prop · FX03132 · 1974-12-31 00:00:00 — Kostnaden beräknas enligt föreskrifter somregeringen meddelar. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga ora hustmtUlägg och koraraunaltbostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet. Utdragav protokollet över finansärenden hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten,Hertigen av , i statsrådet . Närvarande:statsrainistern , rainistern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , . Chefen för finansdeparteraentet, statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga orasänkning av inkomstskatten, m. m. och anför. Med stöd av Kungl. Maj:ts berayndigande den 14april 1972 tUl-kallade jag tretton sakkunniga att se över skattesystemet, m.ra. Genom tUläggsdirektiv fick uttedningen,som antagit benämningen skatteutredning, i uppdrag att som enprovisorisk lösning i avvaktan på utredningens slutliga förslag utarbeta ettförslag i syfte att lindra marginaleffekterna för inkomsttagare i mellaninkomstlägenaoch beakta behovet av skattesänkning för inkomsttagare med lägre inkomster.Som riktpunkt för arbetet angavs en kostnad på ca 4 mUjarder kr. Vidare åladesutredningen att anvisa lämpliga finansieringsvägar för förslaget, Ulredningen har redovisat sitt uppdragenligt tilläggsdirektiven i delbetänkandet (SOU 1974: 20) Förslag tillskatteomläggning m, ra. I betänkandet föreslås att sjukförsäkringsavgiftenslopas för löntagare. Vidare föreslås justeringar i fråga om grundavdragen ochstats-skatteskalan främst i syfte att lindra marginalskatten imeUaninkorast-lägena. Ett särskilt låginkomstslöd till inkorasttagare i aktivålder föreslås i form av ett extta avdrag från skatten med /år. Dåvarande riksdagsledamoten , tillikaordförande, riksdagsledamoten , numera kanslirådet GunnarBjörne, riksdagsledamöterna , fil. , andrevice talmannen (t. o, m. ),riksdagsledamotea (fr. o. m. ),förbundsdirektören (t. o. m. ),förbundssekreteraren (fr. o. m. ),direktören och partisekreteraren . För folkpensionärer förordar utredningen lättnaderi form av ändrade inkomstprövningsregler för hustmtUlägg och kommunalt bostadstilläggsamt en utvidgning av rälten till extra avdrag vid taxeringen. Bostadstilläggen till barnfamiljer ochlåginkomsttagare utan barn föreslås avlrappade efter en enhetligreduktionsfaktor på . Finansieringen av slopandet av sjukförsäkringsavgiftenför löntagare föreslås ske genom en höjning av arbetsgivarnassocialförsäkringsavgift för sjukförsäkringen från tUl . Övrigaåtgärder täcks genom en höjning av den allmänna arbetsgivaravgiften frånnuvarande tiU . Förslagetföreslås träda i kraft . Reservation mot den allraänna uppläggningen avförslaget har avgetts av ledamoten . Reservationer mot vissa delarav förslaget har avgivits av ledamöterna . Ledamoten har avgivitsärskUt yttrande. Reservationerna berörs närmare i saraband raed den följanderedogörelsen för utredningens förslag. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgettsav kammarrätten i , , (),statskontoret, (), (), ,länsstyrelserna i Stockholras, , , , Göteborgsoch , , , , Västemorrlands, Västerbottensoch , företagsskatteberedningen, komraunalekonomiskautredningen, pensionsålders-kommittén. i (LO),(), (),akademikers centralorganisation (), (), hantverks- och industriorganisation (SHIO), . (), , Föreningen ,(), Pensionäremas riksorganisation(PRO) och . Vissa länsstyrelser har bifogat yttrandefrån lokal skatterayndighet. SAF och har åberopatyttrande som avgetts av Näringslivets skattedelegation. LRF har åberopatyttrande av Lantbmkamas skattedelegation. Yttrandehar också avgetts av Ensamståendes intresseorganisation. 1 sararaanhanget vill jag också ta upp fråga om enraindre ändring i schablonbeskattningen av egnahera. 3 1974.1 saml Nr 132 Inkorastskatt betalas till staten i form av statliginkomstskatt och till kommunema i form av allraän koramunalskatt.Folkpensionsavgiften, som till sin konstmktion närmast kan jämstäUas med enstatlig inkomstskatt, har slopats fr. o. ra. Den statliga inkomstskatten är progressiv förfysiska personer, oskiftade dödsbon och farailjestiftelser men proportionellför övriga skattskyldiga. Den aUmänna kommunalskatten är en s. k.repartitionsskatt, vUket innebär att det skattebelopp som behövs för att täckakommunens utgifter fördelas mellan kommunens skattskyldiga i förhåUande tilldet antal skattekronor och skatteören som påförs varje skattskyldig (enskattekrona =100 kr. beskattningsbar inkorast). Skatten är proportionell iförhållande tUl beskattaingsbar inkomst raen däreraot på gmnd av reglema oragrundavdrag svagt progressiv i förhållande till den taxerade inkomsten.Skattesatsen är i princip densamma för alla skattskyldiga i samma kommun. Den fortsatta redogörelsen för inkomstbeskattningenavser endast fysiska personer. Beräkningenav taxerad och beskattningsbar inkorast Sora underlag för inkorastbeskattningen bestämsbeskattningsbar inkomst för varje skattskyldig. Denna inkomst utgörs avtaxerad inkorast rainskad i förekommande fall med grundavdrag och s. k. extraavdrag. Beskattningsunderlaget bestäras för stats- och koraraunalbeskattningenvar för sig genora elt årligt taxeringsförfarande. Bestämmelser för inkomstberäkningenfinns frärast i förordningen (1947: 576) ora slatlig inkorastskatt, , ochkoraraunalskattelagen (1928: 370), KL. Reglerna för inkomstberäkningen är tUlstor del geraensamma för de båda inkomstskatterna. Skatteplikt föreligger för inkomst avjordbruksfastighet, annan fastighet, rörelse, tjänst, tillfälligförvärvsverksamhet och kapital. Vid kommunaltaxeringen är också s. k.garantibelopp för fastighet skattepliktigt. Inkomstberäkningen sker särskiltför varje s. k. förvärvskälla. Till skattepliktiga intäkter hör bl. Skatteplikt föreligger numera också för sjukpenning imderfömtsättning alt sjukpenningen gmndas på förvärvsinkomst som uppgår tUl 4 500kr. eller mer samt för föräldrapenning och vårdbidrag enligt lagen(1962: 381) om allmän försäkring (AFL), dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa,kontant arbetsmarknadsstöd och vissa ersättningar i samband medarbetsmarknadsutbUdning. SkattefrUiet föreligger för ett antal andrakontantersättningar inom det socialpolitiska orarådet, bl. a. socialhjälp, allmäntbarnbidrag, inva-lidilelstiUägg och invaliditetsersättnmg enligt 9 kap. AFL,statiiga bostadstillägg till barnfamiljer, slalskommunala bostadstUlägg samtkommunala bostadstUlägg till folkpensionärer och handikappade. Vid beräkning av inkomst från särskUd förvärvskällafår avräknas aUa omkostnader under beskattningsåret som fordras för attförvärva och behålla intäkterna. Summan av inkomsterna från olika förvärvskällorutgör den skattskyldiges sammanräknade inkomst. Från sammanräknad inkomst får göras s. k. aUmännaavdrag (46 § KL). I första hand avräknas imderskott som vid inkomstberäkningenuppkommit i förvärvskäUa. Därefter kvarstår sammanräknad nettoinkomst. Dennareduceras med vissa allmänna avdrag som inte har direkt samband med någon förvärvskäUa.Avdrag medges för sådan sjukförsäkringsavgift enligt 19 kap. 2 § AFL sompåförts den skattskyldige näst före det taxeringsår som är i fråga.Avdragsrätt föreligger vidare för tilläggspensionsavgift och aUmän arbetsgivaravgift,som påförts före taxeringsåret. I viss utsträckning medges allmäntavdrag för periodiskt understöd, underhåll tUl icke heraraavarande barn samtavgifter för pensions- och kapitalförsäkring. TiU de allraänna avdragen hörslutligen förvärvsavdraget. Avdraget är förbehållet skattskyldiga ensamstående eUer gifta som har hemmavarande bam under och som underbeskattningsåret haft s. k. A-inkomst, dvs. främst inkomst som härrör avförvärvsarbete. Som allmän princip gäller att det endast ärintäkter och avdrag hänförliga till beskattningsåret som beaktas vidinkomstberäkningen. Enligt särskilda bestämraelser har skattskyldig dock ivissa fall rätt att från visst års inkomst avräkna förlust som uppkommit etttidigare år, s. k. förlustavdrag. Sammanlagda inkomster från olika förvärvskällorminskat med aUmänna avdrag och förlustavdrag samt med tillägg vidkommunallaxe-ringen för ev. garantibelopp utgör taxerad inkomst. Deima avrundasnedåt till jämnt tiotal kronor. Undervissa fömtsättaingar avräknas s. k. gmndavdrag från taxerad inkomst (48 § KL).För skattskyldig som varit bosatt i under större delen avbeskattningsåret är gmndavdraget , ora den tUl statlig inkomstskatttaxerade inkorasten inte överstiger . Är inkorasten större, reducerasgrundavdraget av överskjutande belopp. Vid en statligt taxerad inkomstpå . har gmndavdraget alltså helt avtrappats. Har den skattskyldigevarit bosatt i under högst hälften av beskattaingsåret järakas gmndavdragetmed hänsyn härtUl. Utöver gmndavdrag har skattskyldig i vissa falläven rätt tUl s. k. extra avdrag (50 § 2 mom. KL), nämligen dels närskatteförmågan är väsentligennedsatt tUl följd av långvarig sjukdom eller arman s. k. ömmande omständighet,dels när hans inkomst efter skatt på gmnd av nedsatt arbetsförraåga, långvarigoförvållad arbetslöshet, stor försörjningsbörda eller annan sådanoraständighet understiger existensrainiraura. Det raaxiraala avdragsbeloppetär i dessa fall , vid extra avdrag på grund av existensminimum dockraed tUlägg av . för varje barn. Sedan taxerad inkomst minskats med ev. grundavdragoch extra avdrag erhålles beskattningsbar inkorast. Denna avrundas nedåt tilljämnt hundratal kronor. Makar taxeras var och en för sin inkomst. Vidinkomstberäkningen gäller dock i vissa hänseenden särskUda regler för makar.Ora raakar levt tiUsararaans under beskattaingsåret, har endera maken rätt atttillgodogöra sig allmänna avdrag och efter den andre makens medgivande förlustavdrag som denne inte kunnat utnyttja. Vidare beräknas s. k. extraavdrag med hänsyn tUI båda makamas inkomst- och förmögenhetsförhållanden.Grundavdraget beräknas däremot individuellt för vardera maken. Den statliga inkomstskatten tas ut med viss procentav ett s. k. gmndbelopp, som i sin tur motsvarar viss del av denbeskattningsbara inkomsten. har regelmässigt tagits ut 100 %av gmndbeloppet, vilket beiyder att uttagen skatt varit lika stor sora gmndbeloppet.Skatten bestäms efter en progressiv skiktskala, som har följande utseende (10 §1 raom. Beskattningsbarinkomst, kr. Skattesats inom skiktet, % -15 000 7 15000- 20 000 13 20000- 30 000 19 30000- 52 500 28 52500- 70 000 38 Vid beräkning av slatlig inkomstskatt för makargäUer särskilda regler. Innebörden av dessa regler är att vardera makenbeskattas individuellt för s. k. A-inkomst, medan däremot s. k. B-inkomstsarabeskat-tas. Sambeskattningen av B-inkomst sker genom att makarnas sammanlagdaB-inkomst beskattas "på toppen" av deras största A-inkomst. MedA-inkomst förstås inkomst av tjänst, med undantag för periodiskt understöd ochdärmed jämförlig intäkt, samt inkomst av jordbruksfastighet och rörelse oraden skattskyldige varit verksara i förvärvskällan i ej blott ringa omfattning.Enligt definitionen räknas bl. a. pension och livränta tUl A-inkomst. Annaninkomst än A-inkomst utgör B-inkomst. I vissa fall medges särskUt avdrag från denuttäknade skatten med högst , s. k. skattereduktion. Bestämraelserhärora fmns i 2 § 4 raora. uppbördsförordningen (1953: 272). Rätt tillskattereduktion raed maximibeloppet . har ensamstående skattskyldig medheraraavarande bam under och gift vars raake saknar statUgt taxeradinkomst. Gift vars make har taxerad inkomst understigande . får skattereduktionmed av skiUnaden mellan . och den taxerade inkomsten.Skattereduktionen avräknas mot flertalet skatter och avgifter, dock inte motbl. a. statiig förmögenhetsskatt, ATP-avgift eller allmän arbetsgivaravgift. I sammanhanget bör slutligen erinras ombestämmelsema i förordningen (1970: 172) om begränsning av skatt i vissa fall.Dessa bestämmelser innebär i huvudsak att statiig inkomstskatt ochförraögenhets-skatt kan nedsättas med det belopp varmed sumraan av dessaskatter och allraän kommunalskatt överstiger det s. k. spärrbeloppet. Detsenare motsvarar av statUg beskattningsbar inkomst som ej överstiger . och av överskjutande beskattningsbar inkomst. Förmögenhetsskattenfår dock inte nedsättas tUl lägre belopp än som svarar mot skatten på halvaförmögenheten. För makar som lever tillsaramans sker skattebegränsningen medhänsyn till deras sammanlagda inkomst och förraögenhet. Den koraraunala inkorastskatten är som tidigarenämnts proportionell i förhållande tiU den beskattningsbara inkomsten och tasut med en i särskild ordning bestämd andel av denna inkomst. Den genomsnittligakommunala utdebiteringen är f. n. ca . beskattningsbarinkomst, dvs. skattesatsen är i genomsnitt . Socialförsäkrings-och arbetsgivaravgifter m. m. Sjukförsäkringen administteras av de allmännaförsäkringskassoma. I regel finns en allmän försäkringskassa för varjelandstingskommun och varje kommun som inte tilUiör landsting (18: 1 AFL). F. n.fiims 26 kassor. De är liksom tidigare sjukkassorna i princip konstmeradesom självständiga, juridiska personer. är tillsynsmyndighetoch utfärdar anvisningar som är bindande för kassorna. Sjukförsäkringen omfattar sjukvårdsersättaing samtsjukpenning och föräldrapenning. Sjukvårdsersättningen avser främst ersättningför utgifter för läkarvård, tandvård, ra. (2 kap. AFL). Sjukpenningen är iförsta hand avsedd att ersätta inkorast som försäkrad förlorar på gmnd avsjukdom. Bortsett från vad som gäller för hemmamakeförsäkringen är därförendast inkomst av förvärvsarbete sjukpenninggmndande. Inkomst avförvärvsarbete utgör antingen inkomst av anställning, som omfattar kontantersättning i form av lön, provision, m. m. och natura- förmåneri form av kost och bostad, eller inkomst av annat förvärvsarbete, som omfattarinkomst som förvärvas av rörelseidkare, jordbrukare, fria yrkesutövare ra. (3: 2 AFL). Sjukförsäkringen finansieras genora avgifter frånarbetsgivare och försäkrade (avgiftsfinansiering; 19: 1 och 2 AFL) och genomstatsbidrag (skattefinansiering; 19: 7 AFL) enligt följande. Statsbidrag utgårför en tredjedel av kassans utgifter för sjukförsäkringsförmåner och förvaltning.En riktpunkt för arbetsgivaravgifterna är att de bör täcka av förmåns-och förvaltningsutgiftema med undantag för utgifter sora belöper på sjukpenningför egenföretagare (prop. 1973: 46 sid. 110). Återstående avsjukförsäkringsutgifterna täcks av de försäkrades egna avgifter. Den avgift sora betalas av arbetsgivarna betecknassocialförsäkrings-avgift till sjukförsäkringen (19:1 AFL), Avgift tas ut påsuraman av ersättningar som utgått till anställda såsom kontantlöneller såsom naturaförmån i form av kost eller bostad. Avgift tas också ut påersättaing tUl den som inte är anställd, om s, k, likställighetsavtal föreligger,dvs, avtal mellan uppdragsgivare och uppdragstagare om att ersättningen skaUanses sora anställningsuikorast (3; 2 och 11: 2 AFL), Vid beräkning avavgiftsunderlaget bortses från den del av varje arbetstagares lön somöverstiger 7,5 gånger basbeloppet vid årets ingång. Hänsyn tas inte heUer tillarbetstagare, vars lön inte uppgått tUl , eller utom i fallav likställighetsavtal tUl arbetstagare som inte är obligatoriskt försäkradför yrkesskada. Avgift betalas mte heUer för lön vid sjukdora ra. till dendel lönen motsvarar sjukpenning eller föräldrapenning som arbetsgivare uppbärenligt reglerna om s.k. arbetsgivarinträde (3:16 AFL). Avgiften utgår med 3,8 %av av-giftsgmndande löneunderlag (19: 4 AFL). Influtna avgifter fördelas mellanförsäkringskassoma i förhållande tUl deras utgifter försjukförsäkringsförraåner inkl. läkemedel och förvaltning. Den avgift som de försäkrade själva betalar kallassjukförsäkringsavgift (19: 2 AFL). TUl skUlnad från vad som tidigare gälltomfattar denna avgift för hela sjukförsäkringen utan formeU uppdelningpå sjukvårdsförmåner, sjukpennmg m. m. Avgiftsskyldigheten är begränsad tUlförsäkrade som vid utgången av avgiftsåret är inskrivna i allmänförsäkringskassa (19: 2 AFL). Härigenom undantas de som är . Befriadfrån avgiften är också den som vid avgiftsårets utgång fyllt och den sorai deceraber raånad detta år uppburit ålders- eller förtidspension enligt AFL.Folkpensionärer i denna mening är alltså befriade från sjukförsäkringsavgift.En allmän fömtsättning för avgiftsskyldighet är vidare att den försäkrade vidtaxeringen tUl statlig inkomstskatt påförs beskattningsbar inkomst för detinkomstår avgiften avser. Avgiftenfår inte överstiga en tiondel av den beskattningsbara inkomsten. Sjukförsäkringsavgiften består av en fast och enrörlig del (19:6 AFL). Den fasta delen är lika stor för samtligaavgiftsskyldiga i hela landet. Den tas utoberoende av om den försäkrades inkomst härrör från förvärvsarbete ellerkapital ra. och koraraer i huvudsak att motsvara de försäkradeskostnadsandel för sjukvårdsförmåner, hemmamakeförsäkring, föräldrapenningensgarantinivå och kassans administration. Den rörliga delen skall täcka dekostnader som återstår för kassan sedan statsbidrag, arbetsgivaravgift och denfasta avgiftsdelen beaktats. Den motsvarar viss procentandel av de försäkradesinkomster av förvärvsarbete. Kapitalinkomster beaktas däremot inte. Förvärvsinkomstenberäknas i princip enligt samraa regler som gäller för sjukpenninggmndandeinkorast. Procentsatsen varierar mellan kassorna, beroende på deras utgifteroch avgiftsunderlag. Den rörliga delen är väsentligt lägre för anställda änför egenföretagare, vilket sammanhänger bl. a. med att kostnaderna för deanställdas sjukpenning delvis täcks av arbetsgivaravgifterna medan så inte ärfallet med egenföretagarnas sjukpenning. Procentsatserna för avgiftsåret 1974faststäUs först under senare hälften av året. För anställningsinkomst kan dengenomsnittliga procentsatsen beräknas tUl och den kan antas komma attvariera mellan de olika kassorna raed några tiondels procentenheter. får av statsverket uppbära helabeloppet av de sjukförsäkringsavgifter som vid debitering av slutlig skattpåförts de försäkrade för kassans räkning. Detta innebär att avgiftsförlusterpå grund av försumraad skattebetalning stannar på statsverket (19:10 AFL). Sjukförsäkringens finansiering för egenföretagare I fråga ora egenföretagare finansierassjukförsäkringen genora statsbidrag i sarama utsträckning som beträffandeanställda och genom egenavgifter. Den rörliga delen av egenavgifterna är igenomsnitt av avgiftsunderlaget. Detta utgörs av den avgiftsskyldigesinkomst av annat förvärvsarbete än anställning. I likhet med vad som gäller ifråga om anställda bortses från inkomst som understiger . och från dendel av inkomst som överstiger 7,5 gånger basbeloppet. De avgifter som här avses utgör arbetsgivaravgifteri den meningen att de tas ut hos arbetsgivare på de kontantlöner ochnaturaförmåner i form av kost och bostad, som utgår till anställda. Några avavgiftema tas också ut i form av egenavgifter. Avgiftema och de procentsatser som tUlämpas viduttag framgår av följande uppställningar. I den mån annanuttagspro- centbeslutats eller föreslagits för har denna särskUt angivits. Förfullständighetens skull har även de redan berörda avgifterna tillsjukförsäkringen tagits med i uppställningarna. 10,50 (1975: 10,75) 3,30 (1975: 4,20 enl, 1974: 129) arbetslöshetsförsäkringen m. m. HärtUl koraraer byggnadsforskningsavgiften, sorafr. tas ut efter av arbetsgivare inora byggnadsindustrin.Från denna avgift bortses i det följande. SärskUda regler gäller för uttag avavgifter hos redare; även dessa regler förbigås här. ATP-avgift 10,50 (1975: 10,75) Socialförsäkringsavgift tiU folkpensioneringen 3,30 (1975: 4,20 enl. 1974: 129) Sjukförsäkringsavgift 3,80 I fråga om avgiftsunderlaget föreligger vissaskillnader mellan de olika avgifterna. Skillnaderna sammanhänger med olikheteri de raate-riella förmånsreglerna. Förhållandet medför bl. a. alt detsararaanlagda procentueUa avgiftsuttaget på de löner som betalas av visstföretag inte kan beräknas genora en enkel suramering av de procentsatser soraovan angivits för arbetsgivaravgifterna. Uttagets storlek kommer att växla raedföretagels lönestruktur. För hela riket kan det totala avgiftsuttaget under år1975 antas koraraa att motsvara av den totala lönesumman. Av särskilt intresse är den allmäimaarbetsgivaravgiften som utgår enligt förordningen (1968: 419) om allmänarbetsgivaravgift. Vid bestämmande av underlaget för den aUmännaarbetsgivaravgiften som tas ut på löneutbetalningar bortses från arbetstagarevars lön understigit . och från arbetstagare som inte ärobligatoriskt yrkes-skadeförsäkrad. Vidare medräknas inle ersättning vid s. k.likställighetsavtal. Något beloppstak finns inte; avgift tas alltså ut även påden del av lönerna som överstiger 7,5 gånger basbeloppet. Underlag för egenavgift utgörs av inkorast av annatförvärvsarbete enligt 11 kap. 3 § AFL, sora härrör från här i riket bedrivenrörelse eller från här belägen jordbmksfastighet (avgiftsskyldig är endast densora själv brukat fastigheten). Till gmnd för beräkning av underiaget för egenavgiftligger den avgiftsskyldiges taxering tUl statlig inkomstskatt. Har inkomst avrörelse eller jordbmksfastighet inle uppgått till . medräknas den inte.Sjukpenning är undantagen från egenavgift. Bostadstilläggtill barnfamiljer och låginkomsttagare utan bara, m. m. BostadstiUägg utgår i form av dels statligtbostadstiUägg tUl barnfamiljer och dels statskomraunalt bostadstillägg tUlbamfaraUjer och låginkomsttagare utan barn. Dessutom ulgår inom ett mindreantal kommuner särskUt koraraunalt bostadstillägg till bamfamUjer. De nämnda förmånerna är inkomstprövade. TUI gmndför inkomstprövningen ligger i princip den inkomst som fastställts vidtaxeringen till statiig inkomstskatt året före bidragsåret. Detta innebär attförmånerna beräknas med ledning av en inkomst som förvärvats förebidragsåret. Gällande regler bettäffande bostadstUlägg återfumsi kungörelsen (1968: 425, ändrad : 378) om statiiga bostadstUläggtill bamfamUjer och i kungörelsen (1973: 379, ändrad : 956) orastatskomraunala bostadstUlägg. Statligt bostadstillägg utgår tUl i bosattfamilj med bam under , som helt eller delvis försörjs inom familjen. Oreducerat bostadstiUägg utgår med /mån. eUer900 kr./år för varje bam i faraUjen. Några villkor beträffande bostaden finnsinte för det statliga bostadstillägget, som närmast har karaktär av eltin-korastprövat tUlägg till det generella barnbidraget. TUl grund för inkomstprövningen liggerfamUjeförsörjarens eller, om denne är gift, båda makamas tUl statliginkomstskatt taxerade inkomst vid taxeringen året före bidragsåret.Avtrappningen av det statiiga bostadstillägget framgår av följande tablå: Taxeradinkomst Bostadstillägget reduceras med nedanståendeandel av inkomsten (reduceringsfaktorn) -23000 O % Dentaxerade inkomsten justeras i vissa fall enligt särskUda regler. Statskommunalt bostadstillägg utgår både tillbarnfamiljer och till låginkomsttagare utan barn. Det är anknutet till denfaktiska bostadskostnaden och utgår med upp tUl av kostnaden inom vissagränser. För barnfamUjer sker inkomstprövningen och avtrappningen av detstatskommunala bostadstillägget på samma sätt sora vid det statligabo-stadstiUägget. Därvid avtrappas först det statiiga tiUägget och därefter detstatskommunala. Folkpensioneringenomfattar både generella och inkomstprövade förmåner. De generella förmånernautgörs av ålderspension, förtidspension och famUjepension i form avänkepension och barnpension. Älderspension liksom hel förtidspension ochänkepension utgår för år räknat av basbeloppet för ensamståendepensionär och med sammanlagt av basbeloppet för två pensionsberättigademakar eller för vardera raaken. HärtiU koraraer i vissa fallpensionstUl-skott (raer härom i det följande). Basbeloppet uppgår f. n,() tUl . De inkomstprövade förmånerna utgörs av kommunaltbostadstUlägg, hustrutillägg och vissa änkepensioner. Dessutom förekomraerinora folkpensioneringen vissa tUläggsförmåner, bl. a. till försäkrade sora ärhandikappade. Bestäraraelsema ora dessa folkpensionsförmåneråterfinns i AFL samt lagen (1969: 205, ändrad : 276) om pensionstUlskottoch lagen (1962:392, omtryckt 1973:909) om huslrutiUägg och koraraunaltbostadstiUägg.