prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Det framstår nämligen som ytterstangeläget att behålla handlingsfriheten så långt som möjligt i avvaktan på attdet ekonomiska läget och utsikterna framöver säkrare kan bedömas. I ett lägesom det nuvarande måste försörjningspolitiken spela en avgörande roll.Riktlinjerna för denna har också dragits upp på ett tidigt stadium av krisen,och dess närmare utformning kommer att successivt anpassas efter ändrade förhållandenoch nya informationer. Huvudmålen för den ekonomiska politiken ligger fast full sysselsättning, hög tillvä.xttakt, jämnare inkomstfördelning,regional balans, stabilisering av prisnivån och balans i vårautrikesbetalningar. För försörjningspolitiken är härvid av särskild betydelsede mål som avser sysselsättning, produktion och priser. I bilaga till statsverkspropositionen redovisasnormalt en preliminär nationalbudget. Nationalbudgeten utgör enkonjunkturprognos för det framförliggande året. De analyser av det ekonomiskaläget och de bedömningar av den ekonomiskautvecklingen som redovisas i nationalbudgeten, sammanfattas i en s. k.försörjningsbalans. Det är på grundval avden bild som kan tecknas i nationalbudgeten med dess försörjningsbalans, sominriktningen av stabiliseringspolitiken bestäms. Den oklarhet somförsvårar de ekonomiska bedömningarna i finansplanen gäller i än högre grad förutarbetandet av en nationalbudget med detaljerade prognoser på skilda områdenav ekonomin. Mot den bakgrunden har det inte förefallit meningsfullt att f. n.lägga fram en nationalbudget för . Jag vill emellertid i sammanhangetnämna att avser att publicera vissa alternativakalkyler för den svenska ekonomin 1974, grundade på olika hypotetiskaantaganden om oljekrisens varaktighet och omfattning. Det är regeringensförhoppning att det senare i vår skall bli möjligt att göra rimligaförutsägelser om försörjningen av olja till vårt land ,liksom att motsvarande antaganden skall kunna görasom utvecklingen i våra viktigaste avnämar- och importländer. Som enföljd härav bör säkrare bedömningar om produktion och sysselsättning i den svenskaekonomin 1974 kunna redovisas. Avsikten är därför att ikompletteringspropositionen redovisa en nationalbudget . Detbudgetförslag som läggs fram för , avser perioden 1 juli 197430juni 1975. Budgetförslaget har, såväl i vad avser utgifterna sominkomstberäkningarna, utarbetats på grundval av den konjunkturbedömning fördet framförliggande året som kunde göras i oktobernovember1973. Denna konjunkturbedömning, som också låg till grund för riksdagensbeslut om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, innebar enfortsatt uppgång av den svenska konjunk turen. Budgetförslaget har utarbetatsmot denna bakgrand. Av vad jag tidigare anfört följeratt det inte nu är möjligt att förutsäga 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 3 verkningarna av oljekrisen underkommande budgetår. Den stabiliseringspolitiska uppgift budgeten /75bör fylla, om den skall påverkasamhällsekonomin i efterfrågestimulerande eller begränsande riktning,kan inte bestämmas förrän vi har kommit närmare den aktuella tidsperioden ochbättre överblickar de ekonomiska förutsättningarna. Man måste realistiskt räknamed att inte oväsentliga förändringar på såvälbudgetens inkomst- som utgiftssida i detta läge kan aktualiseras. Regeringen återkommermed förslag i dessa avseenden i samband med kompletteringspropositionen.Regeringen avser också att fortlöpande informera om inträffadeförändringar i försörjningsläget och i samband därmed vid behov framläggaförslag till erforderliga ekonomisk-politiska åtgärder. Den ekonomiska utvecklingen och den tidigare bedömningen Den ekonomiskautvecklingen inom OECD-ländema kännetecknades av en betydandeproduktionstillväxt. För hela OECD-området uppgick totalproduktionens ökningtill mot . Att tillväxtenunder 1973 blev så kraftig får till inte oväsentlig del tillskrivasförhållandet att man under detta år fick en sammanfallande högkonjunktur i enrad länder. Den redan tidigare mycket kraftiga uppgången i kombineradesunder 1973 med en fortsatt hög ex-pansionstakt i och medbetydande produktionsuppgångar i praktiskt taget hela . I såvälFörenta staterna som ökade brattonationalprodukten med 6 å 7 %detta år, vilket för dessa båda länder måste betecknas som höga tal. ökadevärldshandelns volym med , vilket är en av de snabbasteuppgångarna . Den parallella konjunkturuppgången iindustriländerna medförde först och främst en kraftig uppgång av handeln mellanOECD-länderna. Men man kunde även registrera en betydande ökning avråvaruländernas utrikeshandel och en tydlig uppgång i exporttill . Den internationella handelns utveckling under1973 bidrog till att jämvikten i de internationella betalningarnaförbättrades. En markant förstärkning inträffade i Förenta staternasbytesbalans, som uppvisade ett överskott mednärmare . Parallellt meddetta minskade överskottet i den japanska bytesbalansen genom bl. a. en mycketsnabbt stigande import. TUl inte oväsentlig del torde denna utvecklingfå tillskrivas de betydande förändringar, somunder skett i dollar- resp. yenkursen. Det volymmässigagenomslaget av valutakursförändringar tar visserligen alltid en viss 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 4 tid, men man kan nu konstatera attde vidtagna förändringarna klart bidragit till den eftersträvade utjämningen avlikviditetsöverskotten i de internationella betalningarna. Mot denna bildkontrasterar dock utvecklingen i Förbimdsrepubliken ochStorbritannien. Trots en betydande effektiv uppvärdering av D-marken bestodöverskottet i den västtyska utrikeshandeln och trots den avsevärdanedskrivningen av pundet svängde den brittiska bytesbalansen från ett mindreöverskott 1972 tillett underskott på . För OECD- området som helhet ökade det sammanlagdabytesbalansöverskottet gent emot övriga länder från 1972 till drygt fem miljar der 1973. Ett negativt drag iOECD-ländernas ekonomiska utveckling under 1973 utgörde utomordentligt snabba prisstegringarna. Tolvmånadersta- let t. o. m. visade på en prisstegring för hela länderom- rådet på . För konsumentpriserna noterades ökningar med två siffriga tal i länder som , , , och Stor . Prisuppgången i , , var en av de lägre i OECD- området. En rad faktorerbidrog till denna inflationistiska utveckling. Den parallellakonjunkturuppgången och den därmed snabbt stigande efterfrågan förstärkte deprisstegringar som hade förekommit redan innan konjunkturuppsvinget inleddes. Råvaraprisernasteg snabbare än . accelererade dessutomökningen i oljepriserna. I synnerhet i och förstärktesytterligare dessa prisstegringstendenser av effekterna av de vidtagnadevalveringarna. I syfte att dämpaden inflatoriska utvecklingen lade ett flertal länder successivt omden ekonomiska politiken i en mera restriktiv riktning. Man skärpte på etttidigt stadium penning- och kreditpolitiken som de offentligautgiftsstegringama begränsades. Den strama penningpolitiken i Förenta staternahar etappvis fört upp diskontot till en för detta land rekordhög nivå på 7,5 %.Till följd av bl. a. kortsiktiga variationer i valutaströmmarna har man iFrankrike tvingats höja diskontot till och lägstautlåningsränta nådde . I denfinansplan som redovisades i fjolårets statsverksproposition tog jag den redandå förutsedda kraftiga produktionstillväxten i , och Förentastaterna till intäkt för att exporten från skulle komma att utgöra enklart expansiv faktor i den svenska utvecklingsbildenunder . Jämsides med detta föratsågs även betydande ökningar av såvälnäringslivets fasta investeringar som i lagerinveste-ringama. Med hänsyntill att hushållens disponibla inkomster beräknades öka förhållandevis snabbt1973 förutsågs även en betydande uppgång av den privata konsumtionen. Tillgrund för derma bedömning låg 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 5 a. en föratsättning om enmellan 1972 och 1973 i stort sett oförändrad sparkvot. Den nedgång i denprivata konsumtionen som man kunnat observera sammanhängde till enbetydande del med en kraftig ökning av hushållssparandet. Detta fördubbladespraktiskt taget . Hushållssparandet låg kvar på enhög nivå även . Mot bakgrand härav räknade man inte med atthushållssparandet skulle återgå till den tidigare låga nivån.Uppgången i de disponibla inkomsterna var likväl så pass stark att man syntesha mycket goda skäl för att räkna med en betydande ökning av den privatakonsumtionen . Sammantagetinnebar bedömningarna i finansplanen att såväl den inhemska efterfrågeutvecklingen som exportutvecklingen kundeförväntas medföra en expansiv konjunkturutveckling med ettsuccessivt förbättrat kapacitetsutnyttjande och en ökad efterfrågan påarbetskraft. Bruttonationalprodukten beräknades komma att öka med ochsåväl handels- som bytesbalansen förväntades komma att ytterligare förbättrasunder detta år. Den för utvecklingen så avgörande ekonomiskastimulanspolitiken kunde successivt länkas av och ersättas med effekten avkonjunkturutvecklingen. När jag senareunder våren i den reviderade finansplanen återkom till frågan om den ekonomiska utvecklingen kunde jag konstateraatt de utvecklingstendenser som förelegat hadeförstärkts. Utvecklingen föranledde en betydande upprevidering av exportprognosen sominvesteringsverksamheten föreföll att bli något kraftigare än somtidigare förutsetts. Sammantaget innebar de olika förändringarna att man dåkunde förutse en ökning av bruttonationalprodukten på mellan 1972 och1973. Den privatakonsumtionens utveckling såsom den kan följas genom i första hand statistikenöver omsättningen i detaljhandeln - uppvisade emellertid ett oregelbundetförlopp. kom det att framstå såsom alltmera klart att hushållssektornsefterfrågan inte skulle komma att nå upp till den nivå som hade förutsatts i detidigare bedömningarna . företedde även de kommunala investeringarnatecken på en mera vikande tendens än vad som föratsetts tidigare. Vissa indikationerpekade också på att inte heller lagerinvesteringarna skulle komma att öka iden takt som förutsetts. Det expansiva inslaget från exporten hade däremotytterligare förstärkts. Med hänsyntill att den svenska ekonomin till skillnad från ett flertal andraOECD-länder inte företedde några tecken på en överansträngning av de ekonomiska resursema bedömde jag det möjligt att förstärkaden inhemska efterfrågan på vissa angelägna områden. Regeringen lade underhösten fram förslag om en rad ekonomisk-politiska åtgärder, vilka bl. a.innefattade en förstärkning av den offentliga konsumtionen, ett ökat stöd tillhushållens privata konsumtion, ökade stat- Prop.1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 6 ligainvesteringar samt ett ökat stöd till kommunernas investeringsaktivitet. Föratt hålla igen prisstegringstendenserna på viktiga områden föreslog regeringenäven fortsatt prisstopp på viktiga baslivsmedel och trävaror samt åtgärder föratt begränsa effekten av hyreskostnadsstegringen för barnfamiljer medbegränsade inkomster. Läget på arbetsmarknaden hade fortsatt att successivtförbättras om än i långsam takt. ökadesuccessivt antalet obesatta platser och nådde sitt högstaläge . Vidare fortsatte antalet sysselsatta att öka. Meneftersom antalet personer i arbetskraften ökat ytteriigare blevnedgången i antalet arbetslösa relativt måttlig. Bilden var dock mycketsplittrad med kraftiga ökningar i efterfrågan på yrkesutbildad arbetskraftinom industrisektom, en stagnation på tjänstemannaområdet och en klart vikandetendens i fråga om efterfrågan på byggarbetskraft. Det framstod vidare som alltmera klart att särskildasamhällsinsatser krävdes för att en betydande del av de personer som söktearbete vid arbetsförmedlingarna skulle kunna beredas sysselsättning. Det avregeringen framlagda förslaget om ekonomisk-politiska åtgärderinnehöll därför även förslag om en förstärkning av arbetsförmedlingarnas verksamhetsamt en ytterligare utbyggnad av den selektiva sysselsättningspolitiken.Sammanlagt beräknades utgifterna för regeringens förslag uppgå till ca 2,5miljarder kr. begärdes som anslag på tilläggsstat /74. Volymförändringar i % frånföregående år Bruttonationalproduktfrån produktionssidan därav varuproduktion tjänster Bruttonationalprodukt frånanvändningssidan I tabell 1 sammanfattas den produktionstillväxt som nukan beräknas . EnUgt beräkningarna från produktionssidan, sombaseras på uppgifter om den faktiska produktionen och sysselsättningen, skullebruttonationalprodukten ha ökat med mot icke fullt3 % . Ökningen i tillväxttakten sammanhänger främst medaccelerationen i varuproduktionen, vilket i sin tur är hänförligt till den godaindustrikonjunkturen . Av tabellen framgår emellertid attproduktionsberäkningarna givit ett klart högre resultat än motsvarandeberäkningar från användningssidan, vilka är de kalkyler som ingår iförsörjningsbalansen. 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 7 mässigt brukar beräkningarna frånproduktionssidan resultera i något högreBNP-stegringar än motsvarande från användningssidan, men skillnaden ärbetydligt större än vanUgt. Detta kan sammanhänga med att användningssidansberäkningar med snabba prisförändringar är särskilt osäkra. Detgäller i synnerhet beräkningarna av lagerförändringarna. Försiktigheten bjudersåledes att man avvaktar de definitiva beräkningarna iiman man medstörre bestämdhet uttalar sig om denekonomiska utvecklingen under detta år, även om det förefaller sannoliktatt den totala tillväxten legat än . -1,4 -7,4 -4,5 -1,5 -0,7 Användningssidans beräkningar finns sammanfattadei form av en försörjningsbalans i tabell 2. Den privata konsumtionensökningstakt beräknas nu ha uppgått till inte fullt och den offentligakonsumtionens till inte fullt . Den samlade investeringsverksamheten har varit något vikande främst till följd avutvecklingen av de kommunala investeringarna och på bostadsbyggandetsområde. De privata bruttoinvesteringarna och då i första hand industrins hardäremot utgjort expansiva inslag. Exportenav varor skulle enligt nu tillgängliga beräkningar ha ökat med i fasta priser, medan däremot importens ökning skulle ha stannat vid intefullt . Enligt vad som kan bedömas skulle lagren ha minskatmed . Detta resultat avviker mycket kraftigt ifrån vad somtidigare bedömdes som sannolikt,nämligen att en lageruppbyggnad om ca . skulle komma attske . Jag erinrar dock om vad jag 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen S tidigare framhöll om osäkerheten ilagerberäkningarna. Detta gäller f. ö. en rad andra poster iförsörjningsbalansen, där man inte kan utesluta att den preliminära statistikeninte lyckats fånga upp alla de förändringar som kan förmodas ha inträffat motslutet av 1973. Betalningsbalans 19701973 (Mil), kr.) Den tidigareberörda utvecklingen på utrikeshandelns område har medfört en ytterligare,mycket kraftig förstärkning av den svenskahandelsbalansen. som exporten till följd av bl. a. den internationellakonjunkturutvecklingen fortsatt att accelerera har importen till följd av detlägre efterfrågetrycket inom landet utvecklats i en relativt sett långsam takt.Överskottet i handelsbalansen kan uppskattas till 6,5 miljarder kr.Samtidigt har tjänstebalansen inkl. transfereringarna undergått en fortsattförsvagning. Sammantaget har dock varu- och tjänsteområdena under 1973utvecklats på ett sådant sätt att de väl kunnat kompensera för den främst genomökat bistånd till utvecklingsländerna och ökade räntebetalningar fortsattnegativa transfereringsutvecklingen. Bytesbalansen har härigenom för tredjeåret i följd visat ett klart överskott. Det måste dock framhållas att detta huvudsakligenär resultatet av den speciella konjunktursituation som rått under dessa år. Valutareservensteg i en omfattning som nästan motsvarade överskottet i bytesbalansen. Visserligen skedde en omsvängning i negativriktning av kapitalbalansen framför allt till följd av minskad,långfristig upplåning i utlandet. Detta valutautflöde motvägdes dock i stortsett av en stor positiv restpost vari bl. a. de kortfristiga handelskrediternaingår. Den statistiska bilden av betalningsströmmarna är emellertidännu så länge osäker och kan bli föremål för senare revideringar. Redan innan omfattningen av oljekrisen blev kändframstod en viss dämpning av den höga tillväxttakten inom OECD-områdetsom sannolik . Den snabba expansionen under de tidigare åren hade medförtatt kapacitetsbegränsningar gjort sig gällande under loppet av 1973 och iökande grad kunde förväntas begränsa produktionstillväxten . Men ävenpå efterfrågesidan hade vissa avmattningstendenser gjort sig märkbara. En dämpning av bostadsbyggandet föreföll sannolik i 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 9 flera länder varjämteökningstakten i den privata konsumtionen och den offentliga verksamheten påmånga håll föreföll komma att dämpas. Bilden var dock något splittrad; såvälföretagens fasta investeringar som exporten stod för fortsatt kraftigt expansivainslag i utvecklingen. kunde manförvänta att den restriktiva ekonomiska politiken som inletts i ettflertal länder skulle komma att få effekt päutvecklingen . Inflationsutvecklingen och den i vissa fall besvärandebristen på balans i utrikeshandeln ställde krav på en efter-frågebegränsandepolitik. Kraften i expansionen var emellertid så betydande att detframstod som sannolikt att expansionen inom OECD-området skulle komma attfortsätta , ehuru i långsammare takt än imder 1973. FörSveriges vidkommande betydde denna utvecklingsbild att den pådrivandekraften i utvecklingen inte längre i första hand skulle komma från exportenutan från den inhemska efterfrågan. Exporten kunde visserligen förutsesbibehålla en avsevärd volymökning men med hänsyn till såväl de inhemskakapacitetsförhållandena som utvecklingen på avsättningsmarknaderna kunde manräkna med en betydande dämpning i förhållande till utvecklingen . Deninhemska efterfrågan beräknades kunna komma att öka i en snabbare takt änunder 1973. Det punktvis mycket höga kapacitetsutnyttjandet inomindustrisektorn i kombination med en gynnsam efterfrågesituation och höglikviditet talade för att det privata näringslivets investeringar skulle kommaatt öka kraftigt . Med hänsyn till lageratvecklingen under1973 med en betydande uttömning av i synnerhet färdigväralagren kunde manförvänta en avsevärd lagerappbyggnad . Det av regeringen framlagdaförslaget om att folkpensionsavgiften skulle ersättas med en av arbetsgivarna betald socialförsäkringsavgift kunde även vid relativt försiktiga antaganden om avtalsrörelsens resultat förväntas leda till så pass betydande ökningar av hushållens disponiblainkomster att en snabbare ökning av den privata konsumtionen än 1973 framstodsom sannolik. Härtill bidrog även de åtgärder som beslutats isyfte att stimulera de enskilda hushållens köpkraft. Till följd av iförsta hand utvecklingen av de kommunala investeringarna och bostadsbyggandetkunde däremot den samlade byggnadsverksamheten beräknas uppvisa en fortsattsvag utveckling. De beslutade ekonomisk-politiska åtgärderna, sombl. a. innefattade ett betydande stöd åtbyggnadsinvesteringarna, kunde emellertid väntas begränsa nedgången ibyggnadsverksamheten i förhållande till minskning. Sammantagetinnebar de gjorda förutsättningarna och bedömningarna att man hade anledningräkna med att brattonationalprodukten skulle kunna öka med mellan 1973och 1974. Detta skulle i sin tur kunna antas leda till en viss nedgång iarbetslösheten mellan dessa år. 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 10 Det framstod dock som sannolikt attarbetsmarknaden även skulle komma att kännetecknas av obalanser ochav svårigheter att anpassa efterfrågan och utbud till varandra. Med hänsyn tillden inhemska efterfrågans utveckling kunde man förvänta en acceleration avimportvolymens ökningstakt. Sammantaget beräknades denna öka väsentligensnabbare än exporten. Trots detta och trots en viss föratsatt försvagning avtjänstebalansen och ett ytterligare ökat underskott i fråga om transfereringamahade man dock till följd av exportens mycket höga nivå anledning räkna med enfortsatt stark bytesbalans. Det framstod emellertid redan tidigt som klart attutvecklingen av bytesbalansen i betydandeutsträckning skulle komma att bestämmas av den internationellaprisutvecklingen. Innan prisutvecklingen på oljeprodukter blivit uppenbarframstod det som sannolikt att den svenska ekonomin skulle kunna förbättra sinabytesvillkor med omvärlden. De svenska exportvarorna kunde beräknas öka i prismed 2 å mera än importpriserna. De senaste månadernas utvecklinghar fått denna prognos att framstå som inaktuell. Genom den undersenare år mycket framgångsrika exportutvecklingenhar emellertid den svenska ekonomin fått ett jämförelsevis gott utgångslägeinför de påfrestningar som utvecklingen kan medföra. Försörjningsläge och ekonomiska utsikter Oljekrisens effekter påOECD-ländernas ekonomi Denoptimistiska bedömningen om fortsatt god tillväxttakt i västvärldens ekonomier har successivt fåttomprövas i pessimistisk riktning i takt med begränsningar ioljeleveranserna och kraftiga prisstegringar på oljeprodukter. I det läge somskapades genom började arabstaterna attanvända oljan som ett politiskt medel för att ge eftertryck åt sina krav. Derasinstrument har därvid varit organisationen (Organization of ) i vilken ingår , , , ,, , , , , och . Medan kriget ännupågick beslöt OAPEC vid ett möte i att införamånatliga femprocentiga nedskärningar i oljeproduktionen. Därjämte påbjöd manembargo (exportförbud) på oljeexporten till ochNederländerna. beslöt OAPEC genomföra en25-procentig nedskärning av produktionen räknat på septembernivån samten fortsatt månatlig minskning om i avvaktan på en lösning av konflikten.Efter ett uttalande i Mellersta östemfrågan av den 6 novemberinställdes dock den femprocentiga nedskärningen för . 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 11 Den 89december 1973 beslöt organisationen om ytterligare en sänkning avoljeproduktionen fr. o. m. räknat på december månadsreducerade produktion. Innan detta beslut trätt i kraft ändrade OAPEC vid ettmöte i sittställningstagande. Organisationen beslöt då att i stället höja produktionenmed . Härigenom skulle produktionsbegränsningen fr. o. m.januari 1974 bli jämfört med produktionen . Allaoljeexporterande länder har haft ett starkt intresse av att höja sina intäkterav oljeproduktionen. De leveransbegränsningar, som motiveras avutrikespolitiska skäl, har kunnat utnyttjas i prispolitiskt syfte. Genom denoljebrist som uppstått har det blivit lättare att genomföra drastiskaprishöjningar. Beslut om prishöjningarna har som regel fattats inom denorganisation som omfattar praktiskt taget alla oljeexporterande länder, OPEC(Organization of ). Sålunda beslöt man vid ettmöte i att höja producentländernas ersättning förråolja med . För importländerna innebar detta en höjning avråoljepriset med inemot (cif-priset). Vid ett möte i den 23december 1973 fattade ett antal OPEC-länder beslut om ytterligare en drygfördubbling av producentländernas ersättning för råolja. Detta beslut väntasbli normerande för alla OPEC-länder. För importländerna innebär de bådabesluten en sammanlagd höjning av importpriserna för råolja med . Vilka konsekvenser oljekrisen kan tänkas få påden ekonomiska utvecklingen i hänger väsentligen sammanmed graden av oljeberoende i olika länder. Industriländernasförbrukning av energi har ökat starkt. Oljan spelar och växande roll för att tillgodose energibehoven. Det är därföruppenbart att begränsningar i tillförseln av olja får effekter för nästan allasektorer i ett moderat industrisamhälle, även om dessa effekter kan vara svåraatt isolera och kvantifiera. Självfallet får ett genomslag av de höjdaoljepriserna betydande effekter på ländernas prisnivåer och betalningsbalansersamt, , på deras industriella struktur. Olja är numeraden viktigaste energikällan i industriländerna. För OECD-området som helhetsvarar olja för drygt hälften av det totala energibehovet (tabell 4). Härutöverär olja en viktig insatsvara i tillverkningsindustrin.Stora skillnader i beroendet av olja som energikälla föreligger dockmellan olika industriländer. och uppvisar detminsta beroendet, eller , medan detta i , och Sverigeuppgår till 75 å och i till . 1974:1 Bilaga 1 Finansplanen 12 De olika energislagens andelar av den totalt tillförda energin i olika länderoch länderområden (avser 1972)