/1974 till , dä devar större än . Efterfrågan på stål var under loppet av1973 Tabell 4: 3 Försörjningsbalans för järn och stål 19721974 Förändring från föregående år, % . 4 580 1 560 Lagerförändring i industrin Lagerförändring i handeln Varuinsats 3 670 2 950 »Produktionen framkommer somsaidopost i balansen och avviker från årsberäkningaröver produktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsökning förprognosperioden korrigeras därmed i enlighet med mönstret för tidigare avvikelser. 6 1974.1 saml. starktexpansiv inom flertalet länder- och förbrukaromräden. Vad gäller vissaprodukter resulterade, detta i efterfrågeöverskott och bristsituationer. Vidingången av 1973 befann sig de svenska stålverken i en gynnsam position medbetydande leveranskapacitet på grund av de då mycket stora färdigvarulagren ochett förfarande relativt lågt kapacitetsutnyttjande. Exportieveransema, somökade kraftigt redan under 1972. expanderadedärmed ytterligare till en uppgång med 21 1/19721973 i volym. Betydande förstärkningar av exporten noterades pä flertalet viktiga marknader. Till dämpades emeller tid den tidigare mycket snabba uppgången. Exportpriserna på järn och stål, som vände uppåt , accelererade också kraftigt under loppet av 1973. Prisökningen 19721973 blev drygt 8 1/. Hemmamarknadsleveranserna började öka påtagligtförst . Uppgången 19721973 var i volym sett irelation till exportieveransökningen blygsam. Den inhemska efterfråganexpanderade visserligen under loppet av 1973 genom en snabb förbrukningsökningoch en avsaktning i lagerneddragningarna inom de stålkonsumerande branscherna.Efterfrågeökningen torde emellertid i hög grad ha tillgodosetts genom import.Stålimporten ökade kraftigt 1972-1973 trots en avsaktning mot slutetav året. Denbetydande efterfrågeförbättringen orsakade en kraftig produktionsuppdragninginom de svenska stålverken. Produktionskurvan vände uppåt redan i början av1972 och accelererade produktionstakten ytterligare.Produktionsuppgången 19721973 uppgick till 8 1/. Kapacitetsutnyttjandetökade också påtagligt under loppet av Trots denkraftiga produktionsuppdragningen ägde en betydande lagerreducering rum iiiom producentledet. Uttömningen blev mycket kraftig, framför allt och be dömde järn- och stålverken sina färdigvarulager som för små i bety dande utsträckning. fortsatte orderlägetinom stålverken att förbättras och orderstockarna växte ytterligare. Neddragningenav färdigvarulagren fortgick också trots att produktionsvolymen expanderade isamma snabba takt som . Till grund för bedömningen av stålverkensexportleveranser 1974 ligger den exportenkät som insamladei februari Enligtdenna räknar företagen med en fortsatt kraftig uppgång av exportieveransema. En gynnsam utveckling framstår också som trolig med hänsyn till företagens mycket stora exportorderstockar och det ännu mycket starka internationella marknadsläget. Den volymmässiga tillväxten har beräknats till 19731974. Tillväxten be räknas emellertid dämpas påtagligt under loppet av 1974. Bil.1 Nationalbudget 1974 83 stegringstaktbedöms kunna bestå relativt långt in på 1974 och prisindex förexportieveransema beräknas öka med 19731974. Deninhemska efterfrågan bedöms fortsätta att öka kraftigt 1974; dels kan manräkna med en stark förbrukningsökning inom verkstadsindustrin och varven, delskalkyleras lagren hos förbrukare och handel dras upp efter de mycket omfattandelagerreduceringar som ägt rum. Den beräknade aktivitetsneddragningen inombyggnadsverksamheten beräknas emellertid till en del moderera efterfrågeökningen.Importen förutses mot bakgrund av en dylik inhemsk efterfrågeutveckling ökakraftigt även 19731974. Produktionen inom stålverken bedöms på grandval avovan redovisade efterfrågeutveckling stiga med 19731974 somett positivt omslag i färdigvarulagrens utveckling beräknas inträffa iproducentledet. Förickejärnmetallverken noterades en avsevärt förstärkt efterfrågan, särskilt frånhemmamarknaden, . Produktionsökningen 1972 1973 blev kraftig drygt10 % och produktionskapaciteten utnyttjades fullt 1973. Den starka hemmaefterfrägan verkade begränsande på exportenoch har också de svenska producenterna tagit en allt större andel avden inhemska marknaden på importens bekostnad. Exportvolymen steg sålunda 5 %1972 1973 medan importvolymens ökning stannade vid 2 1/. Världsförbrukningenav ickejärnmetaller överskred kraftigt produktionen med åtföljandelagertömningar och spektakulära stegringar i noteringspriserna för ett flertalickejärnmetaller. Prisstegringarna torde ytterligare ha underblåsts avgarderingsplaceringar som företagits under inverkan av valutaosäkerhet ochtilltagande inflationstakt. Genomslaget i de svenska importpriserna blev ocksåmycket kraftigt , importpriserna låg dä högre än . Mellan helåren 1972 och ökade importpriserna drygt 15 %medan exportpriserna visade en ännu kraftigare ökning . Produktionskapacitetenkommer att öka vilket torde ge utrymme för en produktionsökning medca 19731974. Den inhemska efterfrågan pä ickejärnmetaller främst frånverkstadsindustrin kan påräknas fortsätta expandera kraftigt även 1974.Sammantaget med en trolig lageruppbyggnad hos förbrukarna av ickejärnmetallertorde detta medföra en begränsad uppgång av exportvolymen. Importen tordetillväxa något snabbare än 19721973; en importvolymökning pä ca 3 1/2 %19731974 förefaller sannolik. Även om en stabilisering eller en eventuellminskning i noteringspriserna realiseras torde leveranspriserna visaförhållandevis kraftiga ökningar 19731974 allteftersom långsiktigaleveranskontrakt förnyas till en högre prisnivå. Exportprisindex förickejärnmetaller beräknas öka med 1973 1974 och importprisindex med ca15 %. Tabell 4:4 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter,exkl. » Produktionen framkommer som saldoi balansen och avviker från årsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsökning förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigarekonstaterade avvikelser. Anm. Importens och exportensutveckling enligt balansen avviker från vad som redovisas iutrikeshandelskapitlet. Avvikelserna förklaras av att de import-ochexportprisindex som används i handelsstatistiken ej har använts vid deflateringeni balansen. I stället har här för exporten använts ett exportprisindex hämtatur producentprisindex, och för importen ett av pågrundval av insamlade prisuppgifter nykonstruerat importprisindex. Orderingången tillverkstadsindustrin exkl. varv har vuxit mycket snabbt sedan slutet av 1972.Ökningstakten dämpades dock . Efterfrågan från utlandet harunder varit väsentligt starkare än efterfrågan frånhemmamarknaden. Orderstockarna har vuxit snabbt under de tre sista kvartalen1973 och var vid utgången av året högre än vid utgången av 1972, räknat ilöpande priser. Leveranserna till hemmamarknadenfrån den svenska verkstadsindustrin ökade enligt statistiska centralbyrånsorder- och leveransstatistik med i löpande priser 19721973,vilket i volym torde innebära en mycket blygsam ökning. stegemellertid importen av verkstadsprodukter i volym. Den ökadetillförseln av verkstadsprodukter till den svenska marknaden under 1973utgjordes alltså praktiskt taget helt av ökad import. Utvecklingen av exportorderingångenhar återspeglats i exportieveransema. Dessa började åter växa imder . steg exporten mycket starkt, medanökningstakten Bil.1 Nationalbudget 1974 85 Detta mönster kan till en del förklaras av en avsaktningi den internationella efterfrågan under loppet av 1973, men den snabbauppgången var delvis en följd av att den svenskaverkstadsindustrin vid utgången av 1972 alltjämt hade ett lågtkapacitetsutnyttjande och relativt höga färdigvaralager och därigenom ovanligtgoda leveransmöjligheter. Prisökningarna var lägre än och1972, och den värdemässiga uppgången 1972 Bland de viktigaste avnämarländerna noteradessärskilt markanta exportökningar 19721973 till , ochStorbritannien, medan exporten till , ochFörenta staterna utvecklades svagt. Detta mönster stämmer relativt väl med deninhemska efterfrågeutvecklingen i dessa länder. För del tillkommerdessutom effekten av avskaffandet av den tillfälliga danska importavgiften. Färdigvarulagren byggdes upp mycket kraftigt utider1970 och 1971. minskade lagren, medan neddragningentillfälligt upphörde troligen som en följd av detstatiiga lagerstödet. har färdigvaralagren åter successivt dragitsned, så att lagerminskningen 1973 blev större än lagerminskningen 1972. Produktionen höjdes i samband medden åter stigande efterfrågan och har sedan ytterligare successivt ökat underloppet av 1973. Produktionsökningen 19721973 blev . Enligt senaste konjunkturbarometern ökadeorderingången ytterligare från såväl hemma- somexportmarknaderna. Omdömet om orderstocken har svängt, så att andelenföretag med förhållandevis stora orderstockar är klart större än andelen medför små orderstockar. Även emotser företagen ökad orderingångfrän hemma- och exportmarknaderna. Tillgrund för bedömningen av exportleveransernas utveckling under 1974 liggeren exportenkät till verkstadsindustrin, insamlad av . Företagen räknade då med att kunna öka sin export 19731974 med i löpande priser en ganska kraftig uppjustering jämfört med den förväntade exportökningen pä i novemberenkäten . Uppjusteringen är dock till största delen att hänföra till en förväntad högre prisstegring 19731974. Enkätens värdemässiga prognos har bedömts som rimlig. Då man kan räkna med en nästan dubbelt så snabb prisutveckling 19731974 som 19721973 skulle exportvolymen komma att öka med 19731974 med en avtagande tillväxttakt under loppet av 1974. Efterfrågan från hemmamarknaden väntas öka i högretakt 1973 1974 än 19721973, återspeglande prognoserade uppdragningar avmaskininvesteringar och konsumtion av andra verkstadsprodukter än