prop · FX0323 · 1974-12-31 00:00:00 — KommitténframhåUer att man genom att utbilda civiUngenjörer med arbetsvetenskapligakunskaper får förbättrade möjhgheter att förändra det tekniska arbetet iindustrier i enlighet med de samhäUdiga krav som ovan redovisats. fiimsnämligen forskningsresultat från de arbetsmedicinska och arbetsbeteendevetenskaphgafälten, som aldrig bhvit tiUämpade i praktiken. Tekniker med en utbUdning somhär föreslås kan i högre grad än andra tekniker inse vikten av att andra specia-hsterän ingenjörer skaU delta i det industrieUa arbetet (t. ex. psykologer). Kommitténvill vidare påpeka att det arbetsvetenskapliga området befinner sig i ettexpansionsskede. Nya rön från det arbetsmedicinska och det arbetsbeteendevetenskaphgaområdet redovisas i en allt snabbare takt och dessa kunskaper måste beaktasvid tekniskt tillämpningsarbete. Med utgångspuiUcti detta resonemang anser kommittén det vara nödvändigt att en arbetsvetenskapligtinriktad civilingenjörsutbildning stöds av forskning. Detarbetsvetenskapliga området i sin helhet kan emellertid inte. täckas av enforskningsorganisation i . Inom områdena fysiologi, kemi och arbetshygienförutsätts utbUdningen i repliera på forskning i . Forskningsområdet för Luleås del bör omfatta: bergmaskinteknik(människamaskinsystem i underjordsmiljö). Komnutténföreslår att följande tjänster inrättas vid högskolan i tjänstsom professor i industriell ergonomi tjänst som professor i arbetslivetssocialpsykologi 1974: 23 13 tjänstsom biträdande professor i teknisk psykologi tjänst som biträdande professor ibergmaskinteknik (människamaskinsystem i underjordsmiljö) tjänstsom universitetslektor i industriell ergonomi tjänst som universitetslektor iteknisk psykologi tjänst som universitetslektor i fysikaliska miljöfaktorer 3tjänster som forskarassistent i arbetsvetenskap Förde olika befattningshavarna gäller följande forsknings- och undervisningsuppgifter. Innehavaren av professureni industriell ergonomi har som uppgift att bedriva forskning som syftar tillatt anpassa den industriella produktionsmiljön samt tekniska system ochkomponenter till humanvetenskapliga krav. Professorn skall därvid iplanerings-, projekterings-och konstruktionsarbete särskilt beakta kriterierfrån ergonomi, arbetsfysiologi och arbetspsykologi. Innehavarenav professuren i arbetslivets socialpsykologi har som uppgift att utvecklaformer för arbetets organisation i syfte att erhåUa ur mänsklig och socialsynpunkt mer tillfredsställande organisationer och arbetsmiljöer. Särskilt börbeaktas de förutsättningar som ges för individens inflytande på den egnaarbetssituationen. Samspelet mellan förhåUandet i och utanför företaget börockså beaktas. Innehavarenav tjänsten som biträdande professor i teknisk psykologi har som uppgift attanalysera existerande människamaskinsystem från informations-, kontroll- ochstyrsynpunkt samt att från samma synpunkter utveckla kriterier, principer ochmetoder för konstruktion, uppbyggnad och utformning av människamaskinsystem.Även den lokala fysiska miljön (såsom ljus-, ljud- och temperaturbetingelser)skall beaktas. Grunden för arbetet skall vara människans funktionssätt vad gällervarsebUvning (perception), informationsbehandling, beslutsfattande ochreaktionsförmåga. Innehavarenav tjänsten som biträdande professor i bergmaskinteknik (människamaskinsystemi underjordsmiljö) har som uppgift att utveckla maskinsystem för maskineUbrytning och hantering av malm, berg och jord vid gruv- och anläggningsarbetenunder och ovan jord. Systemen skall vara anpassade till miljö-, säkerhets- ochergonomikrav som baseras på humanvetenskaplig grund. Därvid skall de speciellaförhållandena vid underjordsarbeten särskilt observeras. Innehavarenav tjänsten som universitetslektor i industriell ergonomi skall undervisa iämnena arbetsfysiologi, fysisk träning, anatomi samt den del av denindustriella ergonomin som rör fysiska belastningar. Innehavarenav tjänsten som universitetslektor i teknisk psykologi skaU undervisa ommänniskans funktion under olika miljöbetingelser. Innehavarenav tjänsten som universitetslektor i fysikaliska miljö- Prop.1974: 23 14 faktorer skall undervisa om påverkan av buUer, vibrationeretc. samt mätning, analys och dimination av dessa faktorer. föreslår att tjänster inrättas undervisningen inleds för att möjliggöra erforderligtplaneringsarbete. För professuren i industriell ergonomi, som är att ansesom den ledande forskningstjänsten, föreslår dock kommittén en planeringstidpå . Kommittén föreslår följande tidplan för inrättande avtjänster Universitetslektor i industrieU ergonomi Universitetslektor i teknisk psykologi Professor i industriell ergonomi Biträdande professor i teknisk psykologi Professor i arbetslivets socialpsykologi Biträdande professor i bergmaskinteknik (människamaskin system i underjordsmUjö) Universitetslektor i fysikaliska miljöfaktorer 3 forskarassistenter i arbetsvetenskap 2.4.4 Samverkan med andra institutioner Statsmakterna beslutade (prop. 1971:29, InU 1971:15, rskr 1971: 196) om uppbyggnad i av en filial till arbetsmedicinska institutet fr. o. m. den arbetsmedicinska avdelningen inomarbetarskyddsstyrelsen. Verksamheten vid denna avdelning har redovisats i detföregående. Enligt kommitténs mening bör högskolan i i dettekniska forsknings- och utvecklingsarbete som utförs där inom detarbetsvetenskapliga området tillgodogöra sig resultaten från arbetsvetenskapligforskning både vid den arbetsmedicinska filialen och vid . Förutsättningarkan därvid skapas för ett slagkraftigt arbetsvetenskapligt centrum iUmeåLuleåområdet. Kommittén anser att ett effektivt samarbete kringgemensamma forskningsprojekt kan skapas trots att forskningsinstitutionerna befinnersig på olika orter. Ett sådant samarbete kan underlättas genom vissaorganisatoriska åtgärder enligt följande: Om en professur (motsvarande) i teknisk arbetshygieninrättas vid den arbetsmedicinska fUialen i bör innehavaren få ledamotskapäven i en framtida fakultet i . Om cnprofessur i tillämpad psykologi inrättas vid i börinnehavaren få ledamotskap även i en framtida fakultet i . Innehavaren avhär föreslagen tjänst som biträdande professor i teknisk psykologi i bör få ledamotskap i samhällsvetenskapliga fakulteten vid iUmeå. 1974: 23 15 Innehavaren av den föreslagna professuren i arbetslivetssocialpsykologi i bör få ledamotskap i samhällsvetenskapliga fakultetenvid i . Kommittén har inte föreslagit några lärar- ochforskartjänster för högskolan i inom de fält som täcks av verksamheten iUmeå. I stället bör lärartjänster kunna erhållas från den arbetsmedicinska filialeni , från arbetarskyddsstyrelsen i eller från iUmeå. Kommittén vill i detta sammanhang särskilt betona vikten av att mananlitar lärare från dessa institutioner inom området för teknisk arbetshygien,speciellt kemiska mUjöfaktorer samt i en del medicinska ämnen. Om en skyddsingenjörsutbildning kommer till stånd vid den arbetsmedicinskafilialen i kan möjligheter skapas för viss samordning mellan dennautbildning och den arbetsvetenskapligt inriktade civilingenjörsutbildningen iLuleå. Kommittén förutsätter att dessa möjligheter närmare utreds närinriktningen av verksamheten i blivit fastställd. Kommittén förutsätter att den arbetsvetenskapligainstitutionen i skall samverka även med andra institutioner. Kommittén vUldärvid särskilt peka på följande. Bodens centrallasarett (beläget från högskolan iLuleå) är ett av landets mest differentierade centrallasarett med f. n. a. specialavdelningar för klinisk kemi och kliniskfysiologi. förfogar också över cn medicinsk-tekniskavdelning, vilken förestås av en civilingenjör. har vidare beslutatatt vid inrätta en särskild rehabiliteringsavdelning samt attutreda möjligheterna att inrätta en yrkesmedicinsk avdelning. i och kommun avserstarta en socialmedicinsk forskningsstation i . Enligt vad kommitténerfarit kommer stor vikt att läggas vid problem rörande företagshälsovården.Kommittén anser att ett givande samarbete mellan nämnda forskningsstation ochden arbetsvetenskapliga institutionen vid högskolan bör kunna komma till stånd. i har föreslagit att endesignhögskola skall inrättas i . Kommittén vill med anledning av dettaframhålla att gestaltning av industriell miljö liksom av produkter har nära sambandmed och är av stor vikt för en arbetsvetenskaplig verksamhet. 2.4.5 Åtgärder pä kort sikt Kommittén har efter diskussioner med arbetsvetenskapligaexperter konstaterat att tillgången inom landet på personer med hög kompetensinom de ovan föreslagna områdena är starkt begränsad. Enligt kommitténs mening kan rekryteringssituationensnabbt för- 1974: 23 16 bättrasgenom att svenska lärare och forskare utbildas utomlands (t. ex. med hjälp avstipendier). Vidare torde utländska erfarenheter böra utnyttjas viduppbyggandet av en verksamhet i . Vidkontakter som kommittén haft har utländska forskare förklarat sig viUiga attdelta i planeringsarbetet i Luleä. Kommitténföreslår därför att utländska gästforskare engageras i uppbyggnaden i att några svenska forskare får genomgå en ettårig utbildning utomlands. Denföreslagna organisationen för arbetsvetenskaplig utbildning och forskning iLuleå innebär följande uppskattade investeringskostnader (milj. Byggnadskostnadernahar beräknats schablonmässigt, varvid antagits en medelkostnad förlaboratorieytor på /m'' samt en yta . Lokalerna bör kunnatas i bruk senast vid . Vidareinnebär förslaget följande driftkostnader (tkr. Gemensamma driftkostnader (exkl. 'Inkluderar 125 tkr. avsedda för gästforskare för uppbyggnad av verksamheten -Utlandsstudier för svenska forskare Prop.1974: 23 17 över organisationskommitténs betänkande har, efter remiss,yttranden avgetts av rektorsämbetet vid i som överlämnat yttrandenfrån samhällsvetenskapliga fakulteten och dess utbildningsnämnd samt sektionenför maskinteknik och dess utbildningsnämnd, rektorsämbetet vid iGöteborg som överlämnat yttranden frän samhällsvetenskapliga och medicinskafakulteterna, rektorsämbetet vid i , rektorsämbetet viduniversitetet i som överlämnat yttranden från matematisk-naturvetenskapliga,samhällsvetenskapliga och medicinska fakulteterna, rektorsämbetet vid tekniskahögskolan i som överlämnat yttrande från centrum för humanteknologi,rektorsämbetet vid samt rektorsämbetet vid högskolani , som överlämnat yttrande från tekniska fakultetensutbildningsnämnd. Vidare har yttranden avgetts av arbetarskyddsstyrelsen,styrelsen för arbetarskyddsfonden, statens personalnämnd (SPN), utredningen angåendeden tillämpade beteendevetenskapliga arbetslivsforskningen, arbetsmiljöutredningen,styrelsen för teknisk utveckUng (STU), (),läns landstings förvaltningsutskott, i ,länsarbetsnämnden i , kommun. Norrlandsfonden,, (), iSverige (LO), akademikers centralorganisation (), (), (), Svenska teknologförenlngen,, . Svenska väg- ochvattenbyggares riksförbund, . (), Rygghälsan, . Den av UKÄ överlämnade sammanstäUningen av yttrandena hari huvudsak följande lydelse. De flesta remissinstanserna tillstyrker i huvuddragorganisationskommitténs förslag. De avvikande uppfattningar som förts fram beträffandeförslagets huvudpunkter gäUer dels avvägningen gentemot andra resursbehov, delslokaliseringen av en arbetsvetenskaplig institution till . Genomgåendebetonas att en utökad arbetsvetenskaplig forskning och utbildning nu ärangelägen. LO tillstyrker förslaget, men framhåller att en samordning av det pägäendeutredningsarbetet inom området bör komma till stånd innan beslut fattas, ocharbetsmiljöutredningen finner det angeläget att ett ställningstagande föregåsav bl. a. en analys och vidare bedömning av hur den föreslagna modellen kan Prop.1974: 23 18 tänkas verka över ett vidare fält. Nämnda utredning ocharbetarskyddsstyrelsen önskar en närmare analys av förhållandet mellan denföreslagna utbildningen och skyddsingenjörsutbUdningen samt en bedömning avdet totala utbUdningsbehovet. Arbetarskyddsstyrelsen önskar därutöver en överarbetningav kommitténs förslag efter en total strukturering och planering för landet avden arbetsvetenskapliga utbUdningen. och utbildningsnämnden vid sektionen förmaskinteknik vid i befarar att förslaget kommer att innebäraen resurskoncentration som kommer att hindra uppbyggnaden av arbetsvetenskapligutbildning och forskning vid andra tekniska högskolor. Flera av deremissinstanser som tillstyrkt förslaget exempelvis arbetslivsforskningsutredningen,styrelsen för arbetarskyddsfonden, STU, IVA, SIFU, SAF, , och , betonar att det måste ses som ettförsta steg mot en utbyggnad av ämnesområdet vid övriga tekniska högskolor ochandra fakulteter. vid och TeknologorganisationenReftec förutsätter att utbyggnadsmöjligheterna vid andra tekniska högskolorinte hämmas om förslaget genomförs. SAF, som allmänt förordar inrättandet avett stort arbetsvetenskapligt centrum med annan lokalisering än ,tillstyrker förslaget under förutsättning att inte därmed en kraftfullaresatsning på arbetsvetenskapen förhindras eUer avsevärt försenas. Medicinska fakulteten vid i framhåUeratt de arbetsvetenskapliga institutionerna vad beträffar forskningen, bör sessom ett komplement till de institutioner där basforskningen bedrivs. De arbetsvetenskaphgainstitutionernas roll bör vara att i samarbete med specialinstitutionernaformulera problem och skapa metoder samt att samordna forskningen inom de olikaområdena. Sådana arbetsvetenskaphga institutioner bör enligt fakulteteninrättas vid större universitet och högskolor på orter med rik ochdifferentierad forskning inom medicinska, samhälls- och beteendevetenskapligasamt tekniska områden. Fakulteten tUlstyrker därför förslaget tiU arbetsvetenskapliginstitution i vad gäller undervisning, men föreslår attforskningsresurserna inom regionen läggs där de erforderliga samladeresurserna är bäst utbyggda. Samhällsvetenskapliga fakulteten och dessutbildningsnämnd vid i framhåller att bl. a. utbytet avinsatserna och institutionens forskningsmässiga kontakter skulle förbättras viden lokalisering av institutionen till . vid iStockholm understryker allmänt vikten av ökat stöd till basforskningen,särskilt inom det beteendevetenskapliga området. SAF framhåller att åtminstone ett större arbetsvetenskapligtcentrum bör upprättas, med stora resurser och förlagt tiU en ort medtillräckligt omfattande teknisk, medicinsk, beteendevetenskaplig och ekonomiskforskning samt rik tUlgång på skiftande typer av arbetsplatser. Dessaförutsättningar finns i , och och i vissutsträckning även i och . med detta störrecentrum bör dock lokala centra, exempelvis med speciella profileringar,förberedas på de orter där tekniska högskolor finns. Mot bakgrund härav och medhänsyn till den inriktning för verksamheten som kommittén föreslagittillstyrker SAF förslaget. Även och Järnbruksförbundetframhåller att en lokalisering till , eller av resursskälvore motiverad. tillstyrker dock, med hänvisning tilldet av kommittén formulerade syftet med och profileringen av verksamheten,kommitténs förslag. Man betonar att forskningen med lämplig inriktning kanbidra till att lösa den norrländska industrins arbetsmiljöproblem, samt attdess resultat inom det maskintekniska området kan verka produktions- och sysselsättningsbefräm-jandeinom regionen som den geoteknologiska utbildningen bör vinnapåtagliga fördelar av kompletteringen med arbetsvetenskap. finner det, av liknande skäl och med särskild hänvisning tillgruvindustrins behov, synnerligen angeläget att en arbetsvetenskapliginstitution tillskapas just vid högskolan i . konstateraratt ett genomförande av förslaget i väsentliga avseenden kan underlättasträvanden att förbättra arbetsmiljö och arbetsförhållanden bl. a. inomStatsföretags verksamheter i övre . Värdet av fristående forsknings-och utbildningsresurser inom nära räckhåll för berörda företag kommer enligtStatsföretags mening att bli mycket stort. i betonar de särskildaarbetsmiljöproblemen inom regionen och understryker förslagets betydelse motbakgrund av det regionalpolitiska arbetets numera starkare inriktning motgenerellt verkande åtgärder. I en sådan strukturellt inriktad regionalpolitikär det viktigt att tillkommande komponenter förstärker och kompletterar befintiigverksamhet. ser högskolan i och dess samverkan med andrainstitutioner och näringshvet som det bästa exemplet på denna typ av insatseroch framhåller att denna samverkan ytterligare kommer att förstärkas om en arbetsvetenskapliginstitution inrättas vid högskolan. aktualiserar vidare i dettasammanhang lokalisering till av bl. a. tekniska enhet.Länsarbetsnämnden i tillstyrker förslaget med hänsyn bl. a.till dess stora intresse för den norrbottniska arbetsmarknadens problem. Luleåkommun framhåller att utbildningsbehovet inom regionen inte tillnärmelsevistäcks genom befintiiga ut- Prop.1974: 23 20 bildningsmöjligheter, att utbildningen vid högskolan fårökad attraktion genom förslaget och att detta medför positiva effekter förregionen som helhet. LO framhåller att arbetsmiljöfrågornas lösning i sig inteär något regionalt problem men att sådana erfarenheter numera vunnits av decentraliseringav den högre utbildningen att förslaget kan tillstyrkas. 3.3 Utbildnings- och forskningsområdet De flesta remissinstanserna tiUstyrker det föreslagna utbUdnings-och forskningsområdet. Tekniska fakultetens utbildningsnämnd vid högskolan iLinköping anser att kommittén försummat den utveckhng som skett inom denorganisationsteoretiska forskningen och arbetets roll som inte enbart en sensoriskoch motorisk utan även i hög grad social process. anser attforskningsorganisationen bör ges en mera markerad inriktning mot problem påorganisationsnivå än vad kommittén föreslagit. Tjänsterna i industriellergonomi och arbetslivets socialpsykologi bör därför ändras till arbetsmiljömed arbetshygien resp. industriell organisation, speciellt arbetsorganisation.Den föreslagna tjänsten i teknisk psykologi bör vidare ersättas av en tjänstmed inriktningen människa-maskinsystem i maskinteknisk miljö, motsvarande denför geoteknologerna avsedda tjänsten i bergmaskinteknik. Medicinska fakulteten vid i framhållersom särskilt skadliga faktorer i arbetsmiljön främst buller, luftföroreningoch frän fysiologisk synpunkt olämpliga arbetsmoment. I mycket stor utsträckningkänner man tiU de medicinska förutsättningarna för skadornas uppkomst och isådana fall ligger problemens lösning till största delen i en förbättradteknik. Fakulteten föreslär därför en inriktning mot dessa problemområden, medprofessurer i bullerteknologi, ventUations-lära och maskinkonstruktion med särskUdhänsyn till människa-maskinsystemet. Därutöver bör en professur i tekniskyrkeshygien samt befattningar på mellannivå för orienteringsämnen tillkomma.Fakulteten betonar vidare vikten av att arbetsbetlngade psykiska sjukdomar förebyggsoch föreslår att, för att denna aspekt skall tillföras undervisningen ochforskningen, en professur i socialpsykiatri, särskilt arbetspsykiatri inrättasvid fakulteten med undervlsnlngsskyldlghet vid högskolan i vid i framhåller i anslutning till detta attkommitténs förslag för högskolans del alltför starkt betonar denhumanvetenskapliga sidan på bekostnad av den tekniskt tiUämpade. Närmast med tanke på den fortsatta utbyggnaden för fleraremissinstanser fram behovet av arbetsvetenskapliga insatser inom andraområden. Medicinska fakulteten vid i betonar Prop.1974: 23 21 viktenav områden som kontors- och handelsverksamhet, hushållsgöro-mål ocharbetsledning samt framhåller att begreppet arbetsvetenskap måste omfatta ävende grundläggande aspekterna på arbetet samt värderingen av arbetet. KFföreslår att utbildningen av specialister för företagshälsovård och mUjövårdutreds. Arbetarskyddsstyrelsenönskar, mot bakgrund av de vidare utredningar styrelsen föreslår, en totalbedömning av för landet angelägna inriktningar och placeringen av dessa vidolika institutioner och högskolor. vid högskolan i anser, i enlighet medsin uppfattning om utbildnings- och forskningsområdet, att de föreslagnakurserna präglas av en alltför snäv individual-psykologisk syn. Ny kurslistabör därför utarbetas. Sektionen för maskinteknik vid i framhåUeratt planerna är ytliga och att kurserna inte i tillräcklig omfattning upptarövningsmoment. Sektionen önskar en större andel arbetsvetenskapliga kurserunder . vid sektionen framhåller vidareatt inslag i de föreslagna kurserna tyder på en för stark inriktning motindustrins behov av styrmetoder gentemot de anställda. Gjuteriföreningenönskar att större vikt läggs vid de tekniskt betonade ämnena ergonomi, arbetshygiensamt fysikalisk och kemisk arbetsmiljö samt framhåller att med en utvidgad ochfördjupad utbildning i gjuteri-teknik vid högskolan skulle de arbetsvetenskapligtskolade ingenjörerna bli lämpliga även för gjuteriindustrin. Bygghälsan villinom utbUdningen prioritera faktorerna buller, vibrationer, luftföroreningaroch khmatolo-giska faktorer samt fysiskt tungt arbete i olämpligaarbetsställningar. Bygghälsan påpekar vidare sociala, medicinska ochförsäkringstekniska faktorers roll för den psykiska arbetsmiljön och vikten avatt dessa faktorer beaktas. Arbetarskyddsstyrelsen anser att innehållet i denobligatoriska arbetsvetenskapliga utbildningen bör omorienteras i riktning motarbetsmedicin och teknisk arbetshygien och att inom den specialiserade utbildningenstor vikt bör läggas vid åtgärder mot olycksfall. Allmänt önskar styrelsen en överarbetningav innehållet i den specialiserade utbildningen efter de utredningar om behovoch struktur för landets samlade arbetsvetenskapliga utbildning som styrelsenföreslagit. a. KF understryker att utbildningen måste anknytas till denpraktiska tillämpningen. Styrelsenför arbetarskyddsfonden, arbetsmiljöutredningen, rektorsämbetet samtsamhällsvetenskapliga och medici/iska fakultetSerna vid 1974: 23 22 i , SAF, IVA och Bygghälsan understrykervikten av samverkan mellan . SAF påpekar olägenheten av att detcentrum som föreslagits inte kan håUas samlat och föreslår som en alternativlösning att görs tiU huvudort för verksamheten inom regionen.Arbetarskyddsstyrelsen understryker att det för arbetsmedicinska filialen iUmeå kommer att bli ett kapacitetsproblem i vilken grad medverkan tiUutbildning, utbildningsplanering och forskning i kan lämnas, och attdetta problem behöver diskuteras vidare. IVA, centrum för humanteknologi vid tekniska högskolan iStockholm och arbetslivsforskningsutredningen framhåller särskilt beträffandeden föreslagna tjänsten i arbetslivets socialpsykologi behovet av samarbetemed övriga beteendevetenskapliga institutioner i riket för att inte innehavarenskall bli forskningsmässigt isolerad. Utredningen, som markerar vikten av attdenna sektor är företrädd vid högskolan, önskar att beslut om inrättande avtjänsten fattas . Innehavaren bör dessutom få uppgifter, t.ex.handledning, vid en beteendevetenskaplig institution där arbetslivsforskningbedrivs. Utredningen föreslår vidare att en socialpsykologisk arbetslivsforskningbyggs upp vid i . lans landstings förvaltningsutskott,länsarbetsnämnden i , kommun och Statsföretag ABframhåller sitt starka intresse för samverkan med en arbetsvetenskaplig insthutlon.IVA, STU, KF, Bygghälsan samt medicinska och samhällsvetenskapliga fakulteternavid i understryker vikten av att verksamheten byggs uppi samverkan med näringsliv och industri och med inriktning mot dess problem. Matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid universUeteti anser att den föreslagna dimensioneringen till 80 platser för det fjärdestudieåret är för hög, både med hänsyn till de studerandes intresse ocharbetsmarknadsbehovet. TCO framhåller däremot att, om behoven så påkallar,intagningen relativt snart bör kunna ökas utöver de föreslagna 60 eleverna. Iövrigt har inga remissinstanser invänt mot förslaget till dimensionering. Samhällsvetenskaphga fakulteten vid i ,TCO, Svenska väg- och vattenbyggares riksförbund, kommun ochlänsarbetsnämnden i uttrycker starkt intresse för attantagningen av yrkesverksamma tekniker kommer till stånd. Svenska teknologförenlngenbetonar i detta sammanhang vikten av fortbildnings-möjligheter för tidigareutexaminerade tekniker. anser att övergång av elever från