prop · FX0383 · 1974-12-31 00:00:00 — 1974: 83 300 Ett vanligt typfall, sora orafattas av förslaget, äratt en kraftanläggning skall byggas för utnyttjande av ett strörafall och alt raanönskar öka kraftraängden i anläggningen genora överledning av vatten från ettannat vattendrag. Sökanden har utbyggnadsvitsord, ora han innehar majoriteteni det för utbyggnad avsedda fallsträckskomplexet och det gemensammatillgodogörandet är en förutsättning för anläggningens tillkomst. Tydligtvisavses, att det gemensararaa tUlgodogörandet skall vara nödvändigt för attvattenkraften skall kunna utnyttjas på ett från teknisk och ekonoraisk synpunktrira-ligt sätt. Detta bör koraraa tUl uttryck i lagtexten, lärapligen genoraatt fraraför ordet "förutsällning" inskjuts orden "från tekniskoch ekonoraisk synpunkt nödvändig". Det är språkligt sett någotoegentligt, när det sägs att det gemensararaa tillgodogörandet avfallsträckorna skall vara en förutsättning för "anläggningens" tiUkomst.Den avsedda innebörden får dock anses tUlräckligt klarlagd genora de vägledandeexeraplen i vattenlagsutredningens motiv. Slutligen anmärks, att det iförslagets lagtext använda ordet "vattensystem" i sararaanhangetsynes raissvisande och bör ersättas med "vattendrag". Detär uppenbarligen avsett att skall ta upp frågan ora andelskraftendast om sakägare framställer yrkande därom. Delta komraer tUl klarareuttryck, ora i första stycket orden "kan av berättigasalt" byts ut mot "får". Närsökanden i ett kraftulbyggnadsmål åläggs alt tillhandahålla andelskraft, fårdetta åläggande anses som ett med byggnadstillståndet förbundet vUlkor, soraden byggande har att iakttaga i likhet med andra villkor. Villkoret torde utanvidare bli gällande även för ny ägare till den fastighet med vilken rätten tilltillgodogörandet av vattenkraften är förenad, ora denne vUl utnyttja tUlståndet.Detta innebär att föreskriften i andra punkten av andra stycket är obehövlig.Då den kan föranleda missförstånd beträffande innebörden av andra villkor soraföreskrivs i saraband raed byggnadstillstånd, förordar lagrådet att den fårutgå. Ifjärde stycket stadgas att, ora överenskoraraelse ej kan träffas ora de närraarevillkoren för tillhandahållandet av andelskraft eller ora kostnadsbidrag,bestämmer därom efter anraälan av kraftanläggningens ägareeller andelskraftens raottagare. Det skall alltså i första hand ankomraa påparterna själva att fastställa villkoren. Av motiven kan utläsas, att det äravsett alt avtalsfriheten skall orafatta även så grundläggande frågor sora andelskraflensoch vederlagets storlek. Bakom den föreslagna bestämmelsen synes ligga tankenatt andelskraften skall kunna bestämmas så, att den till fullo motsvarar raottagarensandel i den vattenkraft sora skall tillgodogöras vid anläggningen. Någonersättning i pengar skall ra. a. o. inte utgå därutöver för den vatten- Med tanke på sådana fall anser lagrådet, att det raed hänsyn bl.a. iHl den raottagande fastighetens borgenärer ej är tillrådligt att raedge såvidsträckt avtalsfrihet sora förslaget tycks innebära. Det väsentligainnehållet i rätten till andelskraft bör bestämmas av ochfastslås i dess beslut rörande andelskraften. Visserligen torde 11 kap. 60 §,i den lydelse paragrafen skall ha enligt förslaget, medföra att domstolen ifall, då andelskraften ej motsvarar fulla värdet av den vattenkraft soraavslås, skall beslärama ersättning i pengar enligt bestäraraelserna i 9 kap., iden raån 11 kap. 60 § föranleder därtUl. Det synes eraellertid läraphgt attförevarande bestämmelse får sådan utforraning att borgenärernas rätt bhrbeaktad redan när innehållet av rätten tiU andelskraft bestäms. Om parterna äröverens, kan domstolen granda sitt avgörande på överenskomraelsen, men domstolenbör därvid ha att pröva om överenskommelsen är lämplig. Hinder skall givetvisej föreligga mot att överlämnar regleringen av detaljfrågor tUlparterna med möjlighet för dem att vid eventuell tvisl vända sig tilldomstolen. Särskild bestäraraelse härom är ej behövlig. Lagrådet förordar ianslutning tUl det anförda att fjärde stycket ges den lydelsen, altvattendomstolen i samband raed beslut om tillhandahållande av andelskraft skallmeddela erforderliga beslämmelser om vUlkoren för tUlhandahållandet och omkostnadsbidrag. Enligtdet föreslagna femte stycket kan oraprövning av rättsförhållandet raellankraftanläggningens ägare och andelskraftens raottagare ske, när ändrade förhållandeninträder. Sådan oraprövning kan gå ut på att rätten lUl andelskraft avlöses raotersättning i pengar. I sådant fall skall enligt sista punkten i stycket bestäramelsernai 9 kap. äga raotsvarande tillärapning. Eftersora den ersättning som kommer ifråga får anses ha natur av löseskiUing eller intrångsersätlning, blir även deskyddsregler till förmån för panträttshavare som föreslås ill kap. 60 §femtesjunde styckena tUlämpliga (jfr 11 kap. 81 § i förslagel). Även omparterna skulle komraa överens om att rätten till andelskraft skall upphörautan att någon ersättning skall utgå, torde nyssnämnda skyddsregler bli tUlämpliga. Enligtvad som uttalas i motiven utgör det föreslagna tUlägget till första stycketenda motsvarigheten i förslagel till 9 kap. 56 § andra punkten VL som nuföreslås skola upphävas. Det må framhållas att den i sistnämnda lagram intagnaregeln ora befogenhet för vattendomstol att raeddela föreskrifter rörandeanvändningen av ersätlningsraedel främst syftar till att skydda inlecknmgshavaresrätt. Det nu föreslagna tillägget åter avser att i den ersältningsskyldigeseget intresse säkerställa alt arbetet för vilket ersättning utgår verkligenblir utfört (jfr SOU 1972r 14 s. 165 f). Den avsedda innebörden skulle komraatill klarare 1974: 83 302 uttryckora tillägget får lydar "Därvid får även raeddelas bestäraraelser angåendeersättnmgen som säkerställer att arbetet blir fullgjort." Detföreslagna fjärde stycket om bestäraraande av ersättning till delägare i invallningsföretagsom påfordrar all hans mark löses har utan ändring i sak förts över frånnuvarande 9 kap. 49 § andra stycket. Ehuru inte utsagt torde det vara förutsattatt ersättningen, i den mån ej annat följer av förevarande stycke, skallbestämmas raed tiUärapning av de nya reglerna i 9 kap. Vadsom sägs i sista punkten av fjärde stycket torde följa av 9 kap. 3 §, varförpunkten kan utgå. Dettakapitel sora är helt omarbetat innehåller de nya ersättningsbestäraraelserna.I kapitiet har intagils vissa bestämmelser sora strängt taget inte ärersättningsregler och vilkas placering i ersättningskapitiet kan diskuterasfrån sysleraatisk synpunkt. Här åsyftas bestäraraelsema ora skadeförebyggandeåtgärder (1 § andra stycket) och ora Ivångsinlö-sen av fastighet ellerfastighetsdel (3 §). dessa besläramelser skaU ha sin plats i kapitlet, börrubriken till det avsnitt där bestämmelserna är intagna ändras till "Omersättningsskyldighet ra. Fördet fall att företag eller åtgärd medför att särskUd rätt till fastighet gårförlorad eller rabbas finns i förslaget en regel i 9 § med hänvisningar tillvissa av de föregående bestämmelserna i kapitlet. Placeringen av regeln är mindrelyckad. Lagrådet förordar att en bestäraraelse i äranet tas upp redan i 1 §.Den kan inskjutas såsora ett nytt andra stycke i paragrafen och få det innehåUetatt, i fall då förelag eller åtgärd vartill tillstånd lämnats enligt VL medföratt särskild rätt till fastighet går förlorad eller mbbas, vad som föreskrivsom ersättning då fastighet tas i anspråk eller skadas skall äga motsvarandetillämpning. Bestämmelsen får anses innebära att även vad som föreskrivs i 3 §om inlösen bhr tUlämpligt. Ianslutning till den föreslagna regeln om skadeförebyggande åtgärder uttalarföredragande statsrådet, att del inle är möjligt för eller syneraännenalt instifta servitut i fråga ora exerapelvis vattenleverans, raedan detdäremot får anses möjligt för dem all ålägga ersättningsgivaren att hosinskrivningsmyndigheten ansöka om inskrivning av servitut. Uttalandet lorde haföranletts av påpekanden vid remissbehandlingen om att åläggande att vidtagaskadeförebyggande åtgärd inte får sakrältslig dignitet till skillnad från denvattenleverans som åläggs enligt 9 kap. 46 § VL. Om sökande till grundvatlentäklåläggs alt 1974: 83 303 fullgöravattenleverans som skadeförebyggande åtgärd, blir emellertid detta att anse somett med tillståndet förenat villkor, sora gäller oberoende av växlingar iäganderätten tiU den fastighet till vilken vattentäkten hör (jfr lagrådelsyttrande vid 2 kap. 6 §). Särskilda åtgärder för att den som är berättigad tillleveransen skall vara skyddad mot rättsförlust tUl följd av att nämndafastighet byter ägare synes därför ej erforderliga. 2 och 3 §§ Beträffande2 § vill lagrådet förorda en uppdelning i två stycken, varvid första punktenfår bilda ett första stycke och återstående tre punkter ett andra stycke. förordat vid 1 § föranleder en redaktionell jämkning i 3 § tredjestycket. Vidare ifrågasätter lagrådet om inte en bättre disposition vinnes, om2 och 3 §§ får byta plats. Vidbeaktande av vad lagrådet förordat vid 1 § skall en redaktionell jämkning görasi andra slyckel av denna paragraf. Dispositionenav kapitlet skulle vinna i överskådlighet, om tredje och fjärde styckena iparagrafen bryts ul tiU en särskild paragraf sora placeras efter 8 §. 8 och 9 §§ Om ienlighet med vad lagrådet förordat vid 1 § där tas upp en regel om ersättningför det fall att särskUd rätt till fastighet går förlorad eller rubbas, skall 9§ första punkten utgå. Andra punkten i 9 § bör då med erforderlig redaktionelljämkning föras till 8 § och där tas upp som ett andra stycke. Det lediga paragrafutrymraetkan användas för den paragraf som enligt lagrådets förslag vid 4 § skall bUdasav tredje och fjärde styckena i 4 §. Den nya paragrafen med dessa båda styckenfår alltså beteckningen 9 §. Formuleringenav första punkten är något oegentlig. Lagrådet vill förorda att punkten fårinnehålla att, om företag eller åtgärd vartill tillstånd lämnats enligt VL raedföratt fastighet tUlhörig den som fått tillståndet skadas, ersättning för skadanskall bestämmas. Vadsom föreskrivs i Iredje stycket kan utgå om i 1 §, på sätt lagrådet förordatvid nämnda paragraf, tas upp en regel om ersättning i fall då särskild rätttill fastighet går förlorad eller rubbas. Prop.1974: 83 304 9 kap. 18 och 19 §§ Första stycket första punkten i 18 §, sora handlar omfullbordande av inlösen, bör lämpligen få bilda en särsldld paragraf med beteckningen18 §. De övriga bestämmelserna i paragrafen, vUka avser tUlträde av inlöstfastighet och vidtagande av åtgärd på fastighet, kan raed erforderligredaktionell järakning föras över till 19 §. De kan där få utgöra första ochandra styckena, medan förslagets 19 § får bUda ett tredje stycke. 9 kap. 21 och 22 §§ Bestäraraelserna i dessa paragrafer reglerar frågorrörande betalnings-och anmälningsskyldighet i fall då ersättning fastställsefter det att fastighet tagits i anspråk eller utsatts för skada. Ett vanligtsådant fall är att sökanden får verkställighelstillstånd enligt 11 kap. 67 §första stycket VL och ersättningstagare för talan i högre rätt ora höjning avden ersättning sora utdömts i samband raed tillståndsbeslulet. Ett annat oftaförekommande fall är att ersättning bestäras efter uppskov enligt 11 kap. 66 §2 raora. Ytterligare exempel på ersättning sora bestäras i efterhand ärersättning för oföratsedd skada enligt 2 kap. 24 § VL. Det händer även, attsökanden på grand av avtal tillträder egendoraen , och slutligen kanfrågan aktualiseras i saraband raed laglighetsprövning av befintlig ariläggning.Vad beträffar det sistnäranda fallet bör anraärkas, att det kan förekomma atti samband med laglighetsprövning ersättning döms ut för skada till följd avolaga byggande (jfr 11 kap. 83 § VL). Som föredragande statsrådet frarahållit iannat sammanhang gäller ej 9 kap. VL i fråga om sådan ersättning. Regleringen har i förslaget blivit något svåröverskådlig.Det är bl. a. inte så lätt att förstå innebörden av 22 §. För att bestäramelsernaskall bli tydligare bör vad som föreskrivs i 22 § inarbetas i 21 §. Därvidskulle 21 § kunna få förslagsvis denna lydelser "Har på grund av förordnande enligt 11 kap. 67 §första stycket tillstånd till företag eller åtgärd tagits i anspråk innan tillståndsbesluletvunnit laga kraft och höjer högre rätt ersättning som fastställts i sambandmed tiUslåndsbeslutet, skall det överskjutande beloppet betalas och anmälanenligt 14 § göras inom en månad från det ersättningen slutligen bestämts. Överstiger ersättning som bestämts efter uppskov enligt 11kap. 66 § 2 mom. provisorisk ersättning, skall det överskjutande beloppetbetalas inora en månad från det ersättningen slutiigen bestämts eller, om förordnandemeddelats enligl 11 kap. 67 § andra stycket, från ersättningsbeslutets dag.Anmälan enligt 14 § skall göras inora . Bestämmes i fall som avses i första eUer andra stycketersättningen ej till högre belopp och skulle eljest nedsättnings- eUeranmälnings- 1974: 83 305 skyldighetha förelegat, skall den ersättningsskyldige göra anmälan hos omersättningsbeslutet sedan detta vunnit.laga kraft. Har i annat fall än somavses i första eller andra stycket ersättning till följd av företag eller åtgärd,vartill tillstånd lämnats enligt denna lag, fastställts först efter detföretaget eller åtgärden utförts, skall ersättningen betalas och anmälanenligt 14 § göras inom en raånad från det ersättningen slutligen beslärades. Detsamraagäller ersättning sora bestärats i saraband raed prövning enligt denna lag avfråga ora godkännande av företag eller åtgärd som redan utförts." Sora22 § bör med erforderlig redaktionell järakning tas upp de bestämmelser som iförslaget ingår i 21 § tredje och fjärde styckena. Vadsora föreskrivs i denna paragraf är självklart och torde ej behöva särskUtutsägas. Paragrafen kan sålunda utgå. Tvistom kostnadsersättning sora avses i denna paragraf skall vid vanligexpropriation prövas av den dorastol sora handlägger själva ersättningsfråganeller alltså fastighetsdorastolen. I konsekvens härraed borde prövningen i delfall sora här avses ske av vattendorastolen. Att allmän domstol får prövafrågan kan dock godtagas raed hänsyn till vad sora föreskrivs i 11 kap. 25 § VL.Lagrådet vill därför inle påkalla någon ändring av förslagel i denna del. Förslagetinnebär beträffande denna paragraf alt andra stycket skall utgå som följd avatt det nya 9 kap. saknar särskilda regler ora grunderna för värdering avvattenkraft. Lagrådet vill påpeka, att resultatet av ändringen som slårigenom även i 11 kap., där 69 § hänvisar till bl. 10 kap. 60 § blir alt VLej kommer att innehålla någon principregel om grunderna för båtnadsuppskaltningenvid vattenreglering för kraftändamål. I anslutning tiUbestämmelsen i punkten 2, att äldre lag skall tillämpas i mål som anhängiggjortsföre ikraftträdandet, förtjänar framhållas att många ansöknings- och stäraningsraålär följdraål till tidigare ansökningsmål, som lett till att tillståndmeddelats till utförande av kraftanläggning eller annat företag. I vissa fallföreligger så nära samband att det kan finnas anledning att betrakta det nya raåletsom fortsättning på det gamla målet. Detta kan få betydelse vid tillämpningenav denna punkt i övergångsbestämraelserna. Några bestämda gmnder för tillämpningentorde ej kunna anges, utan frågan får avgöras från fall till fall. 1974: 83 306 Somexempel kan anföras att talan enligt 9 kap. 73 § VL, som blir upphävd, börkunna väckas efter ikraftträdandet, om tUlståndsmålet anhängiggjortsdessförinnan (jfr även SvJT 1959 s. 691 f). Vad angår övergångsreglemai punkten 4 angående bygdekraft saknas uttrycklig föreskrift om att redan raeddelatbeslut enligt 4 kap. 4 § om rätt att komraa i åtnjutande av bygdekraft skallvara gällande även efter ikraftträdandet. Det kan vidare anraärkas, attreglerna i punkten, med den innebörd de har enhgt motiven, i vissa fall skullekunna leda till egenartade resultat. Med hänsyn till bygdekraftsbeslämmelsernasraycket ringa praktiska betydelse anser lagrådet dock att förslaget kangodtagas i föreliggande skick. Förslagenläranas utan erinran. Prop.1974: 83 307 Utdragav protokollet över justitieärenden hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet . Närvarande:Slatsrainistern , rainislern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , . StatsrådetLidbora anmäler efter geraensara beredning raed statsrådets övriga ledaraöterlagrådels yttrande över förslag till 1. lag ora ändring i vattenlagen (1918r523), 2. lag om ändring i lagen (1919r426) om flottning i allmän flottled, 3. lag om ändring i lagen (1962r627) om vissa åtgärder för utnyttjande av vattenkraft vid krig m. m. Föredragandenredogör för lagrådels yttrande och anför. Somjag uttalade i remissprotokollet utgör principen om skadeförebyggande åtgärdersom alternativ tUl ersättning en så viktig del i VLrs skaderegleringssystem alten beslämraelse ora raöjlighet för vattendora-stol och syneraän att föreskrivaskadeförebyggande åtgärder bör tas in i VLrs ersältningskapitel. Lagrådet vUlinte raotsälta sig att förslaget i denna del genomförs raen förutsätter attutformningen av bestämmelserna övervägs på nytt i samband med arbetet på en nyVL. Jag uttalade redan i remissprotokollet att frågan om hur samordningen i enny VL skall ske raed en eventuell adrainistrativ tillståndsgivning får lösasnär frågan blir aktuell. Principen med skadeförebyggande åtgärder koraraeralltså som lagrådet förutsätter att övervägas på nytt. Lagrådetifrågasätter i detta sammanhang behovet av ytterligare bestämmelser med tankepå de faU då den skadeförebyggande åtgärden får formen av en perdurerandeförpliktelse för sökanden i valtenmålet. Jag koramer i det följande altbehandla innebörden av en föreskrift ora vattenleverans, sora utgör ett exempelpå en perdurerande förpliktelse. Ett annat exempel är att sökanden för allframtid åläggs att underhålla en brygga sora utförts sora skadeförebyggandeåtgärd. Jag anser inte att det finns något behov av lagreglering speciellt för perdurerandeförpliktelser. Uppkommande frågor torde raed fördel kunna lösas i denpraktiska tillämpningen. Lagrådet,som raed vissa egna koraraentarer lämnar en utförlig redogörelse förmarknadsvärdeprincipen, har inte något att erinra mot att den läggs till grundför VLrs ersättningsregler. Lagrådets kommentarer innefattar i sak inte någotnytt i förhållande till vad sora före- 1974: 83 308 kora under förarbetena tiU 1971 och 1972 årslagstiftningsärenden. För min del vill jag i detta sammanhang endast erinra oraatt denna princip lagstiftningsärende gjordes tiUämplig påalla expro-priationsgrunder, som t. ex. expropriation för att bevara oraråde soranationalpark, naturreservat eUer naturrainne (1 § första stycket 11 1917 årsexpropriationslag). Den är sålunda utforraad för att användas också videxpropriation i glesbygdsförhållanden. Jag vill här påminna om mina tidigare,av lagrådet återgivna yttranden, att ora innehavet av en fastighet medförfördelar för ägaren som inle påverkar marknadsvärdet, annan ersättning får bestäraraasför ekonomisk skada som drabbar ägaren utöver fastighetsskadan. mening hade frågan ora presurationsregelns betydelse inom VLrs områdebort undersökas närraare. Lagrådet, sora anser att förslaget att nu göra presurationsregelntiUäraplig även på VLrs oraråde väcker betänkligheter, raotsätter sig dock inteförslagel. Jag vill i detta saramanhang understryka att presumtionsregelnssyfte all dämpa markvärdestegringen med styrka talar för att den införs ocksåi VL och att i vissa andra sammanhang t. ex. enligt naturvårdslagen när ettområde förklaras för naturreservat ersättning ges efter en mer restriktivprincip, näraligen endast för intrång i pågående raarkanvändning. Givetvis bör presumtionsregelnges samma innebörd i VL som i annan fastighetsrättslig lagstiftning. Det avlagrådet anförda exemplet alt statsmakterna häver ett tidigare principbeslut oraundantagande av visst vattensystera från utbyggnad har sin raolsvarighet iandra situationer, t. ex. om ett enligt generalplan gällande byggnadsförbudupphävs. i anledning av gällande bestämmelser om oförutsedd skada anför omvikten av att domstolen klart anger vilka skador som ingår i helhetsbedömningenav skadeverkningarna på en fastighet anser jag vara viktigt och värt attsärskilt understrykas. Jag ansluter mig också till vad lagrådet anför om bevisbördanvid prövningen av ersättningsfrågor i vattenmål. Vidareansluter jag mig till lagrådets förslag till ändrad utformning avbestämmelserna i 2 kap. 5 § andra stycket VL ora utbyggnadsvitsord vidvattenöverledning. Förslaget innebär inte någon saklig ändring i förhållandetill det remitterade förslaget och utredningens genoragång av den föreslagnabestämmelsens tUlärapning vid oUka aktuella projekt av överledningskaraktär kanalltså fortfarande tjäna till ledning (se utredningens betänkande s. 147149). Jag ansluter raig också till lagrådets förslag till ändradutforraning av 2 kap. 6 § VL och vad lagrådet uttalar ora innebörden av dennaparagraf. I vad avser fjärde stycket innebär lagrådets förslag en sakligändring av innebörd att skall inle bara pröva förutsättningamaför andelskraft utan även bestämma det väsentliga innehållet i rätten tillandelskraft. 1974: 83 309 Lagrådet förordar att redan i 9 kap. 1 § VL skall tas inen bestämmelse om särskild rätt till fastighet. Jag ansluter mig till dettaförslag. Bestämmelsen motsvaras i det remitterade förslagel av första punkteni 9 kap. 9 § samt 9 kap. 11 § tredje stycket. Som lagrådet anför får ändringenanses medföra att också vad som föreskrivs i 3 § om inlösen får motsvarande tiUärapningi fråga ora särskUd rätt till fastighet. Jag insläraraeri lagrådets uttalande ora att elt åläggande för sökande i mål omgrundvattentäkt att fullgöra vattenleverans som skadeförebyggande åtgärd bliratt anse som elt med tillståndet förenat villkor, som gäller oberoende avväxlingarna i äganderätten till vattentäkts-fastigheten. Jag vidhåller aUtsåinte vad jag i remissprotokollet uttalade i fråga om ansökan om inskrivning av servitut. Jag kanockså biträda de förslag liU ändrad utformning av 2 kap. 19 §, 7 kap. 54 §,rubriken före 9 kap. 1 §, 9 kap. 24,811, 18, 19 och 2123 §§, allt VL, särathar mte heller någol alt erinra mol vad lagrådet i övrigt anför i anslutning tiUdessa paragrafer och beträffande punkten 2 av övergångsbestämmelserna till VL. Utöver vad jag anfört i det föregående bör vissaredaktionella jämkningar vidtas i de reraitterade förslagen. Jag herastäUer, att Kungl. Majrt föreslår attantaga de av lagrådet granskade förslagen tiU 1. lag ora ändringi vattenlagen (1918r 523), 2. lag ora ändringi lagen (1919r 426) ora flottning i allmän flott-led, 3. lag om ändringi lagen (1962r 627) ora vissa åtgärder för utnyttjande av vattenkraft vid krigm. Med bifall tUl vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Majrt Konungen atttill skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga tUl dettaprotokoll utvisar. 1974: 83 310 Propositionenshuvudsakliga innehåll ....................... .... 1 Förslag tiU lag om ändruig ivattenlagen (1918r 523) .... 2 Förslag till lag om ändring ilagen (1919r 426) om flottning i allraän flottied 42 Förslag till lag ora ändring ilagen (1962 r 627) ora vissa åtgärder för utnyttjande av vattenkraft vid krigra. Utdragav statsrådsprotokollet över justitieärenden den 7 febmari 1. Inledning......................................................... .. 44 Allmänna synpunkter.......................................... .. 45 2.1 Utredningen................................................. .. 45 2.2 Reraissytlrandena ....................................... - 47 Ersättningenligt 9 kap. VL.................................. 47 3.1 Gällandeordning........................................... 47 3.1.1 Allraänt ............................................. .. 47 3.1.2 Ersättningsskyldighet i allraänhet ........... 48 3.1.3 Ersättning genomkraftöverföring ............. 50 3.1.4 Ersättning genom tUlhandahåUandeav 51 3.1.5 Ersättning i pengar ............................... .. 52 3.1.6 Betalning och tillträde ra.