prop · FX0314 · 1974-12-31 00:00:00 — 5 §, 4 kap. 10 §, 5 kap. 7780, 88 och 89 §§ samt 6 kap. 2 och 4 §§,ändrad beteckning på 3 kap. 1322 §§, ändrad beteckning på 4 kap. 2830 §§,ändringen av nya 3 kap. 22 §, ändringen av nya 4 kap. 36 §, införande av nya 3kap. 5 a, 1319 och 23 §§, införande av nya 4 kap. 2835 och 37 §§, införandeav rubriken före nya 4 kap. 28 §, flyttning av rubriker samt punkterna 6 och6a6 e övergångsbestämmelserna till studiestödslagen (1973: 349) den 1 januari1975 och i övrigt . De nya bestämmelserna i 4 kap. 14 § tredje stycketom studerande som tidigare erhåUit barntillägg gäller endast sådan studerandesom erhållit det tidigare barntillägget enligt beslut som meddelats tidigastden . Har i beslut om studiemedel för tid som helt eUerdelvis infaller studiebidraget för sådan tidberäknats enligt 4 kap. 24 § i dess äldre lydelse, har den studerande rätt tiUsärskilt studiebidrag för med 121kronor om det förut beviljade studiebidraget uppgår till lägst442 kronor, 63kronor om det förut beviljade bidraget uppgår tUl högst 441kronor. Detsärskilda studiebidraget skall avräknas från de aterbetalningspliktigastudiemedel som den studerande beviljats för eller, omsådana medel ej beviljats, utbetalas tiU den studerande utanåteiibetalningsskyldighet. Utbetalningen skall ske på sätt och tid som Kungl.Maj:t eller, efter Kungl. Maj:ts bemyndigande, centrala studiestödsnämndenbestämmer. A.Bestämmelserna i 5 kap. i deras äldre lydelse gäher fortfarande i fråga omavgifter som avser eller tidigare avgiftsår, om ej annatföljer av punkt 16 nedan. 5.I fråga om gäller de nya bestämmelserna i 5 kap. 3036, 40, 44, 45 och 47 §§, 57 § första stycket samt 60 §i stället för motsvarande äldre bestämmelser. Förhöjning enligt 5 kap. 13 §andra stycket de äldre bestämmelserna eUer enligt 5 kap. 57 § första stycket denya bestämmelserna får ej ske vid sådan frivUlig återbetalning somgörs före det första avgiftsåret. Det basbelopp som avses i 5 kap. 12§ första stycket i dess äldre lydelse skaU anses utgöra 8 400 kronor.Detsamma skall gälla i fråga om det basbelopp som enligt 5 kap. 23 § förstastycket i dess äldre lydelse skall tUlämpas vid omvandling av avgift som avser1975, samt det basbelopp, som enligt 5 kap. 33 § i dess äldre lydelse, avseringången av 1975. Den i 5 kap. 24 § första stycket idess äldre lydelse angivna räntan skall utgöra, a) föråterbetalningsskyldig som fått avgiftskvot faststäUd enhgt 5 kap. 6 eUer 7 § deäldre bestämmelserna från den 1 juii 1974, b) för annanåterbetalningsskyldig från . För den för vilken avgiftskvot skaU faststäUas före1975 beräknas slutiig avgift , i stället för enligt 5 kap. 12 § första stycket de äldre bestämmelserna, enhgt följande formel, nämligen (b -f c d 4- e) X 1,016 där a motsvarar avgiften , båterbetalningsskyldigheten vid utgången av beräknad enligt degrunder som anges i 5 kap. 24 § de äldre bestämmelserna, c beviljadeåterbetalningspliktiga studiemedel, d summan av dels avgifter som debiteratsunder 1974, dels belopp som betalts frivilligt jämte föreskriven förhöjningunder 1974, dels belopp i fråga om vilket beslut om återkrav enhgt 6 kap. 2 § meddelatsunder 1974, e summan av dels de avgifter eller delar av avgifter i fråga omvilka beslut om debitering förfallit , dels debiterade avgifter eUerdelar av debiterade avgifter som återburits ooh f antaletkvarstående avgiftsår. Antalet kvarstående avgiftsår beräknas därvid enligtföljande formel, nämhgen g (h k1-I-m-j-n) r , där f motsvarar antalet kvarstående återbetalningsår, gsumman i basbelopp av de återbetalningspliktiga studiemedel som denåterbetalningsskyldige uppburit före utgången av 1974, h summan i basbelopp avde avgifter som den återbetalningsskyldige debiterats före utgången av 1974, ksiunman i basbelopp av de avgifter eller delar av avgifter i fråga om vilkabeslut om debitering förfallit före utgången av 1974, 1 summan i basbelopp avde debiterade avgifter eller delar av debiterade avgifter som återburits tiU den återbetalningsskyldige föreutgången av 1974, m summan i basbelopp av de belopp i fråga om vilka beslut omåterkrav enligt 6 kap. 2 § meddelats före utgången av 1974, n summan i basbeloppav de belopp som den återbetalningsskyldige betalt friviUigt jämte föreskrivenförhöjning före utgången av 1974 och o den avgiftskvot som senast fastställtsför den återbetalningsskyldige före utgången av 1974. Antalet kvarståendeavgiftsår avrundas till närmast högre hela tal. För den för vUken avgiftskvot skaU fastställasförsta gången beräknas slutlig avgift , i stäUet för enligt 5 kap. 12 § första stycket de äldre bestämmelserna, enligt följande formel, nämligen (b c) X 1,032 a= ----------------- , där a motsvarar avgiften , båterbetalningsskyldigheten vid utgången av 1974 beräknad enligt de grunder somanges i 5 kap. 24 § de äldre bestämmelserna, c ränta som avses i 5kap. 24 § de äldre bestämmelserna och f det antal år med vUket delning skallske enligt 5 kap. 6 § de äldre bestämmelserna. Regleringstalenligt 5 kap. 15 § de nya bestämmelserna skaU första gången faststäUas vid utgångenav . För den somuppburit återbetalningspliktiga studiemedel för tid före ochför vilken återbetalningsskyldigheten ej upphört före detta datum skallåterbetalningsbeloppet enligt 5 kap. i dess nya lydelse vid utgången av 1975 bestämmasenhgt följande. Aterbetalningsbeloppet skall utgöra summan av a) produkten av regleringstalet enligtpunkt 10 och det belopp som den återbetalningsskyldige haft att erlägga, om hangenom frivillig återbetalning enligt de äldre bestämmelserna velat bringaåterbetalningsskyldigheten, utom i vad avser de återbetalningspliktigastudiemedel som han uppburit , att upphöra helt den 31 december1975, b) produkten av ett jämkatregleringstal och det belopp som den återbetalningsskyldige haft att erlägga,om han genom friviUig återbetalning velat bringa återbetalningsskyldigheten ivad den avser de återbetalningspliktiga studiemedel som han uppburit under1975 att upphöra helt . Vid beräkning enligt andra stycket skall dock ränta enligt5 kap. 24 § i dess äldre lydelse eller enhgt punkt 7 ovan ej beräknas för 1975.Ej heller skaU förhöjning ske enligt 5 kap. 13 § andra stycket i dess äldrelydelse. Dessutom skaU förutsättas att den återbetalningsskyldige kommer atterlägga belopp som debiterats honom som avgift och i fråga om vilket beslutetom debitering ej förfaUit vid utgången av 1975 på grund av att beloppet ejerlagts. Med jämkat regleringstal avses det tal som erhåUes om regleringstaletenligt punkt 10 jämkas med motsvarande tillämpning av 5 kap. 17 § i dess nyalydelse. Beräkningenligt punkt 11 av återbetalningsbeloppet vid utgången av 1975 skaU göras om, därest beslut om debitering av preliminär eller kvarstående avgift för eUer tidigare avgiftsår helt eller delvis förfaller efter ingången av 1976 på grund av att avgiften eller del av avgiften ej erlagts. Vid den nya beräkningen skall beslut anses ha förfallit . Ävenåterbetalningsbeloppet vid utgången av 1976 och vid utgången av följande årskall, allt i den mån de beröres, räknas om med utgångspunkt i detåterbetalningsbelopp som fastställts enligt första stycket. Omräkningenligt första och andra styckena skall beaktas vid fastställande av årsbeloppoch avgifter först från och med avgiftsåret närmast efter det under vilketbeslutet om debitering förfaUit. Bestämmelserna i punkt 12 äger motsvarandetiUämpning, om den återbetalningsskyldige efter ingången av 1976 enligt 5 kap.38 § första eller andra stycket i deras äldre lydelse eller 5 kap. 39 § i dessäldre lydelse återfår för mycket erlagd prehminär dier kvarstående avgift ellerom beslut fattas efter ingången av 1976 om återkrav enligt 6 kap. 2 § som avserstudiemedel som den återbetalningsskyldige uppburit eller tidigareår. Debiteras efter ingången av 1976 kvarstående avgiftför eller tidigare avgiftsår, skall beräkningen enligt punkt11 av återbetalningsbeloppet vid utgången av 1975 och övriga återbetalningsbeloppsom beröres göras om. Härvid äger punkt 12 tredje stycket motsvarandetUlämpning. Har avgiftskvot fastställts enligt 5 kap. i dessäldre lydelse för en återbetalningsskyldig, bestämmes dennes årsbelopp för 1976enligt följande formel, nämhgen [c (d e f -I- g -fh)] : k ' där a motsvarar årsbeloppet , b återbetalningsbeloppet vid utgångenav , c summan i basbelopp av de återbetalningspliktiga studiemedel som denåterbetalningsskyldige uppburit, d summan i basbelopp av de avgifter som denåterbetalningsskyldige debiterats, e summan i basbelopp av de avgifter ellerdelar av avgifter i fråga om vUka beslut om debitering förfallit, f summan ibasbelopp av de debiterade avgifter eUer delar av debiterade avgifter somåterburits till den återbetalningsskyldige, g summan i basbelopp av de beloppi fråga om vilka beslut om återkrav enligt 6 kap. 2 § meddelats, h summan ibasbelopp av de belopp som den återbetalningsskyldige betalt friviUigt jämteföreskriven förhöjning och k den avgiftskvot som senast fastställts för denåterbetalningsskyldige, aUt enhgt äldre bestämmelser. Vid beräkningen avrundas[c (d e f -1- g -I- h)]: k tiU närmast högre hela tal. Årsbeloppet för1976 skall dock alltid beräknas tiU lägst en tiondel av det basbelopp, somgäller vid ingången av 1976. Årsbeloppet får ej heUer förden som ej uppburit återbetalningspliktiga studiemedel beräknas tillhögre belopp än som motsvarar produkten av den debiterade preliminära avgiftenenligt 5 kap. 25 § de äldre bestämmelserna och det regleringstal somfaststäUes enhgt punkt 10. De nyabestämmelserna om extra avgift i 5 kap. 6772 §§ gäller även sådan preliminär avgift och kvarstående avgift eller tidigare avgiftsår, i fråga om vilken avgift beslut om debitering helt eUer delvis förfaUit enhgt 5 kap. 30 § i dess äldre lydelse på grund av att avgiften eller del av avgiften ej erlagts. Den del av det obetalda beloppet som ej erlagts vid utgången av 1975, skall vid bestämmande av extra avgift, vid början av 1976 anses uppgå tiU det antal kronor som motsvarar produkten av a) det regleringstal som fastställes enligt punkt 10, b) det belopp i kronor som utgör produkten av dels etttal som motsvarar det antal basbelopp som den obetalda avgiften eller denobetalda delen av avgiften avsåg vid utgången av 1975, dels det basbelopp somenligt punkt 6 gällde vid ingången av 1975. Bestämmelserna i nya 4 kap. 30 § gäller under förutsättning att den studerande under höstterminen 1974bedrivit studier för viUca studiehjälp eller studiemedel utgått eller kunnatutgå. Ytterligare föreskrifter för ikraftträdandet avdenna lag meddelas av Kungl. Maj:t eller, efter Kungl. Maj:ts bemyndigande, avcentrala . Utdragav protokollet över utbildningsärenden hållet inför Hans Kungl. HöghetRegenten, Hertigen av , i statsrådet . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om studiesocialt stöd ochanför. 1974:1 (bil. 10 s. 442 och 471) har Kungl. Maj:t föreslagit riksdagenatt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för /75 beräkna 1. till Studiebidrag m. m. ett förslagsanslag av , 2. till Studiemedelsfonden ett investeringsanslag av447 . Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. Vid1964 års riksdag fattades beslut om en ändring av formerna för det statligastudiesociala stödet för utbUdning efter . På grundval av förslagfrån studiehjälpsutredningen (SOU 1963: 48) och studiesociala utredningen (SOU1963: 74) skapades genom statsmakternas beslut (prop. 1964: 138, SäU 1964: 1,rskr 1964: 290) två stödformer, studiehjälp vid studier på gymnasial nivå ochstudiemedel vid studier på i huvudsak eftergymnasial nivå. 1964års beslut har kompletterats i flera avseenden. Sålunda fattade beslut om bl. a. höjning av det s. k. förlängda barnbidraget (prop.1965: 109, 2LU 1965: 50, rskr 1965: 283). Vid riksdag fattades beslutom dels en förbättring av förmånerna inom vuxenutbildning, dels en ändring avgrunderna och beloppen för rese-tUlägg till studiebidrag (prop. 1967:85, 2LU1967:45, rskr 1967:290). Vid riksdag aktualiserades i en särskild proposition(1969: 16, SU 1969: 51, 2LU 1969: 38, rskr 1969: 192 och 213) en radförbättringar på det studiesociala området. Reformförslagen innebar bl. a. attdet inkomstprövade tillägget höjdes och att maximibeloppet för lån frånallmänna studielånefonden höjdes från . förslagetinnebar vidare att en strikt gränsdragning gjordes mellan yngre och äldreelever. Gränsen faststäUdes tiU . Förslaget tog också fasta på devuxenstuderande. Åldersgränsen för erhållande av studiemedel höjdes från 40till . De vuxenstuderande fick genom förslaget möjlighet tUl partiellbefrielse från skyldighet att betala tillbaka studielån från allmännastudielånefonden. Ensärskild proposition med förslag om förbättringar på det studiesociala områdetbehandlades av riksdag (prop. 1970: 77, SU 1970:116, 2LU 1970:50, rskr1970:284 och 290). Förslagen innebar bl. a. en höjning av studiebidraget ochdet förlängda barnbidraget inom studiehjälpssystemet från . imånaden, en höjning av inackorderingstillägget från . imånaden samt en höjning av resetilläggen med . i varje avståndsklass. Ipropositionen behandlades även frågan om studiemeritering för studiemedel. Vid1971 års riksdag fattades beslut om att studiemedel skall kunna utgå fördeltidsstuderande samt om fria läromedel för elever vid statligautbildningsanstalter inom studiehjälpens område (prop. 1971: 37, SfU 1971:28,rskr 1971: 171). Dessutom fattades beslut om en höjning av resetilliiggen med10 kr. i varje avståndsklass. Vid samma riksdag fattades också beslut om nyaregler om studiestöd för utländska studerande (prop. 1971: 81, SfU 1971: 29,rskr 1971: 185). Beslutom förbättringar på det studiesociala området fattades också av (prop. 1972: 27, SfU 1972: 20, rskr 1972: 148). Propositionen innehöllförslag om regler för det inkomstprövade tillägget motsvarande dem som gällerför det statliga bostadstUlägget, en höjning av det behovsprövade tillägget från75 till . och en höjning av resetillägget från . Dessutom fattades principbeslut om att överföra äldrestuderande som tillhör studiehjälpssystemet till studiemedelssystemet samt omett enhetligt studiekreditsystem. Vid riksdag(prop. 1973: 63, SfU 1973: 17, rskr 1973: 240) fattades beslut om attstuderande som tidigare tillhört studiehjälpssystemet den 1 juh 1973skuUe överföras tUl studiemedelssystemet. I samband härmed beslöts attmaximibeloppet inom studiemedelssystemet skulle fördelas på ett läsårmotsvarande . Den maximala studiebidragsdelen sattes till 1 755 kr.för ett läsår, vUket genom överförandet innebar en förbättring med . påett läsår för vissa studerande. Studerande inom studiehjälpssystemet skulleenligt beslutet i fortsättningen erhålla sin studiekredit i form avåterbetalningspliktiga studiemedel. Beslut fattades också om attfri-beloppsgränsen beträffande hänsynstagande till makes inkomst skulle höjasfrån av basbeloppet per termin till per termin och att reduceringenpå inkomst därutöver skulle ske . Principbeslut fattades om ensärskild sjukförsäkring för de studerande som För studerande inomstudiehjälpssystemet beslöts om en höjning av inackorderingstillägget från 125kr. riksdag (prop. 1973: 165, FiU 1973:40, rskr1973:344) fattade även beslut om en höjning fr. o. m. avstudiebidraget till yngre elever i gymnasieskolan m. fl. skolformer till 125kr. och av förlängt barnbidrag till . studiemedelsutredningi har med skrivelse den 27februari 1973 överlämnat betänkandet (SOU 1973: 17) Teknisk översyn av studiemedelssystemet,vari behandlas frågor om bl. a. nytt registrerings-och utbetalningssystem förstudiemedel, behovsprövning mot egen inkomst, studiemedel för korttidsstudier,maximitid för studiemedel, terminsbegreppet och studielämplighetsprövningensamt studiemedelsnämndernas sammansättning och arbetsformer. Efter remiss haryttranden avgetts av statskontoret, (), universitetskanslersämbetet(UKÄ), centrala studiehjälpsnämnden (CSN), (), () och datainspektionen. Vidare har yttranden avgetts av Sverigesakademikers centralorganisation (), (),(), (), . , Postbanken,Vuxenstuderandes riksorganisation (VRO), ()och elevers centralorganisation (). Dessutom har yttrandeinkommit från teknologorganisationen . I en promemoria som utarbetats inom utbildnings- ochfinansdepartementen har förslag lagts fram om förändringar av återbetalningsreglernainom studiemedelssystemet (Ds U 1973: 16) Återbetalning av studiemedel. Efterremiss har yttranden över förslaget avgetts av statskontoret, UKÄ, CSN och SÖ.Vidare har yttranden avgetts av i (LO), , ,, SAF, Postbanken, VRO, SFS, , sjuksköterskeelevers förbund(SSEF) och (). Dessutom har yttranden inkommitfrån () och Reftec. I skrivelse har CSN kommit in med sinanslagsframställning för /75 för den studiesociala verksamhetsom sorterar under CSN och studiemedelsnämnderna. Skrivelsen innehållerförslag tiU vissa ändringar på studiehjälpens område. CSN har vidare lämnat förslag tillbestämmelser angående en särskild sjukförsäkring för studerande medåterbetalningspliktiga studiemedel. I ärendet har yttrande kommit in frånoffenthg-hets -och sekretesslagstiftningskommittén. ' Riksdagsledamoten , ordförande, rektornStig , kanslichefen , filosofie studeranden och riksdagsledamoten . Vidarehar flera olUca framställningar med önskemål om ändringar av de studiesocialaförmånerna m. m. kommit in. Stockholmsuniversitets studentkår har i skrivelse krävt attindexhöjningen av studieskulden slopas . Studentkåren i har ien skrivelse framfört krav på att indexregleringen skallavskaffas och ersättas med en låg fast ränta, att tills det långsiktiga måletär nått bidragsdelen bör justeras av studiemedlen och att studieméddsnivånskaU medge att enbart går tUl hyra samt att inkomstgränsen föråterbetalning bör höjas. Föreningenför arbetssökande med postgymnasial utbUdning har lämnat förslag till nyttåterbetalningssystem som bl. a. innebär att bidrags-delen skall utgöra avstudiemedlen och att återbetalningarna skall kraftigt underlättas. skrivelse har SFS bl. a. framhållit att bidragsdelenmåste återstäUas tiU av studiemedlens totala belopp och att totalbeloppetmåste höjas för att kompensera för kostnadsökningarna främst i form av ökadekostnader. Dessutom framhåUer SFS att behovsprövningen mot makes ekonomi börslopas. Framför allt bör de olikheter som finns i behandlingen av giftaoch icke gifta sammanboende försvinna. TCOhar i en skrivelse lämnat synpunkter angående utredning omstudiestödets återbetalningsregler. TCO framhåller att en särskild utredningbör tillkallas, att organisationen känner oro inför skuldsättningsproblemen isystemet, att jämfördseränteberäk-ningen och garantiregeln bör ändras samt attstudiemeddsavgifterna bör anknytas till nettoprisindex. Arbetsgruppeninom utbildnings- och finansdepartementen för en översyn avåterbetalningsreglerna har i en skrivelse redovisat uppgifterom den årliga återbetalningens storlek och de återbetalningsskyldigastudiemedelstagarnas inkomster. skrivelse anhåller SFS bl. a. att tillfredsstäUandemöjligheter ges de studerande att få extra studiemedel för sommarferierna omferiearbete inte går att få för hela ledigheten och att om detta inte gårstudiestödslagens 4 kap. 13 § 1 stycket ges en något generösare formulering. CSNhar i särskild skrivelse föreslagit en höjning av resetilläggetfrån 65, 85, 110, . till 75, 105, 135 och . för avståndom minst 6, 15, . Elevrådetvid i har anhålht bl. a. om att resebidragen måtte höjasså att de täcker resekostnaderna och att kollektivtrafikförbindelsernaförbättras. VROhar i en skrivelse krävt att deltidsstuderande inomgymnasial utbildning ges rätt till studiebidrag. 2 Gällande bestämmelser om studiestöd Tillstuderande under i gymnasieskolan, folkhögskolan m. fl. läroanstalterutgår studiehjälp enligt bestämmelserna i studiestödslagen (1973: 349, ändrad1973: 923) i form av studiebidrag jämte tillägg och återbetalningspliktigastudiemedel. TiUämpningsbestämmelser finns i studiestödskungörelsen (1973:418). Förteckning över läroanstalter och utbildningslinjer vid vilkastudiehjälp utgår finns i kungörelsen i bilaga under Avdelning A. För elever igrundskolan och motsvarande skolformer utgår förlängt barnbidrag enligtbestämmelserna i studiestödslagen (1973: 349, ändrad 1973: 923) ochstudiestödskungörelsen (1973: 418). Studiehjälpenligt studiestödslagen utgår för läsår eller kurstid i princip fr. o. m.kvartalet efter det, under vilket den studerande fyllt . Studiebidragoch förlängt barnbidrag utgår med . Härutöverkan inkomstprövat tillägg utgå fr. o. m. kvartalet efter det, under vilket denstuderande fyllt . TUl grund för inkomstprövningen ligger den studerandesoch hans föräldrars sammanlagda taxerade inkomst vid senaste taxering tillstatlig inkomstskatt. Den taxerade inkomsten får inte överstiga . Omemellertid elevens föräldrar har vårdnaden om annat barn än eleven eller omföräldrarna är pUktiga till fullgörande av lagstadgad underhållsskyldighet utgeunderhållsbidrag tUl sådant annat barn, kan inkomstprövat tillägg utgå tillelev som inte är gift även om inkomsten överstiger . Detta gällerendast om det andra barnet är eller att barnet som yngre elevbedriver studier vid sådan läroanstalt vid vilken studiehjälp utgår. Överstigerelevens och föräldramas sammanlagda förmögenhet . skall en femtedel avdet överskjutande beloppet jämställas med taxerad inkomst. Inkomstprövattillägg utgår med högst 75 och lägst . TiUäggets storlek vidolika taxerad inkomst framgår av uppställningen på nästa sida. Omelevens och föräldrarnas sammanlagda taxerade inkomst vid senaste taxering tillstatlig inkomstskatt inte överstiger . och om synnerligen stort behovav ytterligare studiehjälp föreligger, kan behovsprövat tillägg utgå med högst90 kr. Vid behovsprövningen som görs av CSN utgår man frånårsinkomsten vid ansökningstillfället (räknat före skatt och innefattande ävenhittills icke skattephktiga inkomster såsom sjukpenning, bostadstillägg, arbetslöshetsbidragetc). Ärden studerande i behov av inackordering, utgår inackorderingstillägg med 150kr. Rese tillägg med . Vid fler än fyra syskon kan inkomstprövat tillägg utgåäven om föräldrarnas taxerade inkomst överstiger . utgår för dagUga resor mellan hem och skola. Tillägg utgårendast om avståndet är . Här beskrivna förmåner utgår till den som fyller högst 19år (yngre elev) under det kalenderår då läsåret eller kursen börjar. Återbetalningsphktiga studiemedel kan utgå tiU yngrestuderande. Vid prövningen tas hänsyn till den studerandes och föräldrarnas inkomstoch förmögenhet. De studerande vid eftergymnasiala läroanstalter och eleveröver i gymnasial utbildning erhåller studiemedel enligt bestämmelserna istudiestödslagen (1973: 349, ändrad 1973: 923). finnsi studiestödskungörelsen (1973:418). Förteckning över studiemeddsberättigadeläroanstalter finns i kungörelsens bilaga Avdelning B. Studiemedel består av studiebidrag ochåterbetalningspliktiga studiemedel. Studiemedlen är indexreglerade och utgårper år av basbeloppet inom den allmänna försäkringen, dvs. med nugällande basbelopp totalt . Om den studerande har vårdnaden om barn,kan dessutom utgå barntUlägg av basbeloppet (f. n. Extra studiemedel kan vidare utgå om synnerliga skälföreligger. Av studiemedlen utgör maximalt . ett studiebidrag medanåterstoden skall återbetalas under normalt . Studiemedel utgår med hänsyn till den studerandesstudiemeriter samt de ekonomiska resurser över vilka den studerande förfogar. Studiemedel kan även utgå för deltidsstudier för dem somstuderar påminst halvtid vid eftergymnasial utbildning. Förutsättningen är att godtagbaraskäl finns till att studierna bedrivs på deltid. Studiemedel till deltidsstuderandeutgår med hälften av vad som utgår till heltidsstuderande, dvs. avbasbeloppet per termin. Barntillägg utgår med samma belopp som tillheltidsstuderande. Deltidsstudiemedel i form av återbetalningspliktigastudiemedel kan även utgå till studerande i gymnasial utbildning. Studiemedelbeviljas av studiemedelsnämnderna för eftergymnasial utbildning och av CSN närdet gäller elever i gymnasial utbildning.