prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Av undersökningen framgårvidare att åtemtvandringen av främst nordbor har varit hög och att dettasärskUt har gällt åldersgruppen . Invandrare från vissa östeuropeiskaländer uppvisar i likhet med dern som har kommit från och Turkietmycket låga återutvandringstal. Personer från de bådasistnämnda länderna samt återvänder emellertid i betydligt störreutsträckning än personer . Den ekonomiska utvecklingen i under senareår har medfört en stor arbetskraftsinvandring till industriländerna. Till har under 1960-taletinvandringen skett från i första hand övriga nordiska länder, främst ,men också i stor utsträckning från , och . Detfinns anledning att räkna med att invandringen kommeratt ligga på avsevärt lägre nivå än . En viktig faktortorde vara de kraftiga insatserna för att bereda arbete åt den arbetskraft somfinns på den svenska arbetsmarknaden. Dessa insatser omfattar självfallet ocksåde invandrare som är bosatta här i landet. Den naturliga följden av dennapolitik blir att det arbetsmarknadsmässigt betingade behovet av ytterligareinvandring minskar. I sammanhanget bör erinras om det avtal som i april1973 undertecknades av svenska och finska myndigheter och organisationer ochsom syftar till att arbetskraftsförflytlningarna mellan de båda länderna istörre utsträckning än skall kanaliseras genom den offentligaarbetsförmedlingen. Överenskommelsen, som trädde i kraft ,innebär bl. a. att finländska arbetstagare som söker arbete i skallvända sig till arbetsförmedlingen i hemlandet för att få en allsidiginformation om såväl vad det egna landet kan erbjuda i fråga om arbete, socialaförmåner m. m. som motsvarande förhållanden i . För den svenskearbetsgivaren gäller att han får anställa endast sådan arbetssökande som harhaft kontakt med arbetsförmedling i eller , såvida det inte ärfråga om arbetsbyte inom . Arbetsmarknadsmyndigheterna skall ställaresurser till förfogande så att överenskommelsen får åsyftad effekt. För attsäkra det egna behovet av arbetskraft har dessutom vidtagit särskildaåtgärder inom bl. a. arbetsmarknads-, regional- och bostadspolitikens områden. Omfattningen av invandringen från andra länder underkommande år är svår att bedöma. Av stor betydelse är den utlänningspolitik somolika europeiska invandrarländer för. Det kan vara skäl att erinra om att mångaländer för en restriktiv utlänningspolitik i fråga om gällerdetta beträffande medborgare i länder som står utanför EG och att nationellahänsyn är utslagsgivande för politikens praktiska utformning. Av betydelse ärvidare den aktuella ekonomiska Prop.1974:1 Bilaga 13 153 situationeni utvandraiiändema samt allmänna eller geografiskt begränsadekonjunkturvariationei". Sammanfattningsvis torde man f. n. för de närmaste årenkunna räkna med en invandring av ungefär samma storlek som . Inom ramen för den kollektiva överföringen avflyktingar till för varaktig vistelse här har vi tagitemot ytterligare ett drygt hundratal personer av asiatisk härkomst som harutvisats från . Sammanlagt har den svenska insatsen omfattat drygt 400personer. Vidare har medel ställts till förfogande för att bekosta resornafrån vistelselandet till för nära anhöriga till dessa personer. Beslut har fattats om överföring under innevarandebudgetår av flyktingar främst från läger i och om uttagning avytterligare ett antal socialt handikappade zigenare inom ramen för denförsöksverksamhet som inleddes . Händelserna i ChUe medfördeomedelbart behov av att hjälpa människor undan förföljelse och lidanden.Sverige har genom ett snabbt erbjudande om en här i landet kunnat göraen betydelsefull insats. har ca 600 personer kunnat föras över hit. Efter hand som antalet invandrare har ökat kraftigt,har behovet att vidta åtgärder för att underlätta invandrarnas anpassningkommit i blickpunkten. tillsattes invandrarutredningen för att läggafram förslag till ett samlat program för samhällets olika aktiviteter förinvandrarnas anpassning. Utredningen har hittiUs lagt fram förslag om delsundervisningen i svenska språket m. m., dels utbUdning och auktorisation avtolkar och översättare samt ökad översättningsservice åt myndigheter.Utredningens slutbetänkande väntas föreligga i vår. I fråga om svenskundervisningen beslöt hösten1972 (prop. 1972: 100, InU 1972: 27, rskr 1972: 292) och (prop.1973: 43, InU 1973: 15, rskr 1973: 158) att genom lagstiftning tUlförsäkrainvandrare på den svenska arbetsmarknaden rätt till ledighet och lön viddeltagande i sådan undervisning. På grundval av förslaget om tolkservice m. m. harchefen för tidigare denna dag anmält förslag i frågaom UtbUdning av tolkar. I det följande läggs förslag fram om tolkförmedlingoCh översättningsservice åt myndigheter m. fl. Inom olika samhällsområden har enrad åtgärder vidtagits till förmån för invandrarnas anpassning. Sålunda genomför de centrala ämbetsverken särskildainformationsinsatser i samråd med ochinvandrarverket. Verken anpassar efter hand sina allmänna informationsåtgärdertill invandrarnas särskilda informationsbehov. Som exempel kan näm- 1974:1 Bilaga 13 154 nas ett informationspaket beståendeav en grundbroschyr innehållande allmän samhällsinformation, för vilkeninvandrarverket svarar, jämte ett antal kompletterande broschyrer, utarbetadeav de myndigheter som svarar för vissa sektorer av samhället. Denna informationges ut på 14 olika språk. gesInvandrartidningen ut i fem språkversioner. Dessa kompletteras numera av en svensk version, huvudsakligen använd i språkundervisningen,och en månadsbulletin på ytterligare sex språk. I ett 50-talkommuner har särskilda invandrarbyråer inrättats för att underlätta denenskilde invandrarens kontakt med samhäUsorganen. I andra kommuner har i sammasyfte de kommunala nämnderna förstärkts med språkkunnig personal. Arbetsmarknadensparter samverkar för att förbättra introduktionen på arbetsplatserna förnyanställda invandrare. Parterna och berörda centrala myndigheter bedriversärskilt samarbete i fråga om arbetarskydd inriktat på invandrarna. InomarbetsmarknadsutbUdningens ram har på fyra orter försök anordnats medundervisning på finska för finsktalande kursdeltagare, som har alltförbristfälliga kunskaper i svenska för att kunna följa utbildningen på dettaspråk. I fråga om socialaförmåner har inte bara medborgare i övriga nordiska länder utan också andra utlänningarsom bosätter sig här i huvudsak samma rätt som svenska medborgare tUl bl. a.socialhjälp, barnbidrag, allmäntilläggspension, sjukförsäkring, arbetslöshetsförsäkring, yrkesskadeförsäkringoch studiesociala förmåner. Inomundervisningsområdet pågår samarbete med och Jugoslavieni frågor rörande utbildning av finska resp. jugoslaviska barn som bor här.Vidare utgår statsbidrag tUl stödundervisningi bl. a. svenska och undervisning i elevens hemspråk. För vuxnainvandrare, som inte omfattas av lagstiftningen om rätt till ledighet och lönvid svenskundervisning, finns ett omfattande utbud av avgiftsfria språkkurser,som anordnas av studieförbunden. Inom ramenför arbetsmarknadsutbUdningen ges undervisning i svenska som förberedelse tillyrkesutbUdning eller arbetsplacering. Studieförbunden anordnar vidarestudiecirklar i särskild samhällsundervisning. Kontaktkurser för hemarbetandeinvandrarkvinnor har anordnats försöksvis. I samband härmedhar invandrarverket av medel under anslaget Anpassningsåtgärder för invandrarebestritt kostnaderna för uppsökandeverksamhet och barntillsyn. Försöksverksamhet med förskoleaktiviteterför invandrarbarn pågår i regi på ett tiotal orter. Möjligheternaför de kommunala biblioteken att köpa in litteratur på invandrarspråken harökats genom att särskilda medel härför har 1974:1 Bilaga 13 155 anvisats över statsbudgeten.Litteraturutredningen och invandrarutredningen kommer att föreslååtgärder för litteraturförsörjningen för spåkliga minoriteter här i landet. Radiosänder program för finskspråkiga invandrare i såväl radion som televisionen. Invandrarnas egnariksorganisationer, de s. k. invandrarkyrkorna och ideella svenska organisationer som sysslar med invandrarfrågor får samhällsstödvia invandrarverket. Föredragande statsrådet i hartidigare denna dag anmält förslag om att det statiiga stödet till fria kristnasamfund utvidgas tUl att omfatta andra såväl kristna som icke kristnatrossamfund. Förslag till ettsamlat åtgärdsprogram rörande den framtida inriktningen och omfattningen avsamhällets åtgärder för invandrarnas anpassningkommer som har sagts att läggas fram av invandrarutredningen. revisorer har i skrivelse tUl Kungl.Maj:t redovisat vissa förslag och synpunkter rörande principerna ochformerna för den verksamhet som bedrivs av invandrarverket. Underlaget förskrivelsen är en granskningspromemoria, dagtecknad , och yttranden över promemorian från ,invandrarverket samt länsstyrelserna i , och Västmanlandslän. Granskningen somutfördes har begränsats tUl frågor som handläggs inom verketstUlstånds- och medborgarskapsbyråer samt iviss utsträckning inom dåvarande kanslibyrån. Vid granskningen uppmärksammades särskilt handläggningstiden förtiUståndsärenden, tidsåtgången vid genomförandet av åtgärder föravlägsnande av utlänning samt utlänningskontrollen. I promemorianfrarnhölls att de genomsnittliga handläggningstiderna hos invandrarverketbeträffande vissa slag av ärenden är alltför långa. Revisorerna pekar iskrivelsen på att bl. a. övergången tUl ADB-rutiner och andra organisatoriskaförändringar skulle kunna leda till förbättringar av handläggningstiden hosverket men att det inte hade klarlagts närADB-systemet kunde fungera i fuU utsträckning. Jag vill i sammanhangetupplysa att systemet togs i bruk under senare hälften av maj och attöverflyttningen till det maskinella registret av de uppgifter som fanns i detidigare registren numera är avslutad. I fråga omhandläggningstiden hos har revisorerna i syfte att tiden skall nedbringas väsentligt förordat attnämndens kapacitet ökas, vilket kan ske genom en ökning av antaletsuppleanter i nämnden. Vidare har revisorerna föreslagit att beredning ochföredragning av ärenden hos nämnden anförtros de tjänstemän hos verket somhandlägger resp. ärenden. På framställning av nämnden harsedan hösten 1971 ytterligare en Prop.1974:1 Bilaga 13 156 suppleantvarit förordnad, vilket har gjort det möjligt för nämnden att arbeta på treavdelningar. Vidare har beslutat (prop. 1973: 108, InU1973: 21, rskr 1973: 206) om ändring av utlänningslagen (1954: 193). Ändringeninnebär att nämnden inte behöver höras i ärenden om avvisning ellerförpassning, om invandrarverket finner skäl att låta utlänningen stanna kvar ilandet. Enligt vad jag har inhämtat uppgår numera antalet balanserade ärendenhos nämnden i genomsnitt till endast några tiotal. Genom de vidtagna åtgärdernahar syftet med revisorernas skrivelse i denna del tillgodosetts. Revisorerna framhåller att det enligt utlänningslagenankommer på länsstyrelse att besluta om verkställighet av förpassning,förvisning och utvisning. befattning med dessa ärenden innebäratt genom polismyndighets försorg låter delge utlänningenavlägsnandebeslutet och från polismyndigheten begär förslag om sättet attverkställa åtgärden. fattar därefter det formella beslutet iärendet och uppdrar åt polismyndighet att ombesörja verkställigheten. Det kanenligt revisorerna sättas i fråga om inte handläggningsordningen innebär enonödig omgång med därav följande tidsutdräkt. Beslutsfattandet torde utanolägenhet kunna ankomma på polismyndighet, i vart fall ifråga om förpassningoch utvisning. Revisorernas ifrågavarande förslag har nära samband medde förslag som utiänningsutredningen har lagt fram i betänkandet (SOU 1972: 84)Flyktingskap. Enligt min mening bör därför frågan inte prövas separat utan isamband med ställningstagandet till utredningens betänkande. Revisorerna har vidare riktat uppmärksamheten på attavlägsnande-åtgärder i vissa fall kan fördröjas genom att länsstyrelsernaskjuter upp verkställigheten av lagakraftvunna avlägsnandebeslut i avvaktan påatt Kungl. Maj:t prövar ansökan om upphävande av beslutet. Enligt revisorernasmening är det motiverat att direktiv lämnas om under vilka omständigheterKungl. Maj:ts beslut bör avvaktas. I likhet med revisorerna finner jag detlämpligt att också denna fråga prövas i samband med utlänningsutredningensförslag. Jag vill dock erinra om att vissa anvisningar för handläggningen avärenden om utlännings avlägsnande ur landet har lämnats i Kungl. Maj:tsskrivelse till och invandrarverket.Anvisningarna tar sikte främst på det fallet att påståenden görs om risk förpolitisk förföljelse vid handläggning av fråga om avlägsnande ellerverkställighet av avlägsnandebeslut. Ytterligare pekar revisorerna på att långahandläggningstider ofta medför stora olägenheter för den enskUde och betydandekostnader för det allmänna. De föreslår därför att invandrarverket övervägernågon form av prioritering av ärenden, i vilka dröjsmål kan anses vara förenatmed sådana kostnader. Vidare framhåller revisorerna att sociala skäl Prop.1974:1 Bilaga 13 15/ oftatalar för att sådana ärenden behandlas snabbt. Jag ansluter mig till invandrarverkets uppfattning attdet är betänkligt att göra den enskildes rätt beroende av samhällets kostnaderför hans uppehälle hans ärende handläggs av myndigheterna. VerkettUlämpar redan en prioritering av vissa ärenden, men skälen härför är attsamhället har vidtagit eller avser att vidta tvångsåtgärder mot den enskUdeeller att hans sociala situation bedöms vara särskilt allvarlig, lag är därförinte beredd att förorda särskilda föreskrifter av generell natur omprioritering av utiänningsärenden endast på den grund att det allmänna annarsåsamkas kostnader. Revisorerna erinrar i fråga om utiänningskontrollen omatt invandrarverket som centra! utlänningsmyndighet har det yttersta ansvaretpå myndighetsnivå för kontrollsystemets uppbyggnad och funktion, även ombetydande delar av den praktiska verksamheten har uppdragits åtpolismyndigheterna. Det är antagligt att omläggningen av vissa rutiner tillautomatisk databehandling kommer att underlätta kontrollen. Revisorerna menardock att den verkställda granskningen har gett intryck av att ytterligareåtgärder är påkallade om vårt lands generösa hållning i utlänningsfrågor skall kunnabehållas utan störningar och skärpningar av bestämmelserna . Enligt revisorernatorde brister i tillståndskontrollen öppna möjligheter för en illegalinvandring, vars storlek är svår att fastställa men som kan bedömas uppgå tillflera tusen personer och med ökande tendens. Vidare pekar revisorerna påatt arbetsgivare i stor utsträckning underlåter att fullgöra föreskrivenuppgiftsskyldighet i samband med att utlänning börjar eller slutar anställningsamt att sociala myndigheter i strid med givna föreskrifter inte tillpolismyndighet anmäler åtgärder som vidtas i socialhjälpsärenden beträffandeutlänning. Utiänningskontrollen bedrivs i form av yttre och inrekontroll. Den yttre utlänningskontrollens huvudsyfte är att hindra ickeönskvärda utlänningar att resa in i landet. Sådan utlänning skall avvisas. Denyttre kontrollen åligger de lokala polismyndigheterna under tUlsyn avrikspolisstyrelsen. Syftet med den inre utiänningskontrollen är att övervakadels att utlänning inte vistas eller arbetar här utan de legitimationshandlingaroch tillstånd som krävs, dels att fråga om utlännings avlägsnande prövas omförutsättningar härför kan antas föreligga. Denna kontroll utövas centralt avinvandrarverket och lokalt av lokal polismyndighet. De nuvarande formerna för utlänningskontrollen prövadesav i samband med behandlingen av förslag om riktlinjer förutlän-ningspoiitiken m. m. 1968: 142, SU 196, rskr 405) och organisationenav statens invandrarverk (prop. 1969: 53, SU 86, rskr 218). Någon anledning attnu ompröva dessa former föreligger enligt min mening inte. 1974:1 Bilaga 13 158 I fråga omtillämpningen av kontrollen bör nämnas att vissa myndigheter arbetsförmedlingskontor, socialnämnder och barnavårdsnämnder genom cirkulärår 1971 har erinrats om den underrättelseskyldighetsom åligger dem enligt utiänningskungörelsen, UtiK (1969:136). Invandrarverkethar i sitt yttrande framhållit att belägg saknas för att myndighetema numerainte fullgör sin skyldighet. Beträffande arbets-givaranmälningarna har detsedan länge stått klart att arbetsgivamas uppgiftsskyldighet inte fullgörstUlfredsställande. Initiativ har därför tagits för att få till ståndeffektivare former för arbetsanmälningama. Avslutningsvistar revisorerna upp den nuvarande möjligheten att befria viseringsfriautlänningar, som är inskrivna vid läroanstalter i utlandet och som vistas härunder ferier, från skyldighet att ha arbetstillstånd under tre månadersommartid. Anordningen kan betecknas som en utvidgning av den i UtiK regleradeförmån av ungefär samma innehåll som gäller för utiändska studerande vidsvenska läroanstalter. Beträffande sistnämnda kategori är förmånen förenad medett särskUt villkor, nämligen att de studerande under terminerna skall ha sinförsörjning tryggad genom stipendier, egna medel eller på annat sätt. Det haransetts opraktiskt att dessa studerande under ferierna skulle vara nödsakadeatt lämna landet. Eftersom motsvarande skäl inte föreligger beträffandestuderande vid utländska läroanstalter vill revisorerna ifrågasätta omanledning finns att behålla denna speciella förmån. I anslutninghärtill vill jag erinra om att har tagit aktiv del i och stöttansträngningarna i internationella sammanhang att undanröja hinder för ettfritt folkutbyte. De av revisorerna angivna förmånerna för utländskastuderande har tillkommit som ett led i dessa ansträngningar. Vi har härigenomvelat främja ungdomsutbytet mellan länderna, vilket får anses vara av storbetydelse i skUda sammanhang. Jag är inte nu beredd att medverka till attförsämra de förmåner som finns för studerande vid utländsk läroanstalt. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 17mars 1972 tUlkalla-des en sakkunnig för att utreda frågan omarbetstillstånd för utomnordiska medborgare vid anställning på svenskt fartyg.Den sakkunnige har avgettbetänkandet (Ds In 1973: 12) AnstäUningstillstånd för utomnordiskasjömän vid anställning på svenskt fartyg. Betänkandet har remissbehandlats. Jagkommer att anmäla mina ställningstaganden med anledning avförslaget. I åretsbudgetförslag beräknas medel för vissa mindre personalförstärkningar och förytterligare utveckling av de fr. o. m. innevarande budgetår införda ADB-rutinernaför handläggnhigen av tUlstånds- och medborgarskapsärenden. Under särsldltanslag tas medel upp för översättningsservice åt invandrarverket samt övrigamyndigheter m. fl. 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag1974/75 Förslag 16405 394 14 840 000 16 455 000 är central förvaltningsmyndighet för invandrar- ochmedborgarskapsfrågor i den mån de inte ankommer på annan myndighet. Verket skall fortiöpande bevakabehovet av samt föreslå och samordna åtgärder för att främja invandraresanpassning i . Invandrarverketleds av en styrelse. Chef för verket är en generaldirektör. Inom verket finnsfyra byråer. Dessa är tUlståndsbyrån, medborgarskapsbyrån, anpassningsbyrånoch administrativa byrån. Dessutom finns en registerenhet. Till verket ärknutna med kansli och en rådgivande expertgrupp. Beräknad ändring 1974/75 a) Avlöningsförmåner m.m. + 3 850 000 b) Ersättning för konsultuppdrag (12 000) (5 000) Särskilda kostnader vid över- + 5 307 000 Pris- och löneomräkning , varav 254 900 avser höjtlönekostnadspålägg. Verket beräknar att O-alternativet tillämpat proportionelltöver hela verksamheten skulle innebära en minskning av antalet tjänster Prop.1974:1 Bilaga 13 i60 med ca10, vilket skulle medföra främst längre handläggningstider för tillstånds- ochmedborgarskapsärenden. Verkets enheterbör tillföras följande nya tjänster, nämligen tillståndsbyrån 2 byrådirektörer för kvalificerade arbetsuppgifter, främstärenden om utlännings avlägsnande ur riket, och 2 byråsekreterare förhandläggning av övriga tillståndsärenden samt 2 kvalificerade biträden ( + . medborgarskapsbyrån 3 byrådirektörer och 3 assistenterför att nedbringa handläggningstiderna i fråga om naturalisationsärenden,varvid hittUls anvisade medel för tillfällig förstärkning av byråns personalbör utgå ( + . anpassningsbyrån 1 byrådirektör för utbildningsfrågor,6 byrådirektörer/byråsekreterare och 2 byråsekreterare med uppgift attregionvis följa behovet av och föreslå åtgärder för invandrarna inomkommunernas verksamhetsomåden, 1 byrådirektör och 1 byråsekreterare för frågorrörande arbetsmarknad och arbetarskydd, 1 byrådirektör/byråsekreterare församordning och initiativ inom skilda ämnesområden, 2 byråsekreterare förinformation och bistånd till invandrare i individuella ärenden samt 4 biträden,varav 2 kvalificerade (-hl .) av de begärda tjänsterna motsvarar 11sådana funktioner, som f. n. utförs med anlitande av arvodesanställd personal,avlönad med medel från anslaget Anpassningsåtgärder för invandrare (p. D 3), administrativa byrån 1 avdelningsdirektör för attavlasta byråchefen vissa ärendegrupper, varvid nuvarande tjänst somavdelningsdirektör på allmänna sektionen kan dras in, 1 byrådirektör och 1byråsekreterare till nämnda sektion, 1 assistent och 1 kvalificerat biträde förpersonalfrågor, 1 assistent och 1 kanslist för kamerala uppgifter samt 2expeditionsvakter ( + . registerenhetenA kvalificerade biträden (+177 400 kr. Verkets informationsresurser behöver kraftigt förstärkas. För pub likationsverksamhet inkl. distribution yrkas 1 byrådirektör/byråsekrete rare, 1 byråsekreterare och 1 expeditionsvakt. För att handha verkets facktidskrift krävs 1 byrådirektör (redaktör), 1 byråsekreterare (bitr. re daktör) och 1 assistent. För fortsatt utgivning av en personaltidskrift yr kas 1 byrådirektör (redaktör). För att avlasta informationschefen vissa arbetsuppgifter krävs 1 byråsekreterare (bitr. För se minarier, konferenser och övrig kontaktverksamhet yrkas 1 byråsekrete rare och 1 byråassistent. Vidare bör skapas en särskild dokumentations central med 3 tjänster, nämligen 1 byrådirektör och 2 byråsekreterare. För kontorsuppgifter hänförliga till informationsarbetet behövs 2 biträ den, varav 1 kvalificerat ( + ). Av de yrkade tjänsterna motsvarar 8 sådana funktioner, som f. n. utförs av arvodesanstäUd per sonal, avlönad från anpassningsanslaget. 1974:1 Bilaga 13 i6l Medel bör anvisas för personalens resor tUlNorrköping i samband med förberedelserna för verkets flyttnmg. I anslutning tUlförslaget om en särskUd dokumentationscentral yrkas medel för inköp avpublikationer, böcker och tidskrifter (+50 000 kr. För att håUaverkets personal fortlöpande underrättad om viktigare frågor som beröranställningsförhållanden, flyttningen till m. m. bör medel anvisasför att täcka kostnaderna för en personaltidskrift (+38 000 kr. Modifiering och utveck ling av verkets terminalbaserade ADB-systemsamt översyn av vissa av verkets interna rutiner m. m. kräver ökade medel ( + . Av väsentiig betydelse för arbetsbelastningeninom tUlståndsbyrån är antalet kvalificerade ärenden främst ärenden omavlägsnande av utlänning ur landet. I stort sett har denna typ av ärenden ökatrelativt kraftigt . kompliceras handläggningengenom att många åberopar politiska skäl för att få staima här. Som en följd bl. a. härav har de genomsnittiigähandläggningstiderna blivit långa. Jag beräknar därför medel förförstärkning av tUlståndsbyrån med en byrådirektör och ett kvalificeratbiträde. Verket har upprepatsina framförda krav på en omfattande förstärknuig av de personellaresurserna för anpassnings- och informationsverksamheten. kommer att lägga fram ett samlat programför. samhäUets ohka aktiviteter för invandrarnas anpassning är jag inte bereddatt biträda yrkandena. Administrativabyrån bör tillföras en tjänst som byråsekreterare för uppgifter inom byrånsaUmänna sektion samt en tjänst som assistent för kassagöromål inomekonomisektionen. Jag beräknar medel härför. Under anslagspostenExpenser beräknar jag medel bl. a. för viss intern information.