prop · FX0348 · 1974-12-31 00:00:00 — Vad som förekommit senare under arbetet på all genomföra reformenhar emellertid visat, att den medför vissa nackdelar. Delta har emellertidkunnat ingående belysas först genom de särskilda undersökningar som utredningenhar genomfört. Denackdelar som är förenade med reformen är i första hand av kulturhistorisk art.Det är enligt min mening angelägel att slå vakt om del kulturhistoriska värdesom ligger i all våra gamla by- och gårdsnamn bevaras. Tas namnen inle upp i fastighelsregistret,riskerar man att de faller i glömska. Reformen medför emellertidall ett ganska betydande antal gamla by-, gårds- och kvartersnamn inte kankvarstå som officiella registerbeteckningar i del nya faslighets-registtel.Reformen har från den synpunkten utsatts för stark kritik både i den allmännadebatten och inom . Åtgärder har också vidtagits i syfte all inomramen för den beslutade beteckningsreformen behålla så många existerande namnsom möjligt. Det kan dock inte undvikas att en del namn inle kan tas med i detnya beteckningssystemet. Som elt exempel kan nämnas alt den av utredningengenomförda undersökningen av reformens verkningar för fem socknar i Uppsalalän visar all av de 291 jordregistemamn som f. n. finns i socknarna 1974: 48 32 endast125 motsvarande namn kommer alt finnas i det nya fastighelsregistret. Namnbortfalleluppgår alltså i detta fall tUl . Även om, som lantraälerislyrelsenframhållit, reformen kan genomföras på ett försiktigare sätt, är del dockuppenbart att antalet namnändringar blir betydande. Beleckningsreformen harockså visat sig medföra vissa nackdelar av ekonomisk art. Kostnader uppkomraernämligen för kommunerna därigenom alt kartor av olika slag måste revideras ochändring ske i förteckningar och akter som finns på kommunernas stadsingenjörs-,, el-, gas-, va- och renhållningsverk, gatukontoretc. De undersökningar som utredningen utfört lyder på att dessa kostnader kanskattas till raellan 11 och . Mot detta bör eraellertid stäUasatt reformen också medför rationaliseringsvinster för kommunerna främstdärigenom alt beteckningssyslemet blir enhetligt. Del är utomordentligt svårtatt närmare uppskatta hur stor denna rationaliseringsvinst egentligen är. Detförefaller emellertid sannolikt att den inle är så stor all den uppväger deganska betydande kostnader som uppkommer. synes i varje fall vara koramuner-nasegen bedömning. Vad del nu gäller är attgöra en avvägning mellan å ena sidan den beslutade beteckningsreformenstekniska och administrativa fördelar och å andra sidan dess kulturhistoriskaoch ekonomiska nackdelar. Del av de undersökta alternativen som utredningenstannat för innebär att i princip alla gårds-, by-och kvarlersnamn kan behållasi registerbeteckningama. Det alternativ som förordas av lantmäteristyrelsen(närmast motsvarande utredningens alternativ A) medger inle detta men är däremotfrån administrativ och teknisk synpunkt lämpligare än utredningens förslag, ochjag har full förståelse för all lantmäteristyrelsen vill slå vakt om reformenspositiva effekter i dessa avseenden. Vissaremissinstanser framför den uppfattningen att socknen skall behållas somregisterområde på landsbygden. Socknen har emellertid betydelse somindelningsenhet endast från fastighetsregistersynpunkt. För allmänheten ärsäkerligen kommunen en mera känd indelningsenhet. Det möter också vissasvårigheter alt i längden behålla socknen som regislerområde, eftersomfastighetsbildning efter faslighelsbUdningsla-gens ikraftträdande kan ske översockengräns. HärtiU kommer alt det såsom utredningens förslag visar inte ärnödvändigt alt låta socken vara registerområde för att by-, gårds- och kvarlersnamnskall kunna bevaras. Jag är därför inte beredd att förorda att man frångår denår intagna ståndpunkten att kommunen skall vara regislerområde. Medanledning av del under remissbehandlingen framförda önskemålet altregisterbeteckningen skall beslå av fem led vUl jag framhåUa, 1974: 48 33 attsådana registerbeteckningar blir alltför långa och ohanterliga i det praktiskaarbetet. Länsstyrelsemai och samt fem kommuner har i stället förutredningens förslag förordat en kombination av alternativen H och I (kvartersnamnelsätts in på blocknivå i stället för på Iraktnivå). Den lösningen ger enligl minmening för långa och ohanterliga beteckningar för kvartersfastigheternas delgenom att de innehåller tre naran. Vidare kräver denna lösning större resurserför syslemomläggningen än alternativen H och J. Viden samlad bedömning av de synpunkter som sålunda kan läggas på de olikamöjliga lösningarna kan konstaleras, att något från alla synpunkter invändningsfrittalternativ inte slår alt finna. Del är i della läge önskvärt att välja enutformning av fastighelsbeleckningama som kan vinna så bred anslutning sommöjligt. Jag hälsar med tUlfredsställelse alt både ochkulturvårdande . instanser som och Samfundet förhembygdsvård kunnat sluta upp bakom utredningens förslag om alt fastighelsbeleckningamai det nya fastighelsregistret bör utformas enligt utrednings-alternativ H och J.Dessa altemativ svarar också enligt min mening bäst mol de krav som från olikautgångspunkter ställs på ett nytt beteckningssyslem. De medger all i principalla gårds-, by- och kvartersnamn kan behållas. Sockennamnen kommer också allfinnas kvar i kodbeteckning och, i de faU jag strax återkommer lUl, i klartext.De tekniska förändringar som krävs i ADB-syslemen kan enligl CFD underen lid av 1/till en förhållandevis måttlig kostnad. Alternativen medförkostnadsbesparingar såväl för de statliga och kommunala fastighelsregistermyndighetemasom för kommunerna i stort. Också andra statiiga myndigheter, banker,försäkringsbolag och andra organ som för register med anknytning tUl fastighelsbeleckningamabör kunna göra avsevärda besparingar. Utredningsförslaget bör sålundagenomföras. Denya riktlinjer för fastighetsregisterreformen som jag här föreslår medför altändringar får göras i RUK. Del ankommer på Kungl. Majrt att besluta om deändringar som behövs. För information vill jag emeUertid ange mminställning till några av de frågor som bör regleras i kungörelsen. Utredningenfömlskickar att kravet på traktaanms lokaliserande effekt bör mjukas upp ellerslopas. Eftersom avsikten med reformen är att existerande by- och gårdsnamn i prmcipskall behållas är traktindelningen i stort sett redan given. Detta förhållandetalar också enligt min mening för att kravet på att traktnamn skall varalokaliserande slopas. I della sammanhang vUl jag också nämna att hovrättifrågasatt om inte reformen bör medföra att ordet "trakt" ersätts medordet "by" i de författaingar som reglerar fastighetsregistreringen.Liknande syn- 3 1974.1 saml Nr 48 1974: 48 34 punkteranförs av som föreslår att den nuvarande termen "traklnamn"ersätts med "regislernamn", medan benämningen på området kan bli vidden nu gängse, t. ex. by, hemman eller kvarter. För egen del är jag inleövertygad om alt begreppet trakt bör överges som benämning på de områden somhär avses. Jag är visserligen medveten om alt områdena kommer attbli för små för alt motsvara vad som i vanligt språkbruk förstås med trakt.Detta hindrar emellertid inle att trakt kan användas som en regislreringslekniskterm, om termen visar sig behövlig från administrativ synpunkt. Jagdelar utredningens uppfattning alt en viss översyn av främst nuvarandejordregisterbeteckningar även fortsättningsvis bör göras i samband med övergångtill ADB-driflen. Syftet med en sådan beleckningsrevision bör emellertidendast vara all byta ul särskilt långa fastighetsbeteckningar ellerbeteckningar som från annan synpunkt är olämpliga. Jag förutsätter all beteckningsbylenav detta slag kommer att bli ganska ovanliga och anser i likhet med utredningenatt bestämmelserna om kungörelse m. m. av förslag till traklnamn och Iraktindelninginom nuvarande jordregisterområden kan ersättas med personliga underrättelsertill fastighetsägaren. Den nuvarande ordningen bör dock bibehållas för stadsregislerområden.Liksom bör beleckningsrevision ske under medverkan avriksantikvarieämbetet och ortnamnsarkivet i . Medanledning av att några remissinstanser uppfattat utredningsförslaget så allregisterbeteckning skaU kunna skrivas ul antingen med kod eller med kodenöversatt till motsvarande namn (t. ex. Aspa 01-Berga 2r 11 eller Aspa Alluna-Berga2r 11) vill jag lUl undvikande av missförstånd framhålla följande.Utredningens förslag innebär inte att koden kommer all översättas på sin platsi registerbeteckningen. Däremot innebär förslaget alt man på utdrag urregistret och på lerminalutskrif-ter eller bilder av régisterinnehället underen särskild rubrik får uppgift om sockennamnet. Jag är angelägen om attklargöra att fastighets registerbeteckning måste vara enhetlig, låt vara att kvartersfastighelernanågol bryter denna enhetlighet. Registerbeteckning bör sålunda utformas påendast elt sätl, t.ex. Aspa 01-Berga 2r 11 (Aspa 04-Haren 5 för kvartersfaslighet).Med anledning av elt remissyttrande vill jag emellertid framhålla all kommunnamnelsplacering inle bör vara låst. I ADB-hanteringen kan del vara mest rationelltatt använda metoden med kommunnamnet först. I löpande text är måhändabeteckningen 01-Berga 2rll i Aspa kommun att föredra. Någraremissinstanser ifrågasätter liksom utredningen om inte de existerande församlhigskodernakan användas som områdes- eller sockenkod. För egen del anser jag i likhet medbl. a. statistiska central-, byrån och att församlingskoden ärmindre väl lämpad att användas med hänsyn till den bristande överensstämmelsenmellan indelningen i jordregistersocknar och den kyrkliga indelningen. 1974: 48 35 förordardärför alt en särskUd områdes- eller sockenkod införs. Några remissinstanser,bl. Samfundet för hembygdsvård, ifrågasätter om inte sockenkoden kan anges iform av en bokstavsbeteckning, beslående av t. ex. de tre första bokstäverna isockennamnet. Jag kan inle finna att den lösningen är bättre än en numeriskkod. Snarare är den ägnad all tynga registerbeteckningen. Förhåller det sigdessutom så att flera socknar inom samma kommun har samma begynnelsebokstäver(t. ex. Lo/la, Lo/tahammar), måsle avsteg göras från principen, vilkel lättskapar förvirring. Iflera remissyttranden berörs frågan i vilken utsträckning den alternativabeteckningen på kvarlersfasligheler skall få förekomma. stadshypotekskassaanser alt kommunernas valfrihet endast bör gälla i initialskedet. Den kommunsom en gång bestämt sig för att använda systemet med traklnamn (alternativ H)bör således inte få gå över lUl systemet med kvarlersnamn(alternativ J) och vice versa. Enligt min mening är en sådan inställningalltför kategorisk. För det första torde det inom många kommuner, kanske deflesta, förekomma flera områden med stadsplanelagd mark omgivna av områden förvilka förs jordregisler. Vidare kommer stadsägorna i nuvarande stadregislerområdeni framliden alt få fastighetsbeteckningar enligt alternativ H. Även om kommunbestämmer sig för alternativ J för redovisning av kvartersfastighelerna kommersåledes båda typema av beteckning att förekomma inom ett och sammaregisterområde. Vid övergång till del nya beteckningssystemel bör kommun hafrihet all välja olika lösningar för skilda områden med kvarlersfasligheler.Uppkommer, sedan del nya fastighelsregistret lagils i bruk, fråga om övergångfrån ell alternativ tUl ell annat, bör enligt min mening inle heller dennamöjlighet anses utesluten. En annan fråga som fleraremissinstanser tar upp är vilka kriterier som skall ställas på en fastighetför att den skall få ges kvartersbeleck-ning i del nya fastighelsregistret.Några remissinstanser synes ha uppfattningen all man av en sådanregisterbeteckning (Aspa 04-Haren 5) skall kunna utläsa att fasligheten enligtgällande planer och bestäramel-ser eller efter prövning i särskild ordning fårbebyggas. Jag vill med anledning härav påpeka att den omständigheten altfastighet har kvartersnamn f. n. inle berättigar lUl några slutsatser angåendefastighetens status i del hänseendet. Enligt min mening är det inle hellerpraktiskt möjligt att uppställa sådana krav för framliden. Redan den omständighetenatt ell byggnadsförbud kan läggas över kvartersmark rycker nämligen undan förulsällningarnaför att principen strikt skall kunna upprätthållas. För egen del anser jag ilikhet med lantmäteristyrelsen att som enda fömlsällnmg för all fastighet skallfå åsättas kvartersbeteckning bör uppställas all fastigheten helt eller delvisär belägen inom kvartersmark enligt stadsplan. Denna lösning medför, liksomalla länkbara utvägar alt redovisa kvarlersfasligheler på elt sätt som avvikerfrån huvudregeln,att omregistrering av fastigheter i viss utsträckning kan bli nödvändig vid sladsplaneändringareller när tätort expanderar ul över landsbygdsområde. Jag kan emelertid inlefinna alt en sådan ändring av fastighetsregislerbetécknmgama utgör någon störreolägenhet. Någraremissinstanser, bl. a. rikels aUmänna kartverk lar upp utredningens uttalandeom all sockenindelningen måste finnas kvar på sådana kartor som redovisarfastighetsindelningen. Jag är för egen del inle beredd att nu la ståndpunkt idetta hänseende. Frågan om utformningen av kartor för faslighetsregislreringbehandlas f. n. av lantmäteristyrelsen och bör bedömas i ett sammanhang. Fleraremissinstanser, bl. a. , , ortnamnsarkivet iUppsala och , anser att den av lantmäteristyrelsenoch rikets allmänna kartverk föreslagna rådgivande nämnden i ortnamnsfrågorbör inrättas. Frågan bör emellertid enligt min mening inte tas upp i dettasammanhang. Jaghar i frågan om ändrade riktlinjer för fastighetsregisterreformen samrått med chefenför . 1972/73Utgift 10 677 448 1973/74Anslag 13 790 000 1974/75 Förslag 15 000 000 Beräknad ändring 1974/75 Handläggande personal övrig personal Förberedelser för genom förandet av beslutade reformer 6 020 000 4 235 000 1 110 000 1 985 000 100 000 4-1 150 000 4-2 253 000 1 110 000 4- 911000 4- 81000 4- 300 000 4-1860 000 1 110 000 + 550000 4- 81000 Avgår intäkter under anslaget Kostnader för omlokalisering 440 000 -M 210 000 1974: 48 37 I prop.1974r 1 bU. 4, s. 91, har Kungl. Majrt föreslagit alt, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till /75 beräkna ett förslagsanslag av . CFDhar avgetl anslagsframställning för /75 avseende sittverksamhetsområde. Verket har därefter med anledning av de förslag som lagtsfram i (Ds C 1973 r 4) Fastighetsbeteckningsreformenkompletterat anslagsframställningen. CFDrs förslag har redovisats närmare underavsnillet 4 i det föregående. Vidanmälan av anslaget statsverksproposilion(prop. 1973 r 1 bil. 4, s. 14) behandlade jag CFDrs avgivna förslagangående driflsyslem 1. Jag förordade därvid elt första driflsyslem förfastighetsregister och inskrivningsregister för begränsade delar av landet ochföreslog att det byggs ul i etapper. godtog förslaget (CU 1973r 8, rskr1973r 79). Majrt uppdrog därefter åt CFD och övriga berörda organ allunder /74 inrikta verksamheten i faslighetsdalaprojeklet påfrågor som gäller uppbyggnad av fastighetsregister och inskrivningsregister förUppsala län, kommun och med sikte på drift i länfr. o. m. . I samband därmed uttalade Kungl. Majrt attmyndigheterna i sin planering skall utgå från alt della driftsystem får omfattahögst län, kommun, , samt och . Förslagetom nya fastighetsbeteckningar har ändrat förutsättningarna för tidsplaneringeni fastighetsdalaprojektel. CFD räknar emellertid med alt driflsyslem 1 skallkunna tas i bmk i slutet av /75, om statsmakterna godtar förslagetom ändrade fastighetsbeteckningar. CFD är angelägen om att hålla dennatidsplan för all det skall bli möjligt att undvika en ny överföring till maskinläsbartmedium av uppgifter om fastigheter i län med de tidsförluster och kostnaderdet för med sig. Vid min anmälan av CFDrs förslag till driftsystem statsverksproposilionframhöU jag bl. a. att en undersökning av altemativa lösningar tUl driftsystem1 bör ingå som elt led och ett mycket viktigt sådant i arbetet påutvecklingen av ett rikssystem, driftsystem 2. Jag räknar med att drift i driflsyslem1 skall ge värdefulla erfarenheter för valet av lösning för elt rikssystem. Jaghar därför lagt CFDrs tidsplan för arbetet på driflsyslem 1 tiU gmnd föranslagsberäkningen för /75. Utredningarom olika alternativ för ell rikssystem kan emellertid göras . Sådanapågår f. n. Som tidigare nämnts har CFD i samarbete med dalasamordningskommillén,och statskontoret påbörjat en omfattande studie avalternativa lösningar for ett rikssystem. har på CFDrs uppdraggenomfört en förstudie av ett sådant syslem och därvid bl. a. sett på möjlighetematUl 4 1974.1 saml. 1974: 48 38 ensamordning av system för folkbokföring och beskattning och syslem förfastigheter. De frågor som rör driflsyslem 2 är myckel komplexa och berör ettflertal förvaltningsområden. Vid sidan av de tekniska och ekonomiska aspekternamåste en rad frågor av övergripande karaktär belysas. Med hänsyn härtill ochtill kostnaderna för projektet avser jag att begära Kungl. Majrtsbemyndigande att tillkalla en särskild utredning med parlamentarisk förankringför att närmare utreda förutsättningarna för ett rikssystem och därmedsammanhängande frågor. Jagföreslår att närandens anslag för /75 las upp med 15 000 000 kr.Jag har därvid räknat med oförändrat antal tjänster vid CFD. Även /75 bör finnas en anslagspost för kostnader för omlokalisering.För sådana kostnader beräknar jag . Det ankommer på Kungl. Majrt attfastställa fördelningen av anslaget på program. Underåberopande av del anförda hemställer jag att Kungl. 1. godkänna de ändrade riktlinjerför en reform av fastighetsregistreringen som jag har förordat i detföregående, 2. till för /75 anvisa ett förslagsanslag av . Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Regenten att till riksdagenskall avlåtas proposition av den lydelse bilaga tUl detta protokoll utvisar. 1974: 48 39 Sammanställningav remissyttrandena över rapporten (Ds C 1973: 4) Fastighetsbeteckningsreformen,avgiven av en inom genomförd utredning rörandekonsekvenserna i olika avseenden av fastighetsregisterreform. Efterremiss av utredningens rapport har yttrande avgelts lUl chefen förbostadsdepartementet av , (),domstolsväsendets organisationsnämnd (), kammarkollegiet, statskontoret,(), bankinspektionen, riksrevisionsverkel (RRV), (), , , statens planverk, lantmäteristyrelsen,rikets allmänna kartverk (RAK), domänverket, ortnamnsarkivet i , länsstyrelsernai , , , , , och ochGävleborgs län, datainspektionen, statens vägverk, lantbruksstyrelsen,, kulturgeografiska institutionen vid , dalasamordningskommillén,, kommun, koramun, kommun, Sollentunakommun, kommun, kommun, , kommun.Östhammars kommun, , komraun. Gollands koramun,kommun, komraun, kommun. , Göteborgskommun, (), för hembygdsvård. Svenska kommunal-tekniska föreningen (), , , allmänna hypoteksbank,, , , (). Remissinstansernahar bifogat yttranden, från landsarkiven i , ,och , ortnamnsarkivet i från dialekt- ochortnamnsarkiven i och och ochdialektforskning vid , i län frånKalmar kommun, i från samtlantbruksstyrelsen från lantbruksnämnderna i , , ,, , och och . Yttrandeöver rapporten har dessutom inkommit från Sällskapet i EskUstuna. Utredningenhar på de flesta håll mottagits positivt. Nästan samtiiga remissinstanser delarutredningens uppfattning all riktiinjerna för fastighetsbeteckningsreformenbör ändras. Vadangår valet av beteckningssält ansluter sig flertalet remissinstanser till de beteckningsallernativ H för jordregislerfastigheter och stads-ägor och alternativt H eller J förkvartersfastigheter som förordats 1974: 48 40 Några föreslår smärre justeringar av dessa alternativ. Elttiotal remissinstanser tUlstyrker det av utredningen förordade alternativet Hmen har avvikande mening i frågan om alternativet J skall få tillämpas inomkvarter. Remissinstanserna föredrar i allmänhet alternativet I för beteckningav fastighet inom sådana områden. Etttiotal remissinstanser avstyrker utredningens förslag och förordar i SläUetandra i utredningen behandlade alternativ eller modifieringar av dessa. Yttrandenagrupperas i det följande enligt ställningstagandena i huvudfrågorna i denordning som har berörts. I en avslutande grupp redovisas yttranden somutmynnar i förslag om fortsatt utredning eller eljest inle ansetts böra förastill någon av de tre tidigare gruppema. Blanddem som tillstyrker förslagen eller uttryckligen lämnar dessa utan erinran fmnsSvea hovrätt, statskontoret, SCB, RSV, , ,lantbruksstyrelsen, LRF, stadshypotekskassa. , samt ett tiotalkommuner. Sveahovrätt anser att utredningens förslag innebär stora fördelar jämfört med dettidigare beslutade systemet, inte minst från kulturvärdes- och Iraditionssynpunkt.Från ekonomisk synpunkt synes förslaget, totalt sett, innebära vissa besparingarunder uppbyggnadsskedet. Statskontoretansluter sig till utredningens principiella bedömningar vad gäller utformningenav de kommande fastighelsbeleckningama. Med hänsyn till pågående genomförandeav fastighetsregisterreformen finner statskontoret det angeläget att ett besluti beteckningsfrågan fattas utan dröjsmål. SCBhar ingen erinran mot utredningens förslag lUl utformning av fastighetsbeleckningarnaäven om det, främst av datatekniska skäl, vore fördelaktigt med ett enda systemäven för fastigheter inom kvarter. Förslaget innebär, med hänsyn till att detbegränsar antalet namnändringar, generellt vissa fördelar för SCB från uppgiftslämnar-och bear-belningssynpunkt, bl. a. uiom lanlbmksslatisliken. RSVframhåller som ett önskemål att fastigheterna tUldelas sådana beteckningar attdessa oberoende av förändringar i administrativ eller kyrklig indelning alltidförblir unika. Det av utredningen skisserade alternativet F kan enligt verketuppfylla delta önskemål men bedöms av olika skäl vara orealistiskt. Med hänsyn lUlalt någon för alla parter helt tUlfredsställande lösning på beteckningsproblemetf. n. inle föreligger, förefaller det rimligt all göra ingreppen i fastighetsregislrenså små som möjligt. Utredningens förslag innebär att ingreppen i framför alltde rutinerna på kort sUct blir av mindre omfattning än vid en totalbeteckningsreform. Från RSVrs synpunkt kan därför förslagel godtas. Riksantikvarieämbetetanser alt utredningens förslag i motsats lUl den beslutade reformen bevararmycket av värdena i nuvarande fastighetsbeteckningar. Ämbetet slår fast altregisternamnen identifierar elt myckel stort antal platser och alt de därigenomär en angelägenhet för allmänhet, markägare och myndigheter. Ämbetet ser därförmed tUlfredsställelse alt utredningens förslag ger möjlighet alt i principbevara samtliga jordregistemamn. RAKfinner att det förehggande förslaget till modifieringar är tUlfredsställandefrån de synpunkter som verket företräder. Prop.1974: 48 41 terar att fastighelsredovisningen på den ekonomiska kartani huvudsak består vid en tUlämpning av det föreslagna beteckningssyslemet,medan däremot ett genomförande av del ursprungligen beslutade systemet skulle komraaatt medföra väsentliga kostnader för revidering. Lantbruksstyrelsen framhåller alt fastighetsregisterreformeni väsentlig mån påverkar hela lanlbmksverkets arbete och att en tUlämpning avdet av utredningen föreslagna beteckningsallemativel skulle väsentligtunderlätta lantbruksnämndernas arbete med överförande av nya beteckningar iregister och kartor. LRF understryker kravel på enkelhet i belecknuigssystemensamt möjligheterna att bevara befintliga gårds- och ortnamn. Riksförbundetskulle helst ha sett alt socknen även i fortsättningen fåll vara regislerområdemen vill inle motsätta sig den konstruktion som utredningen har föreslagit.Beträffande kostnadema vid eventuella regislerändringar framhållerriksförbundet, alt gjorda investeringar enligt tidigare beslut inle bör få tastill inläkt för en från andra utgångspunkter sämre lösning avbeteckningsreformen. stadshypotekskassa konstaterar medtillfredsställelse all utredningens förslag i huvudsak tUlgodoser desynpunkter, sora kassans slyrelse framförde i sitt remissyttrande över detbelänkande som har legat till gmnd för den beslutade fastighetsregisterreformen.