prop · FX0346 · 1974-12-31 00:00:00 — informationssystem för miljövårdenutformat i huvudsak i enlighet med utredningens förslag bör verksamt bidratill att effektivisera miljövårdsarbetet. Den av utredningen föreslagnabenämningen miljövårdens informationssystem (MI) bör godtas. MIbör enligt utredningen uppfylla vissa preciserade krav, nämligen dels medverka tUlhög effektivitet i det av myndigheter och andra organ bedrivna hälso- ochmiljövårdsarbetet, dels medge en rationell hantering av informationen på mUjövårdsområdet.Med utgångspunkt i dessa krav skall MI kunna ge myndigheter och andra organunderlag 1974: 46 64 fören effektivare kontroU över mUjön och styrning av de faktorer som påverkareller kan påverka denna. MI skall också ge forskarna, allmänheten och andra intressegmppermöjlighet tUl information om mUjö-förhållandena och deras förändringar. MI börenligt utredningen byggas upp så att den mUjöinformation prioriteras som ärmest angelägen för att underlätta och effektivisera förfatlningslUlämpning ochannan kontrollverksamhet, planering på såväl central som regional och lokal nivå,undersöknings- och utredningsverksamhet, forskning samt undervisning ochrådgivning. betonas den internationella anknytningen. Utredningenföreslår att MI skall omfatta information dels om den yttre mUjön, dels om hälso-och miljöfarliga varor. Enligl utredningen bör också information rörande arbetsmUjöninbegripas i MI. Detta bör dock enligt utredningen, med undanlag av informationom hälso- och miljöfarliga varor i arbetslivet, anslå-liU dess arbetsmiljöutredningenslutfört sitt arbete. Vidare framhåller utredningen behovet av altstandardiserade undersökningsmetoder utarbetas för den information som skalllagras i MI. Vidare betonar utredningen viklen av alt man får tUlgång tUl istatistisk mening generaliserbara resultat. Reraissinslansernaframhåller vikten av att MI läggs upp på elt sådant sätt att nya ämnesområdenefter hand kan passas in i systemet. betonas att systemet bör byggasupp kontinuerligt i nära samarbete med dem som kan förväntas använda sig av MI.Några remissinstanser anför att de regionala och lokala organens behov måstetillgodoses främst med hänsyn tUl betydelsen från planeringssynpunkl av tiUgångtUl miljödata. Vissa remissinstanser, däribland LO, anser att information omarbetsmiljön måste ingå i MI redan från början. Några remissinstanser anser attrestriktivitet bör iakttas vid beslut om vilken information som skall ingå. Jagdelar utredningens uppfattning att MI bör utvecklas successivt i nära kontaktmed avnämama. Självfallet skall MI inle vara ett hjälpmedel endast förcentrala organ utan även för lokala och regionala instanser samtintressegrupper av skUda slag. I fråga om avgränsningen av ämnesområdet kan jagi stort ansluta mig till utredningens förslag. Jag delar dock de synpunkter ombehovet av information om arbetsmUjön som framförts av bl. a. LO. Informationav betydelse från arbelsmiljösynpunkt utöver information om hälso- och mUjöfarligavaror bör således ingå i MI. Jag föreslår därför att det bör ankomma på del förutvecklingen av MI ansvariga organet att överväga den närmare omfattningen av arbetsmUjöinformationi MI. Jagvill också understryka viklen av alt de mät- eller analysdala som las fram blirjämförbara i den mening att de kan användas för alt göra generella bedömningarom miljösituationen och mUjöulvecklingen. bedrivs ett nationellt och intemationeUtarbete för att standardisera olika mät- och analysmetoder. För utvecklingen av MIfår detta standardise- 1974: 46 65 De erfarenheter som i detta hänseende kommer att göras underutvecklingsarbetet bör därför kontinuerligt beaktas. Utredningen redovisar, motbakgmnd av de olika behov av miljöinformation den funnit föreligga, sittförslag tUl innehåll i MI indelat i fyra huvudområden, nämligen information ommiljöpåverkande faktorer, miljösituationen och mUjöulvecklmgen, naturresurseroch nalurresursulnyttjande samt viss övrig information. Varje huvudgrappindelar utredningen i olika delprojekt. Inom huvudområdet för information om miljöpåverkandefaktorer föreslås ingå information från produklkontrollerande verksamhet, dvs.om hälso- och mUjöfarliga varor, läkemedel och livsmedel. Vidare föreslås ingåinformation från tillsynsverksamheten enligl miljöskyddslagen,hälsovårdsstadgan, vattenlagen och strålskyddslagen, information om buller samtom avfall och avfallsbehandling. Inom della huvudområde föreslår utredningenockså viss statistik, nämligen över import och hantering av vissa hälso- ochmiljöfarliga varor, anläggningar med mUjöfarlig verksamhet, emissioner från sådanaanläggningar samt kommunala vallen- och avloppsförhållanden. Inom huvudområdetinformation om miljösituationen och miljöutvecklingen föreslås ingåinformation från ett basdatanät för miljökontroll samt statistik över iramissioner.När det gäller huvudområdet information om naturresurser och nalurresursulnyttjandeföreslår utredningen att endast statistik över nedlagt vUt skall ingå. Inomhuvudområdet viss övrig information föreslår utredningen skall ingå informationom forsknings- och undersökningsverksamhet m. m. samt statistik över mUjövårdenskostnader och resultat. Flertalet remissinstanserlämnar utredningens förslag i denna del ulan erinran. En del remissinstanserframför dock synpunkter på omfattningen och urvalet av den informationutredningen föreslår skall ingå. Sålunda anför bl. a. industriförbundatt antalet projekt bör begränsas, medan anseratt information om samtliga kemiska varor som hanteras i landet bör ingå. Naturvårdsverketanser att informationsområdena bör utvidgas successivt. Jag vUl understryka viktenav att MI utvecklas så alt det kan ge behövligt underlag för miljöpolitiskaåtgärder av skUda slag. Därför bör information från vilt skUda områden kunnahanteras. Självfallet bör dubbelarbete undvikas. För den skull bör informationsom finns tillgänglig i tillfredsslällande form inom andra informationssystemeller eljest inle hanleras inom MI. Däremot bör MI innehålla uppgifter om ochvar information av betydelse från miljösynpunkt som inte primärt ingår i MIfinns tillgänglig. Endast på så sätt kan MI bli en central hiforma-lionskällaför hela miljöområdet. I fråga om utredningensförslag till innehåll anser jag att den systematiska indelningen i fyrahuvudområden som utredningen redovisar 5 1974.1 saml. 1974: 46 66 I fråga om urvalet av information och statistikprojekl som redanfrån början bör ingå i MI kan jag i huvudsak biträda utredningens förslag. Jaghar redan tidigare framhållit viklen av att information av betydelse förarbetsmiljön ingår i MI. Utredningen föreslår att hanteringen av informationom naturresurser och deras utnyttjande i huvudsak inte bör ske inom MI. Idelta hänseende delar jag den uppfattning som vissa remissinstanser ger uttryckför, nämligen all information om de areella näringarna och om hushållningen mednaturresurserna i princip bör vara en del av MIrs innehåll. Jag vUl i deltasammanhang åter understryka att MI bör utvecklas successivt under anpassning tiUaktuella krav. Därför bör nu endast den huvudsakliga inriktningen anges. Delbör sedan ankomma på det organ som får huvudansvaret för utvecklingsarbetet attlämna förslag till del närmare innehållet i MI inom ramen för de riktlinjersom dras upp av statsmakterna. Vid min behandling av anslagsfrågorna kommer jagall närmare beröra vUka projekt som inledningsvis bör utvecklas. Jag vUl i dettasammanhang erinra om att utredningen under föregående och innevarande budgetåransvarat för utvecklingsarbete rörande projekten information från produklkontrollerandeverksamhet, information från tillsynsverksamhet enligl miljöskyddslagen ochinformation om forsknings- och undersökningsverksamhet. Dessutom har bedrivitsvisst miljö-stalisliskl utvecklingsarbete. Utredningenanser att en väsentiig del av informationen om miljöförändringar bäst kanerhållas genom undersökningar vid fasta observationsstationer med utnyttjandeav standardiserade metoder, s. k. b a s-dalaundersökningar. Utredningenföreslår därför all ett landsomfattande basdatanäl för miljökontroll läggs uppför studium av de långsikliga variationerna i miljön. Härigenom kan densuccessiva belastningen med föroreningar i miljön följas. Härför behövs enliglutredningen en innehållsmässig och teknisk-organisatorisk samordning avexisterande verksamhet för insamling av basdala. Utredningens förslag innebäratt basdatanälet skall innefatta undersökningar av fysikaliska, kemiska ochbiologiska förhållanden i miljön i större omfattning än de undersökningar av basdalakaraklärsom f. n. bedrivs. Utredningen föreslår att undersökningarna skall bedrivasinom fyra delprojekt, vilka omfattar undersökningar av förhållandena i luftoch nederbörd, ytvatten, grundvatten resp. mark och vegetation. Förslagel bör enliglutredningen uppfattas som en principskiss, vilken i första hand är avsedd allvisa inriktningen och omfattningen av verksamheten. Utredningen anför vidareall planeringen och utvärderingen av undersökningarna inom basdatanälet börske i nära samråd med olika forskningsorgan. De dala som insamlas inom basdatanäletföreslår utredningen skall registreras och lagras i MI. Härigenom skallstatistiska och andra bearbetningar av materialet kunna genomföras. Remissinstansernaär i stort sett positiva till förslaget om ett lands- Prop.1974: 46 67 betonas förslägels karaktär av ett principförslag, somförutsätter fortsatt utredning. Samordning av redan pågående undersökningar av basdalakarakläranses vara angelägen. När det gäller innehållet i basdataundersökningamaframhåller några remissinstanser att utredningen underskattat behovet avundersökningar i mark och vegetation. Jaganser i likhet med remissinstanserna att en samordnad insamling av basdataskulle vara av stor betydelse för möjligheterna att mäta och följa delångsikliga förändringarna i miljön. Jag vill också peka på att undersökningarav basdalakaraklär bedrivs i olika förvaltningsmyndigheters,forskningsorgans och enskilda forskares regi. En samordning av verksamhetensaknas dock f. n. Detta leder bl. a. till dubbelarbete och svårigheter att fåkunskap om tillgängliga data. Likaså föreligger svårigheter alt få lUl stånd enlöpande statistik över miljösituationen och mUjöulvecklingen. Vad jag nuanfört talar för att en teknisk-organisatorisk samordning sker avundersökningar av basdalakaraklär. Insamling av basdala bör såsom utredningenföreslår i princip ske beträffande luft och nederbörd, ytvatten, grundvattensamt mark och vegetation. Jag är emeUertid inle beredd att utan vidareutredning ta ställning tUl hur insamlingen av basdata närmare bör utformas. Enutredning med syfte att mera konkret ange de praktiska och ekonomiska förutsättningarnaför verksamheten bör därför ulföras som ett led i utvecklingen av MI. Utredningentar även upp frågor om samordning med andra informationssystem och internationellsamverkan på mU-jöinformalionsorarådet. Enligt utredningen är del av storbetydelse att sådant informationsutbyte kommer lUl stånd. Remissinstansernadelar utredningens bedömning och understryker betydelsen av att samordning kanske såväl nationellt som internationellt. Redani del föregående har jag deklarerat min principiella uppfattning attsamordning med andra informationssystem är en viktig förutsättning för enrationell hantering av information av betydelse på miljövårdsområdet. Dellagäller i första hand sådan information som finns lagrad i landet. En viktiguppgift vid den fortsalla utvecklingen av MI blir således alt närmare utreda detekniska och ekonomiska förutsättningarna för en sådan samordning. Formernaför saraverkan mellan olika dokumentationscentraler bör utredas närmare. Närdel gäller samverkan med utiändska informationssystem bör en avutgångspunkterna vara alt information som är tillgänglig i dessa syslem skallutnyttjas. Jag vill här peka på de rekommendationer rörande miljöinformationsom antogs vid om den mänskliga miljön. Dessa rekommendationerberör bl.a. informationsutbyte av olika slag, enhetliga undersökningsmetoder,samordning av mätningar av föroreningar, inrättande av mätstationer,utarbetande av statistik över produktion och användning av farliga ämnen samluppläggning av en internationell När det gäller formerna för det internalionella utbytetav information blir givetvis beroende av hur samarbetet generelltframskrider. Det är därför angeläget att aktivt deltar i det intemationellasamarbetet på detta område inom ramen för FNrs miljöstyrelses och andra organsverksamhet. Samarbetet kan komma att kräva svensk anpassning tUl intemationellanormer. Utredningenföreslår att verksamheten inom MI inledningsvis skall bedrivas somförsöksverksamhet. Som skäl för denna uppfattning anför utredningen vissosäkerhet om hur den närmare utformningen och utvecklingen av MI bör ske. Underförsöksperioden bör därför enligt utredningen fördjupade utredningar göras.Arbetet bör bedrivas i form av delprojekt, som successivt utvärderas.Utredningen föreslår att försöksverksamheten påbörjas /75 ochpågår tUl , då en samlad bedömning bör kunna göras. Remissinstansemadelar i allmänhet utredningens uppfattning alt verksamheten bör bedrivas iform av försöksverksamhet. Däremot råder vissa delade meningar omförsöksverksamhetens inriktning. Enligtmin mening bör MI ses som en sammanfattande beteckning för projeklvisinsamling, lagring och bearbetning av mUjödala, sora antingen las fram frånpågående verksamheter eller genom initiering av särskilda projekt, varsgenomförande kräver teknisk, organisatorisk och ekonomisk samordning för att geen så god överblick som möjligt över den tillgängliga miljöinformationen.Syftet med MI är, som jag tidigare framhållit, all successivt bygga upp encentral för den information på mUjöområdet som myndigheter och andra behöverför sitt arbete. Jag vill understryka alt verksamheten således bör ses som ellkontinuerligt utvecklingsarbete. Det är därför viktigt att avnämarna gesmöjlighet all klart ange sina behov av information och även påverka de olikaprojektens utveckling. Vidare bör frågor om regislerorganisa-lion och övriga ADB-rutinernoga utredas. SärskUd uppmärksamhet bör ägnas frågan om vilken information somefter hand bör ingå i MI. I samband härmed måste också klarläggas desamordningsfrågor som föreligger rörande såväl den nationella som deninternationella infor-malionshantermgen. Jag är inte nu beredd att ange någontidpunkt då MI i full utsträckning kan uppfylla de krav som jag i det tidigareställt på elt informationssystem för miljövården. Däremot bör en kontinuerligutvärdering kunna ske av de olika projekten. Utredningentar vidare upp organisatoriska frågor och föreslår alt MI underförsöksverksamheten skaU administreras av elt frislående organ, kallat mUjödatanämnden.Enligt utredningen bör vid försöksperiodens slut ställning tas tUl hurorganisationen perraanenl bör utformas. De myndigheter som enligt utredningendå kan komma i fråga som huvudman är , statistiskacentralbyrån, och . 1974: 46 69 förslag skall under försöksverksamheten miljödatanämnden ansvaraför såväl de principiella frågor som hör samman med utformningen av MI somdriften av MI. I huvudmannaskapet skall ingå också ansvaret för basdatanäletoch stalislikverksamhelen. Utredningen föreslår att statskontoret skallbiträda miljödatanäranden med den tekniska utformningen av MI. Vidare skallstatistiska centralbyrån medverka med del praktiska arbetet med stalistikverksamheten.Miljödatanämnden bör enligt utredningen vara sammansatt så att de olika organsom i första hand kommer att della i utvecklingen av eller utnyttja MI blirrepresenterade. Nämnden föreslås få ett kansli liU sitt förfogande. Ireservation föreslår en ledamot i utredningen att ställning redan från början bör tas för en permanent organisation. Enligt denne bör en myndighet inom de informationsområden som skaU ingå i Ml utses liU huvudman. Som exempel på lämplig huvudman nämns naturvårdsver ket, , livsmedelsverket, arbetarskyddsstyrelsen och statis tiska centralbyrån. Enligl reservanten bör en rådgivande miljödatanämnd knytas till en av dessa myndigheler.. Majoritetenav remissinstanserna biträder eller lämnar ulan erinran utredningens förslagatt en fristående miljödalanämnd bhr ansvarig för utvecklingen av MI. En delremissinstanser biträder emellertid reservantens förslag. Några anser allansvaret för utvecklingen av de ohka projekten bör förläggas till av resp.projekt närmast berörd myndighet. Somframgått av vad jag anfört tidigare är del många frågor som återstår all lösainnan MI kan uppfylla de krav som enligl vad jag tidigare anfört bör ställas påell informationssystem för miljövården, Jag delar därför utredningensuppfattning all det slutiiga ställningstagandet till administrationen av MIbör anslå tills vidare. Enligtmin mening bör en miljödatanämnd tUlsättas med uppgift att ansvara förutvecklingen av MI. Jag har tidigare redovisat formerna för dellautvecklingsarbete. I delta sammanhang vill jag understryka att ävenstatistikfrågorna bör ingå i nämndens ansvarsområde. Emellertid börstatistiska centralbyrån ges ell väsentiigt inflytande på stalistikverksamheten.Centralbyrån bör svara för själva statistikproduklionen och publiceringen avstatistik. Statskontoretbör bistå miljödatanämnden på samma sätt sorn del bistått miljökonlroUutredningen. Miljödatanämndenbör också svara för del fortsatta utredningsarbetet beträffande insamling avbasdata. Utredningsarbetet bör bedrivas i nära samarbete med berörda myndigheler.När det gäller basdataundersökningama har flera remissinstanser betonat detnära sambandet med forskningen inom miljövårdsområdet. Den verksamhet av basdalakaraklärsom f. n. bedrivs sker bl. a. inom ramen för olika forskningsorgans arbete.För utvärdering av de resultat som kommer fram vid dessa un- 1974: 46 70 dersökningarbehövs också i framliden betydande forskningsinsatser. Del är därför nödvändigtatt del fortsatta utredningsarbetet rörande basdataundersökningama sker i närasamarbete också med de organ som medverkar i forskningsarbetet påmiljövårdsområdet. I miljödatanämnden böringå företrädare för de olika intressen som berörs i samband med utvecklingenav MI. Inle minst viktigt är att, förutom statliga myndigheter, kommunerna ochforskningen, också arbetsmarknadens organ blir representerade i nämnden. Delankommer på Kungl. Majrt all bestämma om miljödatanämndens sammansättning ocharbetsformer. Jag vUl understryka att erfarenhetemaav utvecklingsarbetet får utvisa hur de framlida organisatoriska formerna för MIbör gestallas. De organisatoriska frågorna bör därför följas kontinuerligt isyfte alt uppnå en funktionell och rationell utveckling av MI. Jag vill i deltasammanhang också ta upp utredningens förslag alt ell laboratorium för basdataundersökningama organiseras hos natur vårdsverket. Utredningens förslag avstyrks av samtliga remissinstanser som ullalar sig i frågan utom . För egen del är jag med hänsyn till det närmare utredningsarbete som krävs rörande dessa undersökningar inle beredd att förorda att förslaget genomförs. Jag vill beträffande naturvårdsverkels laboratorium. avvakta de förslag som kommer att avges dels av den komrailté som utreder frågan om sam ordning av laboratorier hos arbetarskyddsstyrelsen och , dels av miljöforskningsutredningen. Båda utredningai-na väntas avge sina förslag . Bland de andra frågor somhar samband med utvecklingen av MI tar utredningen upp två av särskildbetydelse. Den ena gäller sekretessskyddet, den andra gäller formerna förtillhandahållande av information. I fråga om sekretesskyddetlägger utredningen inle fram några förslag ulan inskränker sig till allkonstatera all garantier måsle skapas mot obehörig åtkomst och användning avinformation. Remissinstanserna betonarallmänt sekretesskyddets betydelse. a. dock attutredningens betänkande inte är så konkret utformat i detaljerna att närmareställning kan tas. Jag vill för egen delockså behandla sekretessfrågorna mera allmänl. Även om MI ej blir lUl alladelar ADB-baserat tar jag här upp dem endast från ADB-synpunkt. Enligt ett av åretsriksdag antaget förslag till ändring i tryckfrihetsförordningen (prop. 1973r33, KU 1973r 19 och 1974r 2, rskr 1973r 131 och 1974r 10) skall i huvudsaksamma regler som enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen f. n. gäller omhandlingar så långt möjligt tillämpas också på tekniska upptagningar. Deltainnebär att de regler om all- Prop.1974: 46 71 mannahandlingars offentlighet och inskränkningar häri som finns inskrivna itryckfrihetsförordningen resp. sekretesslagen skall gälla för ADB-lagradinformation i t. ex. MI. Prövningen av fråga om viss information är offentligoch kan lämnas ut till utomstående följer således i stort samma regler vare siginformationen förekommer i ADB-upp-lagning eller i handling i traditionellbemärkelse. MI innebär således inte något speciellt problem från principiellsynpunkt. Däremot kan praktiska problem uppkomma. Frågan i vad månmyndigheter skall kunna få tillgång till varandras handlingar är oreglerad ilagen (1937r 249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar,den s. k. sekretesslagen. Enligt min mening får emeUertid den praxis som utbUdatstUls vidare iHlämpas även när det gäller förevarande utvecklingsarbete. Vidprövning av myndighels begäran att få ta del av viss hemlig ADB-lagrad uppgift måslesåledes en avvägning göras mellan å ena sidan myndighetens behov av uppgiftenoch å andra sidan t. ex. berörd uppgiftslämnares berättigade intresse avsekretess. Underdel fortsatta arbetet med all utveckla rutiner för MI bör emellertidsekretessfrågorna beaktas noga i syfte all säkerställa dels tillgång tilluppgifter som disponeras av olika myndigheler, dels del sekretess-skydd som börtillförsäkras insamlade uppgifter. bör liU Kungl. Majrt kommain med de förslag liU bestämmelser som kan behövas särskilt mot bakgrund av denuppgiflsskyldighel som kan bli föreskriven. Vadangår frågan om inlegritetsskydd för ADB-lagrade uppgifter rörande enskildperson gäUer bestämmelserna i datalagen (1973r 289). Bestämmelserna innebäratt tillstånd fordras av dalainspektionen i den mån inte Kungl. Majrt ellerriksdagen beslutar om inrättande av visst register. Bestämmelserna ärtillämpliga också på försöksverksamhet eller liknande verksamhet.Datainspektionen anför i sitt remissyttrande att MI enligt inspektionensbedömande inle torde komma att innehålla uppgifter av betydelse för enskildpersons integritet. A andra sidan innehåller enligt inspektionen utredningensbetänkande inte sådan utredning som behövs för att inspektionen skall kunnaavge det yttrande som enligt datalagen skall föregå beslut av Kungl. Majrt eUerriksdagen om inrättande av ADB-lagrade personregister. För egen del kan jaginstämma i vad datainspektionen anfört. Från iniegritetssynpunkl torde MIknappast innebära något problem. Det är emellertid angelägel altmiljödatanämnden fortlöpande samråder med dalainspektionen. Beslut ominrättande av personregister inom MI bör fattas av Kungl. Somformer för tillhandahållande avinformation föreslår utredningen såväldirektrapportering av information tUl enskU- 1974: 46 72 daanvändare som publicering av offentlig statistik. a. föreslår utredningenatt en särskUd publikation, kallad Miljöstalistisk årsbok, skall utges i serienSveriges Officiella Statistik. Förall verksamheten inom MI skall bh meningsfull fordras ell om-fallande arbetefrån miljödatanämndens sida för all utveckla lämpliga former för alt tUlhandahållainformation till dé enskilda användarna. Användarnas behov bör därför varautgångspunkten för i vilka former informationen skall presenteras.,Informationkan behöva läranas såväl enligt standardiserade rutiner som i form avspecialbearbetningar. Hur dessa närraare skall utformas blir i hög gradberoende av bl. a. den tekniska utformningen av de olika projekten. Samtidigtär det enligt min mening också angelägel undei-stryka att bearbelningsrutinernabör utformas på ett ekonomiskt försvarbart sätt. En annan uppgift för miljödatanämndeni detta sammanhang blir all utreda frågan om kostnaderna för tillhandahållandeav information.