prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — Tillägget utgår medhögst /månad för varje barn i familjen. Några krav på bostadens storiekoch utrustning ställs inle för räu till stalligl bostadstillägg. I fråga om de slalskommunala bostadstilläggengäller följande. Kommun erhåller statsbidrag för sina kostnader förbostadstillägg till barnfamiljer saml ensamslående och makar ulan barn,Statskommunalt bostadstillägg utgår lill familj med barn . Hänsyntas även lill barn , som åtnjuter föriängl barnbidrag ellerstudiebidrag enligt studieslödslagen under förutsättning atl familjen uppbarstatskommunalt bostadstillägg då barnet fyllde Bostadstillägg till ensamstående och makar ulanbarn ulgår till den som fyllt och inte åtnjuter kommunalt bostadstilläggtill folkpension. Vid beräkning av statsbidraget beaktas endast dendel av bostadskostnaden som ligger inom vissa gränser. Gränserna varierar medhushållstyp och barnantal. Den andel som berättigar lill statsbidrag ulgör 8096 av bostadskostnaden inom dessa intervall eller /månad för varje25-ial kr. Statsbidrag ulgår med 70 96 av kostnadernaförboslads-lillägg. Inkomstprövningen för bostadstillägg sker ihuvudsak på grundval av familjeförsörjarens till statlig inkomstskatt taxeradeinkomst (för makar deras sammanlagda taxerade inkomsl). För all oreduceralbostadstillägg skall utgå får den taxerade inkomsten för barnfamiljer ejöverstiga /år. Vid högre taxerad inkomsl reduceras bostadstilläggenmed viss andel av inkomsten, olika stor för olika inkomstnivåer. Statskommunalt bostadstillägg till ensamslåendeeller makar utan barn ulgår med oreducerat belopp upp lill en laxerad inkomstom /år, varefter stödet reduceras för överskjutande inkomst. Om familjens inkomst minskal eller ökat väsentliglunder bidragsåret skall tillägget omprövas och bestämmas med hänsyn lill enberäknad bidragsgrundande inkomst för bidragsårel. För att en väsentlig inkomstminskning skall ansesha uppstått krävs att den faktiska årsinkomsten för kalenderåret beräknas nedgåmed minsl en fiärdedel. En väsenllig inkomstökning ska anses ha sketl omfamiljens inkomst har stigit så att den med . överstiger den högstainkomst vid vilken bidrag kan ulgå. Administrationen av bostadstilläggen handhas av ,länsbostadsnämnderna och kommunerna (förmedlingsorganen). Efter kommunsammanläggningarna den I januari 1974behandlas ärenden angående bostadstillägg manuellt i endast 19 kommuner med ca10 000 bosladslilläggsiagare. Övriga kommuner utnyttjar automatisk databehandling(ADB), engagerades sammanlagt 17 olika dalacentraler i detta arbete.En och samma datacentral - - utnyttjades av ca 80 96 av dekommuner som anviindc ADB, medan 12 av de 17 datacentralerna enbart utnyttjadesav en eller två kommuner. Bostadstilläggsgruppen lämnar vidare en redogörelseför gällande regler i fråga om sjukpenning försäkringen. Degrundläggande bestämmelserna om sjukförsäkringen ingår i lagen (1962:381) omallmän försäkring. /1974 trädde en rad viktiga ändringar ikrafi i samband med alt sjukpenningen blev skattepliktig. Till grund för bestämmandet av den sjukpenninggrundandeinkomsten (SGI) ligger den försäkrades beräknade framtida årsinkomst avförvärvsarbete. Eftersom sjukpenningförsäkringen skall ge ersättning för dengenom sjukdom bortfallna inkomsten är del inkomsten av förvärvsarbete som harbelydelse för rätten till och omfattningen av försäkringsskyddet, medan övrigainkomsler som inle är beroende av den försäkrades egen arbetsinsats, t. ex.pensioner, livräntor och avkastning på fastighet och kapital, i princip intebeaktas. 1 fråga om företagares inkomst gäller allavkastning på kapital som lagts ned i rörelsen inte skall påverka SGI, som fördenna kategori inte får beräknas högre än som molsvarar skälig avlöning förliknande arbete för annans räkning. Försäkrad kan, såviit angår inkomsl avannat förvärvsarbete än anställning, begära undantagande från försäkringen,varvid sådan inkomst inle skall beaktas vid beräkningen av SGI, De försäkrade är skyldiga atl anmäla sådanstadigvarande ändring av inkomsten som har belydelse för sjukpenningen. Vidinförandet av beskattad sjukpenning genomfördes flera förändringar som ärägnade att minska antalet felaktiga inkomstuppgifier i sjukförsäkringen.Beskattningen av de lidigare skattefria sjukförmånerna ger automatiskt enbättre överensstäm melse mellan taxerad inkomsl och SGI. Förmånerna ochavgifierna frikopplas vidare från varandra, vilket torde undanröja eventuelltförekommande spekulation i form av för låg klassplacering för erhållande avlåg avgifi. Sjukförsäkringen handhas av riksförsäkringsverketoch försäkringskassorna. För administrationen av bl. a. sjukförsäkringen har ianslutning till verkets tekniska byrå i etl nytt ADB-system tagits ibruk. För att erhålla bakgrundsmaterialtill sina överväganden och förslag har bostadslilläggsgruppen genomfört vissaundersökningar avseende bostadstilläggen och därtill anknutna frågor rörandeinkomstförhållanden m, m. Gruppen redogör för resultaten härav liksom för vissövrig statistik i ämnet. Enligt bostadsstyrelsensundersökningar om bostadstilläggstagarna ökade antalet familjer medbostadstillägg väsentligt , Detta berodde främsi på deförändringar av tilläggen som infördes fr o. m, den . Utvecklingensedan år 1969 framgår av följande tabell. Familicrmed bostadstillägg lör clecemher (lusenlal) Antalet barn för vilkabostadstillägg utgick var drygt en miljon, en ökning sedandecember 1971 med ungefär 100 000. Något mer än tre Ijärdedelar av de familjersom uppbar bostadstillägg hade högst två barn. Trebarnsfamiljernautgjorde av alla familjer med tillägg, Andelen ensamstående med barn ochsom uppbär bostadstillägg har sedan tilläggen infördes ökal successivt lill 22 96 , Vid sistnämnda lidpunkt uppgickantalet ensamstående bland bostadstilläggstagarna lill 117 000, Den av bostadstilläggsgruppenutförda undersökningen om bostadstill-läggen avser förhållandena ,Undersökningen omfattar ca 450 000 familjer eller närmare 90 96 av allabarnfamiljer med bostadstillägg. Enligt denna undersökning hadeomkring 70 96 av bostadstilläggstagarna en laxerad inkomsl som understeg 30 000kr/år. För 25 96 av familjerna uppgick motsvarande inkomsl lill mellan 30000och . Återstoden, 4 96, hade en högre inkomsl än . Ju lägrebostadskostnaden var desto större andel av familjerna hade inkomster . Följande tabell visar hur bostadstilläggstagarna fördelade sig efterlaxerad inkomst och bostadskostnader. Av tabellen kan utläsas att omkring 30 %av alla tilläggslagare hade bosiadskostnader som understeg /månad medanför 8 96 hyran översteg /månad. Bosladslilläggsiagare tördelade efter taxerad inkomsl ochbostadskostnad (procent) Bostadskostnad (kr. kr,/år 47,2 .4,5 20 000 - 30 000 30 000 - 40 000 40 000 - 50 000 130 825 165 900 Fördelningen av tilläggstagarna efter antal barnoch taxerad inkomsl visar alt med stigande barnantal minskar andelen familjermed inkomster understigande /år av ettbarnsfamiljernahade sålunda en inkomst /år mot av tvåbarnsfamiljerna och60 % av tre- eller fierbarnsfamiljerna. Av undersökningsresultaten framgår vidare atlnärmare 60 96 av bostadstilläggstagarna bor i lägenhet som upplåts med hyres-eller bostadsrätt under del att 35 96 har eget hem och ca 6 96 jordbruksfastighet.Ungefär 2 96 av familjerna med bostadstillägg saknar egen bostad. Avtilläggstagarna i hyres- och bosladsrällslägenheler hade 75 96 en taxeradinkomsl som understeg /år. Motsvarande andel för dem som bor i egethem eller innehar jordbruksfastighet var 60 resp. 90 96. Av samtliga bostadstilläggslagare med barn ärknappt 80 96 gifta. De ensamstående har som regel lägre inkomster än de giftafamiljerna. Sålunda hade enligt bosladslilläggsgruppens undersökning närmare 7596 av de ensamstående inkomsler understigande /år, medan dellaförhållande gällde för av de gifta. Motsvarande andelar vid inkomslgränsen30 . Undersökningen visar även alt närmare hälften avalla bostadstilläggslagare har både statligt och kommunalt tillägg, medan entredjedel har enbari statligt tillägg och omkring 20 96 enbart kommunalttillägg. Bostadslilläggsgruppen har genom en särskildundersökning sökt belysa betydelsen av den tvååriga eftersläpningen iinkomstprövningen för bostadstillägg. På uppdrag av gruppen har statistiskacentralbyrån (SCB) därför studerat inkomstslabilileten mellan åren 1968 och1970. Eiidasl familjer med en inkomst /år har medtagils iundersökningen. Av SCB:s malerial framgår inle om familjerna har bostadstilläggeller ej. Undersökningen visar bl. a. att av samtligabarnfamiljer med en årsinkomst . hade drygt 30 96 (280 000familjerlen inkomstökning på mer än . medan10 % (ca 90 000 familjer) hade en ökning på mer än . Ungefär var femtefamilj hade en inkomstminskning. För var inkomstminskningen slörre än På grundval av undersökningsmaterialet har gruppengjort beräkningar av antalet bostadstilläggslagare (bland barnfamiljer) sommellan hade inkomstförändringar soin låg uianför vissaintervall. Beräkningarna visar att drygt 200 000 tilläggslagare hadeinkomstförändringar som låg utanför intervallet - 5 000 till -I- 10 000 krAntalet tilläggslagare med en inkomstförändring utanför intervallen - 5 000till -I- , resp, - 5 000 till -f var 135 000 resp. drygt90 000. Gruppen lämnar vidare en redogörelse för vissaundersökningar som gjoris avseende tillföriitligheten i försäkringskassornasinkomstregistrering. Dessa undersökningar ger eu relalivt samstämmigt resultatoch visar bl. a. att 43 -45 96 av de tillfrågade var för lågt klassplacerademedan 11 - 19 96 var för högt placerade. Undersökningarna har utförts på ellbegränsat material men det torde enligt bostadslilläggsgruppen få ansesklariagt, att sjukpen-ningklassplaceringarna i det system som tillämpades föreden i påtaglig utsträckning inle har motsvarat den verkligainkomstbilden. Resultaten av undersökningarna torde enligt gruppendock inle direkt kunna läggas lill grund för en uppskattning avosäkerhetsgraden i det in-komstregistreringssyslem som tillämpas avförsäkringskassorna fr. o, m, , Vid införandet av beskattad sjukpenninggenomfördes nämligen flera förändringar som är ägnade all minska felfrekvensen. Bostadstilläggsgruppen har även belyst kostnadernaför bostadstilläggsadministrationen och redovisar i det sammanhanget vissaberäkningar avseende de ekonomiska effekterna av en överflyttning av dennaadministration från förmedlingsorganen till försäkringskassorna. Förberäkningen svarar den för och statskontoret gemensammas. Härvid bortses från koslnader som sammanhänger medhandläggningen av de nya bostadstilläggen till familjer och ensamstående utanbarn, eftersom arbetsbelastningen på grund av dessa ännu inte kunnatuppskattas. För förmedlingsorganens handläggning avärenden rörande bostadstillägg till barnfamiljer har beräknats åtgå totalt ca400 nettoårsarbeis-krafier, vilket molsvarar en kostnad på 18,4 milj. kr./år(löneläge). Vid en överfiyttning av administrationen till försäkringskassornaskulle vissa rutiner kunna integreras med övrig handläggning hos kassorna,framför allt vad avser barnbidragen. Därigenom skulle en del momeni ihanteringen borifalla och vissa andra underiättas. Den totalasamordningsvinsten vid en integration med försäkringskassornas handläggning avi första hand barnbidragen kan uppskattas till ca 20 96 av de nuvarandekostnaderna. Den nuvarande totalkostnaden för ADB-bearbelningenav bostadstilläggen kan uppskattas till ca 2,5 milj. kr./år. Vid en överfiyttningav den maskinella hanteringen till försäkringskassorna skulle ADB-rutinerna integrerasmed det maskinella barnbidragssystemet. Samordning av bostadstilläggsrutinernaskulle i stor utsträckning ske med redan existerande system,bl, a, vad gäller databashanlering, inmatning och uppdatering samtinformationsåtervinning, Särkostnader p, g. a. bostadstilläggen skulle uppstå iförsta hand för ansökningsrutinen, beloppsberäkning och framställning avbeslutsmeddelanden, utbetalning och viss uppdatering. De med bostadstillläggenförknippade särkostnaderna beräknas uppgå till totalt ca 1,0 milj, kr,/år, Enligl de här återgivna beräkningsgrunderna uppgårde årliga drifikostnaderna (exkl, distributions- och övergångskostnader) lillde belopp som finns angivna i följande tabell. Ärliga dri/ikoslnader /ör administrationen avbostadstilläggen (milj. En överfiyttning av administrationen avbostadstillägg till barnfamiljer till försäkringskassorna skulle alltså ledatill en minskning av handlägg-ningskoslnaderna med ca 5 milj, kr/år om antalettilläggslagare hålls på ungefär oförändrad nivå. Även vid en bibehållenkommunal administration bör emellertid vissa kostnadsbesparanderationaliseringar vara möjliga, bl. a. genom en samordning och utveckling avdatabehandlingen. 9,1,3Överväganden och förslag 9,1.3,1 Inkomstprövningen Bostadstilläggsgruppen behandlar i sinaöverväganden angående valet av inkomsl som skall ligga lill grund förinkomstprövningen för bostadstillägg två olika alternativ. Det ena knyter anlill skattesystemet och del andra till SGI. Atl lägga SGI till grund för prövningen avbostadstillägg skulle enligt gruppen tillgodose kravet på elt aktuelltinkomslunderiag. Gruppen anför emellertid vissa invändningar mot en sådanordning. Del föreligger nämligen en viss osäkerhet vid inkomstregistreringeninom sjukförsäkringssystemet. Dessutom fastställs SGI endast för inkomster upplill 7,5 gånger basbeloppet. För vissa grupper - exempelvis egna företagare ochjordbrukare - är del vidare svårt att under löpande verksamhetsår avgöra hurstor inkomsten kommer alt bli. Delta visar enligt gruppen att SGI skulle utgöraett i viss mån osäkert underiag för prövningen av bostadstillägg, Häriill kommer att SGI avser att mäta endast delinkomsiborifali som uppstår för den försäkrade vid sjukdom. Enligt gruppensmening måsle hela den ekonomiska situationen vägas in vid inkomstprövningen förbostadstillägg. Det betyder att också den bidragsberättigades ekonomiska si- luationi övrigt - hans inkomster av annat än förvärvsarbete, hans utgifter förfullgörande av underhållsskyldighet m. m. - måsle utredas. Det kan endast skegenom inhämtande av uppgifier från beskattningen. SGI utgör således enligtgruppen inte ett hell rättvisande underiag för prövningen av bostadstillägg.Inkomsten skulle behöva korrigeras vilkel blev administrativt betungande. Bostadstilläggsgruppen avvisar på grundval av detanförda ett system som skulle innebära atl SGI direkt lades lill grund förprövningen av bosladstill-lägg. Enligt gruppens mening bör i stället även ifortsättningen bostadslill-läggel grundas på en vid beskattningen framräknadinkomst. Däremol har gruppen övervägt möjligheterna att använda SGI somjusteringsfakior eller hjälpmedel vid inkomstprövningen i etl syslem därinkomstberäkningen från beskattningen utgör grunden. Gruppen har prövat två andra alternativ som utgårfrån den taxerade inkomsten. En metod som gruppen närmare utvecklar är allberäkna inkomsten under bidragsårel preliminärt (exempelvis med hjälp av SGIeller en på något sätt justerad taxerad inkomst) och göra den definitivaprövningen i efterhand mot den då fastställda taxerade inkomsten. Fördelen med ett dylikl system skulle enligtgruppen vara alt bostadstilläggen koman utgåefieren till deaktuellaförhållandena anpassad inkomst och således kom att i huvudsak svara mot ettaktuellt stödbehov vartill man, låt vara i efterhand, genom en exakt anpassningfick ell så långt möjligt rättvisande underiag mot vilkel evenluellafelaktigheter kunde rättas till. En slor del av de problem som är förknippademed egna företagares och jordbrukares inkomsler och som beror på att dessa ärsvåra att med säkerhet uppskatta förrän vid taxeringen skulle bortfalla. Likasåskulle alla tillfälliga inkomster av typ övertidsersättningar, inkomst avtillfällig förvärvsverksamhet etc, kunna medtas vid inkomstprövningen. Även etl sådant system kan vara förenat medavsevärda nackdelar i form av bl, a, administrativ merbelastning genomkontrollförfarandel. Man får vidare räkna med att efterhandskontrollen skullege upphov till åtskilliga rättelser, I de fall då för högl preliminärt bidragutgår skulle det medföra återkrav. Gruppen är inte beredd att förorda enordning som förutsätter ålerkrav av sociala bidrag när någon felaktighet intebegåtts av bidragsla-garen. Del andra tillvägagångssätt som är möjligt är attsom nu under bidragsårel göra en definitiv prövning mol den laxerade inkomsten,justerad med hänsyn lill inträffade förändringar. För all få ell rättvisare ochmot de aktuella förhållandena bättre överensstämmande underlag för prövningenkan man då enligt gruppen dels minska de gränser inom vilka ökningar resp.minskningar tillåls au rätten lill bostadstillägg påverkas, delsförbättra metoden att mäta förändringarna genom alt använda variationer i densjukpenninggrundande inkomsten som mätare. Detta alternativ är närmast att betrakta som enmodifiering av det lidigare av gruppen avvisade systemet med SGI som direktgrund för bostadstillläggen. SGI skulle användas för alt finna de fall då enväsentlig inkomslför-ändring inträfföt utan atl bosiadstilläggstagaren ocksåmåsle göra en anmälan lill förmedlingsorganet för att få bostadstilläggetändrat. Det föreligger ändå en anmälningsplikt lill vidinkomständringar. Ettdylikl syslem skulle innebära att förändringar av SGI, i den mån förändringarnaöverskrider gränserna, direkt fick slå igenom i bostadstill-läggels Sloriek.Systemet skulle i huvudsak kunna skötas genom automatisk dalabehandling, vilkelskulle innebära att även om antalet omprövningar ökar det ändå blir enminskning av arbelsvolymen hos adminisirationsor-ganen. Dettasystem skulle enligl gruppen ha vissa administrativa fördelar. Det skullevidare innebära atl prövningen av bostadstilläggen i fler fall än f n. kom attgrundas på ell mer aktuellt inkomslunderiag. Särskilt inkomstökningar skullenämligen komma att bli beaktade i väsentligt större utsträckning. Systemetskulle emellerlid - med hänsyn bl. a. till kvarstående brister ochofullständigheter i inkomstregislreringen inom sjukförsäkringen - bli behäftadmed viss osäkerhet. Gruppen har emellertid funnit del angeläget atl, trots debegränsningar som kan flnnas, vidareutveckla systemet närmare i samband med sinbehandling av frågan om löpande kontroll av inkomstförändringar. 1 det fall SGI inte bör användas vid prövningen avbostadstillägg på detta sätt, bör den enligt gruppen i varje fall kunnautnyttjas av de prövande myndigheterna i kontrollsyfle. Får de tillgång tilluppgifterom förändringar i SGI, kan de - stickprovsvis eller för hela gruppenbostadstilläggslagare - bevaka att dessa fullgör sin skyldighet att göraanmälan om sådana inkomslförändringar som påverkar förutsättningarna förtillägg. Bostadslill-läggsgruppen flnner det därför angeläget att detillämpande myndigheterna prövar möjligheten att utveckla detta system, vilkelkan ske helt inom ramen för nuvarande ordning, Bostadslilläggsgruppen finner del alltså tveksamtom fördelarna med ett system,enligt vilket väsentliga förändringar i SGIautomatiskt skall föranleda ändring i bostadstillägget, överväger nackdelarna.Frågan om inkomsipröv-ningssystem får över huvud taget enligt gruppen prövasmot bakgrund av den översyn av bostadstilläggen som sker. Gruppens undersökningav olika allernaliv och deras för- resp, nackdelar har närmast syftat lill allskapa elt underiag för en sådan prövning. Administrationen av barnbidragen fiyilades den 1januari 1974 över från kommunerna till försäkringskassorna. temetför barnbidragen har skett så att en senare integrering med bl.a,bosiadstilläggen skall kunna ske. Bostadstilläggsgruppen har vid sin prövning funnitatt det finns skäl både för och emot en sådan överföring av bostadstilläggentill försäkringskassorna. För handläggningen av bosiadstilläggen krävs ett samarbete mellan förmedlingsorgan och försäkringskassa, bl. a, församordning mellan de statskommunala bostadstilläggen och de kommunalabostadstilläggen lill pensionärer fordras likariaderapporteringsrutiner till förmedlingsorgan och försäkringskassa från olikaorgan, t, ex, pastorsämbetet och , beträffande uppgifter som harbetydelse för bostadstillägg och barnbidrag. En anknytning lill registreringenav SGI skulle vidare göra att ytteriigare uppgifter måste hämtas frånförsäkringskassorna. Gruppen har även funnit andra synpunkter som talarför en överföring av administrationen till försäkringskassorna. Frånallmänhetens synpunkt skulle del innebära en viss fördel att kunna vända sigtill ett och samma ställe när del gäller olika familjeslöd. Att en sammanföringav databehandlingen av bostadstilläggen till e 11 organ - kommunernasdatabehandling handhas f n. i huvudsak av ca 15 datacentraler - skulle medförafördelar ligger i sakens natur. Även andra samordningsvinster vore atl väntavid en överföring. Mot en överföring talar emellertid enligt gruppenatt det finns en uppbyggd fungerande administration,sapparat som på det sättetskulle brytas sönder. Ett ytterligare skäl mot en överföring är atl uppgifterom bostadskostnader och fasligheter som kan behövas förbostadstilläggsprövningar finns inom kommunerna. Dessutom får kommunernakunskaper om bostadsmarknaden i andra sammanhang, t, ex, genombostadsförmedling, tomt- och småhusförmedling etc. som skulle bli mersvårtillgängliga om bostadstilläggsadministrationen överfördes tillförsäkringskassorna. Mot den här redovisade bakgrunden harbostadstilläggsgruppen inte varit beredd att föreslå någon förändring när detgäller organ för administrationen av bostadstillägg, 9.1,3.3Särskilda frågor rörande inkomstprövningen Av de alternativ för inkomstprövningen förbostadstillägg som bostadslilläggsgruppen har redovisat finner gruppen att etlav dem borde återges mer utföriigl, utan att gruppen för den skull vill förordaatt det genomförs. Oavsett om detta eller något annat alternativ genomförseller om nuvarande system bibehålls, har gruppen vidare funnit alt de reglersom avgör när en väsentlig inkomsländring skett, som föranleder ändring irätten till bostadstillägg, bör ges en principiellt annan utformning än f n. Gruppen behandlar till en början frågan om väsentliga inkomst fö rändringar. Bostadstillägget påverkas när inkomsten förändrasväsentligt. För all en inkomstminskning skall föranleda omprövning av tilläggetkrävs att den faktiska inkomsten minskar med minsl 25 96 jämfört med den senasttaxerade inkomsten. En väsentlig inkomstökning anses ha uppstått när familjensberäknade inkomst med , överstiger den högsta inkomstgräns vidvilken bostadstillägg kan utgå. Antalet fall då bostadstilläggslagare har begärtomprövning med hänvisning till en väsenllig inkomstminskning har varitbegränsat. Ändå anser man hos de administrativa organen att omprövningarnainnebär en betydande arbetsbelastning. Omprövningarna resulterar dessutom somregel i avslag. Enligtbostadstilläggsgruppens mening talar starka skäl för alt begreppet väsenlliginkomslförändring tolkas så att förändringen anses väsentlig när den uppgårtill ett visst belopp - oavsett den ursprungliga inkomsten. Bostadstillägg böremellerlid inle utgå i högre inkomstlagen än . Gruppen förordardärför att bostadstillägg inte heller i fortsättningen ska kunna ulgå utöverden gräns som gäller vid väsentliga inkomstökningar. Snäva gränser för inkomslförändringar ger högaktualitet i inkomstun-deriaget men också administrativa besvär. Gruppen finnerdet lämpligt alt tills vidare hålla gränserna tämligen vida, dvs. låta endastmer betydande förändringar av inkomsten slå igenom i ändrat bostadstillägg.Inom ramen för ett eventuellt ändrat inkomstprövningssystem, som baseras påSGI, torde det emellertid finnas förutsättningar att göra gränsernasnävare. Gruppen förordar all ändring av bostadstillägg skaske dels när inkomsten ökal med mer än /år, dels när inkomsten minskalmed mer än /år. Atl gränsen sätts högre för inkomstökningar motiverasav att det genomsnittligt fortlöpande sker en inkomstökning i samhällel.Intervallet är sålunda salt med hänsyn lill en tvåårig genomsnittliginkomstökning för bostadstilläggslagare och avsett att vara ungefär lika storlpå båda sidor om den genomsnittliga inkomstökningen.