prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — Situationen måste då vara den att den aktuella bebyggelsenutgör en avvikelse från den gällande planen och att ombyggnadslöreiagel endaslinnebär alt planen fullföljs, typiskt exempel är att planen uttryckligenanger att hus för ha ett större antal våningar än vad som faktiskt är fallet.Begär fastighetsägaren alt få bygga om huset så all del i planen angivnaantalet våningar uppnås, föreligger alltså i regel särskilda skäl alt tillåtaombyggnaden. Liknande situationer kan föreligga om den planerade ombyggnadenslår i överensstämmelse med kommunens översiktliga planering, l. ex. eltkommunall bosladssanerings-program. Skulle fastställd detaljplan vara föråldrad, kundedel däremot synas motiverat att anse att särskilda skäl inte föreligger. I etlsådant fall lorde dock i allmänhel nybyggnadsförbud ha meddelats. I vart falltorde det vara aktuellt att pröva frågan om sådant förbud. Ställningstagandet inybyggnadsförbuds-frågan bör bli avgörande vid hyresnämndens prövning. Utfärdasmed andra ord inte nybyggnadsförbud, för särskilda skäl för godkännande ihyresnämnden anses föreligga. Innebörden av begreppet särskilda skäl utvecklasytterligare i den specialmotivering till upprättade lagförslag som jag lämnarsenare. Självfallet bör hyresnämnden ha möjlighet alt, omden inte kan godkänna det av fastighelsägaren tilltänkta ombyggnadsföretaget ioförändrat skick, meddela godkännande under förutsättning att de ändringar görsi förelaget som nämnden finner påkallade. Som jag har slagit fast i det föregående (10.7.1.1)bör boendeinflytandet utövas i första hand av hyresgästförening. Det bör gällai fråga om både byggnadslovskrävande åtgärder och andra åtgärder Det fårankomma på föreningen att bestämma, om det reella avgörandet bör lämnas övertill underavdelning inom föreningen, t. ex. hyresgästavdelning, eller till ännumindre enhet, t, ex, så kallad kontaktkommitté. Självfallet blir det en viktiguppgifi för hyresgästorganisationen alt försöka finna lämpliga former förinformation och samråd med dem som närmast berörs av ombyggnadsföretaget. Det skisserade boendeinfiytandet bör i båda deangivna fallen vara begränsat lill andra lägenheter än sådana som ägarenregelmässigt hyr ul för fritidsändamål eller som utgör del av hans egen bostad.Även i övrigt bör gälla motsvarande begränsningar som gäller för BSL:stillämpning. Som förut nämnts bör de nya reglerna gälla bara i Stockholms-, göteborgs-ochmalmöområdena. Omsatt i praktisk lillämpning bör den skisseradeordningen kunna fungera enligt följande. Hyresvärd som vill bygga om eller företa annanförändring i fråga om bostadshus bör i ett tidigt skede informera både deboende och hyresgästföreningen om sina planer och försöka komma överens meddem om vilka ålgärder som skall vidtas och lämplig lidpunki för ombyggnaden.Krävs inle byggnadslov, torde visseriigen de planerade åtgärderna i allmänhetvara till fördel för hyresgästerna eller eljesl av del slaget att de enligl vadsom sagts inte bör få motsätta sig dem. Det bör emellertid alltid vara angelägelför hyresvärden all lämna en tidig underrättelse. Gör han det inle, riskerarhan nämligen att förelaget stoppas så sent alt han åsamkas både koslnader ochbesvär. Behövs byggnadslov, bör som nämnts förutfastighetsägaren till ansökningshandlingarna foga antingen bevis althyresgästföreningen inte motsätter sig företaget eller beslut om medgivande.Saknas bevis eller beslut, bör ansökan inte avvisas . I stället börnämnden bereda faslighetens ägare tillfälle att kompletteraansökningshandlingarna. Underiåler han alt göra det, bör hans ansökan ombyggnadslov ogillas. Föreligger inle bestridande från hyresgästföreningen ellerhar hyresnämnden medgett företaget, har att pröva ansökan ombyggnadslov enligt vanliga grunder, dvs. om företagel är förenligt medbyggnadslagstiftningen och föreskrifter som meddelas med stöd av denna. Denordning som angetts innebär således inte någon ändring av principerna förbyggnadsnämndens granskning i sak av byggnadslovsärendet. Prövningen av deplanerade åt- 1 saml Nr 150 gärdernasändamålsenlighet och lämplighet från bostads- och hyrespolilisk synpunkt liggerenligt den diskuierade ordningen inle på . Den här skisserade ordningen förulsäller ett visstsamspel mellan byggnadsnämnd och hyresnämnd. Jag kommeratl senare, i specialmötiveringentill de föreslagna ändringarna i 17 § nämndlagen, utveckla närmare hur dellasamspel bör gå till. Denförordade ordningen ålägger inte hyresgästförening att ta upp förhandlingarmed fastighetsägaren/hyresvärden om ombyggnad eller andra ändringsarbelen elleravge yttrande lill . Bara när föreningen anser sig ha befogadanledning att motsätta sig det tillämnade företaget behöver föreningen agerahos och i förekommande fall föra talan inför hyresnämnd. Ävenom inte flertalet av de boende är medlemmar i hyresgästföreningen, har dennasjälvfallet som företrädare för hyresgäslkollektivet ell iniresse av alt bådenuvarande och kommande hyresgästers intressen beaktas vid ombyggnads- och andraändringsarbeten. Någrainvändningar mol alt prövningen av det tillämnade ombyggnads-ellerändringsförelagets ändamålsenlighet och lämplighet från bostads- ochhyrespolilisk synpunkt läggs på hyresnämnd lär inte kunna resas. Liknandeuppgifier ankommer redan nu på hyresnämnderna. Jag syfiar då i första hand påden prövning som nämnd gör i vissa ärenden enligt BSL och lagen (1970:246)omtvångsförvallningav bostadsfastighel(TvL). Öppnas i enlighet med vad somföreslås i prop. 1974:151 möjlighet för hyresnämnd att låta sig biträda av tekniskexpert, blir del sörjt för att det inom nämnden finns den allmäntekniskakunskap som kan behövas i ärenden om godkännande av ombyggnad. Innebördenav det hyresgästinfiytande vid ombyggnads- och andra ändringsarbelen som jagnu har förordat är alt hyresgäsierna ges möjlighet att hindra arbeten som de,med hänsyn till arbetenas omfattning och då i första hand den åsyftadeslandardnivån, inte vill acceptera. Något infiytande över den närmareutformningen av arbetena, t, ex, planlösning, skåpinredning, färg- ochmaterialval eller gårdsplanering, inrymmes inte i den nu förordade ordningen.En utvidgning av inflytandet i dessa avseenden bör anstå i avvaktan påerfarenheterna av sådana former för inflytande som är under utveckling.Självfallet är det angelägel alt hyresvärdarna ändå i lämpliga former sam rådermed de berörda hyresgästerna i fråga om den närmare utformningen av deändringsarbeten som kan ha tillåtits, så att hyresgästernas intressen samtderas kännedom om lägenheternas och lokalernas förulsättningar ochförkovringsmöjligheter tillvaratas på bästa säli. Vidgasboendeinflytandet för hyresgästerna i överensstämmelse med vad som har anförtsi det föregående, kan det inte uteslutas all vissa fastighetsägare hellreönskar riva huset och bygga nytt än underkasta sig det inflytande iombyggnadsfrågorna som tillerkänts hyresgästerna. Av vad som har anförtsrörande gällande rätt (avsnitt 8.1.1) framgår emelleriid atl sam- hälletnumera har medel att ingripa mot och hindra rivningsföretag som inte ärförenliga med de fastlagda principerna för sanering av det äldre bostadsbeståndet.Kommun kan sålunda för viss fastighet eller fastigheterna inom visst områdeutfärda tidsbegränsat förbud mot rivning. Även om hyresgästerna i etlrivningshotal hus f n. inte har formell rätt att utverka rivningsförbud, tordede i praktiken ha goda möjligheter att hindra en förestående rivning, underförutsättning att rivningen inte är önskvärd från det allmännas synpunkt. Den rivningsreglering som jag nu åsyftar är avprovisorisk karaktär och skall ses över innan permanenta regler införs. Iavvaktan på att denna översyn förs till slut får del antas att kommunernafäster slor vikt vid de synpunkter som framförs av dem som ett rivningsföretagnärmast rör. Uppkommer i fråga om rivning av etl fierfamiljshussom inte omfattas av rivningsförbud, bör det vara en förslahandsuppgift förnämnden att överväga etl sådant förbud, om huset inte redan är evakuerat ellerevakuering pågår. Det är därvid önskvärt atl nämnden på lämpligt sättinformerar hyresgästerna om den planerade rivningen och bereder dem ochhyresgästföreningen på orten tillfälle all anlägga synpunkler i frågan. Sådanutredning bör byggnadsnämnderna självmant kunna skaffa in ulan atl uttryckligabestämmelser behöver meddelas. På grund av vad jag nu har anfört lägger jag intenu fram förslag om infiylande för hyresgäsierna i rivningsfallen. Gällande räll ger inle hyresgästerna befogenhet attgenomdriva ombyggnad eller liknande mera ingripande ålgärder inom huset ellerdess omgivningar frånsett möjligheten atl hos kommunen begära upprustningsåläggandeenligl BSL. Delta upplevs på många håll som en obefogad begränsning av möjlighelernaall påverka den egna boendemiljön. I åtskilliga fall skulle hyresgästerna medganska enkla medel kunna fö lill slånd påtagliga förbättringar avboendemiljön, om de hade rätt atl vidta åtgärder. Som exempel på sådanagemensamma insatser från hyresgäsiernas sida kan nämnas inrättande avhobbyrum, motionslokaler eller bastu, anordnande av lekplats m, m.Hyresgästerna kan också ha intresse av atl själva la ansvaret för meringripande ombyggnadsåtgärder. Deras möjlighet atl påverka boendemiljön blirstörre, om de låter ombesörja ombyggnaden själva än om fastighetsägaren . Del kan också förekomma alt en ombyggnad kan bli mindre kostsam, om densköts av hyresgästerna än vad som annars skulle ha blivit fallel. Åtskilliga problem uppkommer emellerlid när delgäller att ge hyresgästerna räu alt vidta åtgärder av det slag som nyssnämndes. Garantier måsle skapas för alt åtgärderna inle utförs på elt såamatörmässigl sätt att fastigheten i själva verket skadas. anför i sitt yttrande över belänkandet Solidariskbostadspolitik innefattar ett ianspråktagande av gemensamma utrymmen för annalän avsett ändamål en förändringav den upplåtna nyttjanderätlens innehåll. Hyreslagens nuvarande bestämmelserom hyresgäsiernas befogenheter i sådana situationer måste uppenbarligen jämkas,om den antydda ordningen skall kunna genomföras. Den för inte heller medföraatt hyresvärden ges möjlighet all vältra över sitt ansvar för det löpandeunderhållet på hyresgästerna. Gäller det mera ingripande åtgärder, uppkommervidare frågor om hur hyresgästerna skall kunna finansiera dem. Redan de nuantydda problemen visaratt frågan är så komplicerad att förslag till lösninginle bör föreläggas utan en mer ingående utredning. Den definitivalösningen av dessa frågor bör bli beroende av fortsatt försöks- ochutredningsarbete. I etl par hänseenden finns det emellerlid möjlighetall redan nu ge hyresgästerna etl vidgat kollektivt inflytande när det gällerförbättringar av boendemiljön. Till en början vill jag ta upp frågan ominitiativrätt för hyresgästerna när det gäller upprustningsåläggande enligtBSL, Harbostadslägenhet inte den lägsta standard som kan godtas, får som närmare utvecklatsi redogörelsen för gällande rätl (avsnitt 8.1.1) hyresnämnden på ansökan avkommunen ålägga fastighetens ägare atl vidta åtgärd som behövs för attlägenheten skall uppnå sådan standard (upprustningsåläggande) eller förbjudaatt lägenheten används för bostadsändamål (användningsförbud). Hyresgästernahar däremol inte själva någon rätt atl enskilt eller kollektivt göra ansökanom åtgärd enligt BSL ulan för, om behov uppkommer, söka påverka kommunen attgöra framställning hos hyresnämnden. Om nu - på sätt som föreslagils i delföregående -hyresgästorganisation tillerkänns rätl till inflytande vid ensanering som fastighetsägaren ämnar ulföra, ligger del nära lill hands altäven ge sådan organisation räll alt la initiativ till åtgärder som behövs förall ge bostadslägenheter en godtagbar standard. Att hyresgästorganisation fårräll atl göra ansökan enligl BSL framstår som naturiigt inte minsl med hänsynlill att sådan organisation har talerält enligl TvL. Hyresgästernas intresse avalt kunna få lill slånd sådana förbättringar av fastigheten som krävs för atllägenheterna skall uppnå lägsta godtagbara standard skiljer sig i princip inlefrån deras iniresse av att kunna undanröja missförhållanden som kan leda lilltvångsförvaltning. Det ankommer visserligen i första hand på kommunen att svaraför planering av saneringsverksamheien. Om hyresgästorganisation ta inilaliv till upprustningsåläggande i enskilt fall, kan delta dock inteinverka negativt på den kommunala planeringen. Övriga förutsättningar för attupprustningsåläggande skall meddelas bör nämligen bibehållas. Vidare gällerenligt BSL att om upprustningsåläggande meddelats men byggnadslov inte beviljaslill den åtgärd som avses med åläggandel så är åläggandet förfallet. Detta medföratt saneringsåtgärder inte kan komma till stånd i strid mot kommunalaplanintentioner. Jag föreslår därför att BSL ändras så att ansökan om åtgärdenligl lagen får göras även av hy-resgästorganisalion. Ändringen bör tillsvidare begränsas så att den gäller bara för kommunerna i Stockholms-,göteborgs- och malmöområdena. a, i samband med sanering av bostadsfastighetkan fråga om inrättande av gemensamhetsanläggning enligl anläggningslagen(1973:1149) uppkomma. Gemensamhetsanläggning kan vara l. ex.parkeringsanläggning, förbindelseled, gårdsutrymme, lekplats, värmeanläggningeller tvättstuga. Gemensamhetsanläggning inrättas genom förrätining avfastighetsbildningsmyndigheten. Rält atl begära förrättning enliglanläggningslagen tillkommer ägaren av faslighet som avses skola delta ianläggningen saml . Även kan i vissa fall påkallaanläggningsförrättning. Inrättandet av gemensamhetsanläggning förutsätter visssamstämmighet bland ägarna av de fastigheter som skall delta i anläggningen. Omdessa mera allmänt molsäller sig åtgärden och har beaktansvärda skäl för det,fåranliiggningen enligt 7 anläggningslagen inte inrättas i (det s, k, opinionsvillkoret).Vid prövningen skall främsi deras mening beaktas som har slörsl nytta avanläggningen. Nyssnämnda hinder mot inrättande av anläggning gäller inte ombehovet av anläggningen är synnerligen angeläget. De gemensamhetsanläggningar som kan komma i fråga ianslutning till bosladsfasligheter angår uppenbarligen ofta hyresgästerna i höggrad. Det är här naturiigt att jämföra dem med bostadsrättshavare, vilka kantillvarata sina intressen enligl anläggningslagen genom sin förening i dessegenskap av fastighetsägare. Det är därför rimligl att hyresgästerna genomhyres-gäslorganisalionen ges riilt alt ta initiativ till inrättande av sådananläggning. bör därför få rätl att göra ansökan enligtanläggningslagen och alt ytira sig över ansökan som fastighetsägare gjort,Molsäller sig organisationen därvid åtgärden, bör dess mening beaktas på sammasätt som giiller i fråga om fastighetsägarnas. Det innebär att en anläggningkan hindras om fastighetsägarna och hyresgästerna mera allmänt motsätter sigåtgärden, A andra sidan bör vid lillämpning av opinionsvillkoret hyresgästernasmening kunna beaktas också till slöd för att en viss anläggningsåtgärd börgenomföras, även om en majoriiei av fastighetsägare moi-siiiter sig den. Denordning som förordats bör dock tills vidare gälla bara inom slockholms-,göieborgs- och malmöområdcna, 10.7.1.3Rält för hyresgäst att återflytta efter ombyggnad När en ombyggnad väl har genomförts, kan enhyresgäst självfallet ha intresse av all flyila tillbaka lill den liigenhet somhan fåll lämna under ombyggnadsarbclei, 1 det betänkande som låg till grund förhyreslagsreformen (Ny hyreslagsliftning, SOU 1966:14, avgivet avhyreslagstiftningssakkunniga) framhålls bl, a, att det i inte obetydligomfattning borde vara möjligt att låta hyresgästen flytta tillbaka eftergenomförd ombyggnad. En speciell konfliktsituation uppkommer, om hyresvärdenanser sig behöva friställa en eller, i slörre hus, flera lägenheier för all enombyggnad som har till syfte atl beredaövriga hyresgäster bättre bostäder skall kunna ge tillfredsställande resullat.1 en sådan situation borde det enligt de sakkunniga tillkomma hyresvärden attvälja vilken lägenhet som skall friställas (bet. s. 161),Hy-reslagsliftningssakkunnigas uttalanden i dessa delar lämnades ulan erinran ilagstiftningsärendet, 1ombyggnadsfallen torde återflytiningsmöjligheten ha utnyttjats i endast ringautsträckning. Har den akluella besittningsskyddsbrytande grunden förelegat,lorde hyresnämndernas beslut i allmänhet ha inneburit att hyresgästen fållfrånträda hyresrätten definitivt, oberoende av om ersättnings-lägenhet anvisatseller inte. I etl ombyggnadsfall föriängdes hyresavtalet "med tillfälligtavbrott" (Praxis i hyresmål, utg, av , nr 1971:18),Utgången har emellertid kritiserats i litteraturen (m, fl,: Hyresrätt s,106), I linje med förslagen om ökal boendeinflytandeligger att de enskilda hyresgästerna i ombyggnadsfallen i en eller annan formbör tillförsäkras räu all, om de så önskar, flytta tillbaka lill sinförutvarande lägenhet eller lill huset. En svårighet ligger emellertid i atlflertalet hyresgäster förmodligen inle är beredda all redan vidprövningstillfällel la slällning lill om de vill fiytta tillbaka. Inte förränombyggnaden är avslutad, känner man de nya hyrorna och kan precisera innehålleti hyresavtalen. Eftersom förhållandena är mångskiftande synes någon fullständigreglering av frågan inle vara möjlig. Hyresgästernas intressen bör, så somförutsattes vid tillkomsten av bestämmelserna om direkt besittningsskydd,beaktas inom ramen för den billighetsprövning som skall ske när genomgripandeombyggnad åberopas som grund för uppsägning av hyresavtalet. I syfte att främjahyresgästs nu ifrågavarande intressen förordar jag atl lill ledning för dennabillighelsprövning införs en bestämmelse i 46 nhyreslagen av innebörd all vid ombyggnad hyresgästen om möjligt skallberedas lillfälle att efter ombyggnaden hyra likvärdig lägenhet i huset. Denärmare motiven för en sådan bestämmelse och vissa synpunkler på hur de börtillämpas utvecklar jag i specialmotiveringen. 10.7.1.4Lägenhetens underhåll, hyresgästens rätt att utföra arbeten i lägenheten När del gäller underhållet av lägenhelerna ulgårhyreslagen från att del är hyresvärdens skyldighet att vidmakthålla lägenheteni det skick den skulle tillhandahållas hyresgästen. Hyresvärden är alltså iprincip skyldig all med jämna mellanrum reparera lägenhelerna. I 15j; andrasiycket hyreslagen föreskrivs sålunda beträffande bostadslägenhet atlhyresvärden skall med skäliga tidsmellanrum ombesörja tapetsering, målning ochandra sedvanliga reparationer i lägenhetens bostadsdel med anledning avlägenhetens försämring genom ålder och bruk. Det torde finnas ett ganska utbrett missnöje medmånga hyresvärdars sätt atl sköta det löpande lägenhetsunderhållet. A andrasidan har del förekommit endasl enslaka mål vid domstol om hyresvärdsreparations-skyldighet. Dessa iakttagelser ger anledning lill antagandet allbeslämmelserna i hyreslagen om hyresvärdarnas reparationsskyldighel inte ärtillräckligt effektiva för att garantera etl tillfredsställande lägenhetsunderhåll.Ytterligare åtgärder för atl skapa sådana garantier bör därför övervägas (jfrprop. A s. 212). Anledningen till all beslämmelserna i praklikenhar fungerat mindre väl torde vara all den ordning som lagen anvisar för attutkräva hyresvärdens ansvar inte är bra. Av de sanktioner som hyreslagen tillhandahäller föratl trygga efterievnaden av bestämmelserna om reparationsskyldighet ärsjälvhjälpsrätien viktigast. En nackdel med denna rätt är att den förutsätteralt hyresgästen kan förskotlera kostnaderna för reparationen, som i vissa fallkan uppgå lill slora belopp. Vägrar hyresvärden alt belala kostnaderna, kanhyresgästen fö ligga ute med pengarna , eftersom han inte ulanvidare kan hålla inne hyra till motsvarande belopp utan att riskera atthyresrätten förverkas. Nuvarande regler ställer även i övrigt tämligen storakrav på hyresgästen. För all säkerställa sitt krav bör han dels genombesiktning eller på annat sätt säkra bevisning om lägenhelens skick före reparationen,dels infordra anbud från flera hantverkare, innan han beställer arbelel. Oavsetthur försiktig hyresgästen varil för han emellertid alltid räkna med alldomstolen i en tvist mellan honom och hyresvärden kan ha en annan mening omreparationsbehovet eller skäligheten av kostnaderna för de reparationer som hanlåtit utföra. Bestämmelserna om hyresvärdarnas skyldighet atlsvara för del fortlöpande underhållet av bostadslägenheter torde kunnaeffektiviseras i första hand genom att möjlighet öppnas för hyresnämnd att påbegäran av hyresgäst förelägga hyresvärden atl ombesörja de reparationer enligt15 ;; andra siycket hyreslagen som nämnden finner påkallade. Jag förordar allen sådan möjlighet öppnas. De rätligheler som en hyresgäst nu har när hyresvärdeninle fullgör sin reparationsskyldighel bör emellerlid finnas kvar.Bostadshyresgäsl bör således kunna välja mellan all utverka vitesföreläggande -reparations-föreläggande -eller t. ex. låla utföra reparationen på hyresvärdensbekostnad. reparationsföreläggande, börnämnden också beslämma viss lid inom vilken åtgärderna skall ha vidtagits.Tiden bör kunna förlängas, om det finns skäl för det. Normall bör de ålgärdersom avses med föreläggandel ha ombesörjts inom relalivt - högst eneller annan månad efter beslutet. 1 de fall hyresvärden har undandragit sig sinskyldighet under längre lid bör närmare avseende inte fästas vid hans önskemålom tidpunklen för reparationen. Åtgärderna skall då vidtas så snart det ärpraktiskt möjligt. Nämnden bör kunna döma ut vite som har förelagts med stöd avde förordade bestämmelserna. Frågan om utdömande av vite börnämnden kunna la upp självmant. Föreläggandeför hyresvärden att fullgöra sin reparationsskyldighel enligl 15 andra slyckelhyreslagen får självfallet inle omfatta andra åtgärder än som avses i nämndalagrum. I första hand blir del således fråga om målning, tapetsering ochliknande åtgärder. Också andra arbeten som har karaklär av underhållsarbete böremellertid hyresnämnden kunna förelägga hyresvärden att utföra, t. ex. allbyta ut defekta linoleummatlor eller reparera trasiga snickerier. Kan parternainle enas i frågor som färgval och tapeter m. m. bör erforderiiga preciseringargöras i föreläggandel. Som allmänt riktmärke för avvägningen mellan parternasifrågavarande intressen bör kunna gälla atl hyresgästens önskemål börtillgodoses, om del kan ske utan väsentligl ökade kostnader för hyresvärdenoch ulan att lägenheten kan antas bli mindre attraktiv för andra hyresgäster.Hyresvärden bör inte kunna åläggas alt reparera oftare än vad han är skyldigatt göra enligt 15 ;; andra slyckel. Frågan om vilken intervall som bör gällaför olika åtgärder bör överlämnas ät rättstillämpningen.Förhandlingsuppgörelser mellan hyresmarknadens partorganisationer kan väntas föstorl inflytande på denna. Rält till självhjälp föreligger f n, i ytteriigareell par fall. Skadas lägenheten och är hyresgästen inleansvarig för skadan eller uppstår på annal sätt utan hyresgästens vållandehinder eller men i nyltjanderälten, har hyresgästen rält att låla bota brislenpå hyresvärdens bekostnad (16 >; första stycket hyreslagen). Med dessa fallavses dels alt skada uppstått på själva lägenheten, då alltså hyresvärden haren reparationsplikt, dels all underhållet blivit eftersatt i ulrymme inom husetsom för disponeras gemensamt av hyresgästerna, t. ex. tvättstuga och trapphus,eller atl sådani utrymme blivit skadat, i vilka fall alltså hyresvärden har enreparations-och underhållsplikt. För atl självhjälpsrätt skall föreligga i nuangivna fall krävs emellertid bl. a. att brislen är så allvariig all den medförhinder eller men i nyltjanderälten (jfr prop. A s. 212). Enligtmin mening bör den förordade möjligheten för hyresnämnd att meddelareparations-föreläggande utsträckas lill all omfatta alla de siluaiioner ivilka bostadshyresgäsl har självhjälpsrätt enligt nuvarande bestämmelser. ex. tvättmaskinen sönder i den gemensamma tvättstugan eller uppstår stopp iköksavloppet i en enskild lägenhet och underiåler hyresvärden eftertillsägelse rätta till felet, bör enskild hyresgäst som felet är lill förfångför kunna utverka reparationsföreläggande för hyresvärden.