prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — De sammanlagda kostnaderna för sjukförsäkringenberäknas för till ca 10 300 milj. kr., varav ungefär hälften ärsjukpenning och återstoden kostnader för främst föräldrapenning, läkemedel ochläkarvård. Den allmänna försäkringens samlade utgifter kan för år1974 beräknas till ca 16 700 milj. kr. för folkpension och ATP och ca 10 300milj. för sjukförsäkringen, dvs. tillsammans i runt tal 27 000 milj. kr. De familjepolitiska åtgärderna inriktas på förbättratekonomiskt stöd till barnfamiljerna samt utbyggd social service främst i formav förskolor, familjedaghem och fritidshem. Barnbidraget ger alla barnfamiljer ett grundläggandeekonomiskt stöd som verksamt bidrar till att utjämna skillnaderna i levnadsnivåmellan barnfamiljer och familjer utan barn. Barnbidragsbeloppet, som höjdes den1 , har på nytt höjts med ytterligare 180 kr.till . per barn och år. Därmed får barnfamiljerna ett tillskott på 325milj. Barnbidragsanslaget beräknas för /75till 2 720 milj. kr., vilket innebär en ökning med 165 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår. Barnbidraget utgår till omkring 1 miljon barnfamiljer medca 1,8 miljoner barn. Administrationen av barnbidragen har fr. o. m. den 1januari förts över från kommunerna till försäkringskassorna. De inkomstprövade bostadstilläggen utgör ettbetydelsefullt komplement till barnbidragen för familjer med lägre inkomsteroch familjer med flera barn. Bostadstillägg utgår till ca 500 000 familjer medomkring 1 miljon barn. Från har de statskommunalabostadstilläggen utvidgats så att de omfattar även låginkomsttagare utan barn.Anslaget för bostadstillägg till barnfamiljer m. m. för nästa budgetår Prop.1974:1 Bilaga 7 1 Som förut nämnts har en föräldraförsäkring genomförtsfr. o. m. . Föräldraförsäkringen innebär att de grupper som hittillshaft det svagaste försäkringsskyddet vid barns födelse får kraftiga förbättringargenom den föräldrapenning som införts med en garantinivå på . Fördem som har sjukpenning över garantinivån utgår föräldrapenningen med sammabelopp som sjukpenningen. Liksom sjukpenningen kommer föräldrapenningen attmotsvara av inkomsten samt beskattas och bli ATP-grundande.Föräldrapenningen innebär även ett betydelsefullt steg i strävandena förjämställdhet mellan män och kvinnor genom att även männen i fortsättningen fårmöjlighet att stanna hemma och vårda barnet efterbarnets födelse. Förälder som för omvårdnad av barnet minskar sittförvärvsarbete med minst hälften har rätt till halv föräldrapenning. Den nyaföräldrapenningen utgår f. n. i anslutning till barnsfödelse. har i sitt utbyggnadsprogram förfamiljepolitiken räknat med att ersättningstiden byggs ut till åtta månader.Det föreslås nu en förlängning av ersättningstiden i föräldraförsäkringen fr.o. m. från . Denna utbyggnad beräknasöka kostnaderna för föräldrapenningen med 155 milj. kr. De totalakostnaderna för föräldrapenningen beräknas därmed uppgå till 1140 milj. kr. En annan viktig reform för barnfamiljerna somgenomförts är rätten till sjukpenning vid vård av sjukt barn.Förvärvsarbetande föräldrar med barn har möjlighet att och familj vara hemma och ta hand om sina barn när dessa ärsjuka i hemmet och i vissa fall då barnet vistas på sjukhus. Försäkringen gerockså fadern möjlighet att använda en del av dessa för att ta hand ombarn i hemmet i samband med att ytterligare barn föds i familjen. För att snabbt få till stånd en analys averfarenheterna av de nya förmånsreglerna inom föräldraförsäkringen tillsätts ensärskild utredning. Den får i uppdrag att beträffande föräldrapenningen närmarepröva frågan om ersättningstidens längd. Det skall därvid undersökas omersättningstiden kan förlängas pä ett sådant sätt att försäkringen underlättarför småbarnsföräldrar att förvärvsarbeta med reducerad arbetstid efter det att rätten till hel föräldrapenning upphört. Andra reformer av betydelse för barnfamiljerna somträtt i kraft gäller en höjning av vårdbidraget förhandikappade barn, som gjorts skattephktigt och ATP-grundande för denförälder som vårdar barnet. Vårdbidraget utgår med samma belopp som hel förtidspensioninom folkpensioneringen. Även barnpensionerna har förstärkts dåsamtidigt åldersgränsen för barnpension inom folkpensioneringen höjts från 16till . De barn vars föräldrar lever åtskilda är garanteradeett särskilt ekonomiskt grundskydd genom bidragsförskotten. Dettafamiljepolitiska skydd åt ensamstående med barn motsvarar av basbeloppetoch 1974:1 Bilaga 7 8 uppgårvid nuvarande basbelopp till . per barn och år upp till 1 ålder.De ensamstående barnförsörjarna tillförs genom bidragsförskotten omkring 335milj. En utredning har satts igång om de tekniskaförutsättningarna att överföra administrationen av bidragsförskotten frånkommunerna till försäkringskassorna. Bosättningslånen, som ger familjer hjälp att på ettekonomiskt rationellt sätt ordna sin bosättning, kan f. n. utgå med högst 6 000kr. Detta belopp föreslås fr.o.m. höjt till . Samtidigtpågår en utredning om bosättningslånens framtida utformning. Bättre möjligheter till barnomsorg är ett väsentligtinslag i samhällets service för barnfamiljerna. För att ge kommunerna ökadefinansiella resurser att fortsätta en snabb utbyggnad på detta viktiga områdehar beslutats om en temporär höjning av statsbidraget till anordnandeav daghem och fritidshem för sådana platser som påbörjas den 15oktober 1973 . Vidare höjs statsbidraget till driften avdaghem fr. o. m. den 1 juU 1974 med . per plats och åroch för driften av fritidshem med . per plats och år.Sahimanlagt 25 000 nya platser i daghem och fritidshem beräknas bli påbörjadeunder innevarande och nästa budgetår. Platsantalet beräknas uppgå till ca81 000. Inom de kommunala familjedaghemmen kan platsantalet beräknastill ca 5 1 000. Beslut har fattats om att en allmän förskolaför sexåringar skall införas . Kommunerna får en lagfästskyldighet att anvisa plats i förskola för alla barn i kommunen frånhöstterminen det år barnet fyller . Genom information och uppsökandeverksamhet skall kommunen verka för att aUa sexåringar i kommunen deltar iförskolans verksamhet. Särskilda insatser skall vidtas för barn som av fysiska, psykiska, sociala, språkliga eller andra skäl harsärskilt behov av stöd oeh stimulans för sin utveckling. Kommunerna skallbedriva uppsökande verksamhet för att få kännedom om dessa barn och anvisa demförskoleplats. Ett särskilt statsbidrag har införts för kostnader i samband medden allmänna förskolans genomförande. Enhgt en lag om förskoleverksamhet som godtagits avriksdagen i samband med beslutet om den allmänna förskolan skall i varje kommunfinnas en plan för utbyggnaden av förskoleverksamheten. Därigenom skapas ettfastare underlag för en fortsatt snabb utbyggnad av samhällets barnomsorg.Planen skall avse en femårsperiod och innefatta en redovisning av behovet avförskoleverksamhet och på vilket sätt och i vilken utsträckning kommunen avseratt tillgodose detta behov i form av daghem, deltidsgrupper, familjedaghem etc. Det stathga stödet till hela förskoleverksamheten kanför nästa budgetår beräknas till sammanlagt 623 milj. kr. på socialhuvudtiteln,vilket jämfört med innevarande budgetår innebär en anslagsökning med ca 140milj. behandlar i sitt fortsatta arbetefrågan om fritidsverksamhet för barn i skolåldern. Vidare har utredningen fåtti uppdrag att utreda vissa utbildningsfrågor för personal i barnstugeverksamheten. Utredningen skall också ytterligare analysera behovet av 1974:1 Bilaga 7 9 personalinom detta område. bedriver ett omfattandeutvecklingsarbete och försöksverksamhet inom förskoleområdet i anslutning tillde reformer som beslutats på detta område. Försöksverksamheten avserförskolans organisatoriska utformning och pedagogiska innehåll, utbyggnadsplaneringenav kommunernas insatser för barn i förskoleåldern samt den uppsökandeverksamheten för barn med särskilda behov av stöd och stimulans. En särskild arbetsgrupp har tillsatts för att ianslutning till försöksverksamheten närmare utreda formerna för den uppsökandeverksamheten för förskolebarnen och frågan om ansvaret för de handikappadebarnens förskoleverksamhet. Arbetsgruppen har också fått i uppdrag att behandlafrågan om föräldrautbildning. En särskild utredning har tillsatts för att belysa delångsiktiga förändringarna i barnens levnadsförhållanden. Utredningen skalldärvid göra en analys över barnens nuvarande levnadsförhållanden samt pågåendeförändringar av dessa. Redovisningen är avsedd att ge underlag för en bredåtgärdsdiskussion när det gäller barnens uppväxtmiljö. En av socialpolitikens viktigaste uppgifter är attskapa trygghet för äldre både i ekonomiskt avseende och genom en god socialomvårdnad. När det gäller den sociala omvårdnaden kräver det ökande antaletåldringar en fortgående utbyggnad av vård- och serviceresurserna. Åtgärdernainriktas här i första hand på en utbyggd social hemhjälp samt förstärkningar avåldringssjukvården och en upprustning av de äldres bostäder. Utbyggnaden av den sociala hemhjälpen till åldringaroch handikappade har medfört att antalet hjälpta personer fördubblats från ca145 1965 till över 300 000 . beräknashemhjälpen omfatta 340 000 personer. Dessutom pågår en utbyggnad även av andraåtgärder inom kommunernas öppna åldrings- och handikappvård, t. ex.matdistribution, matservering, färdtjänst, fotvård, badservice,motionsgymnastik och olika former av sysselsättning för personlig aktiveringoch meningsfull samvaro. För att underlätta för kommunerna att ytterligare byggaut verksamheten med social hemhjälp och stärka sysselsättningen inomvårdsektorn har beslutats om en höjning av statsbidraget till socialhemhjälp från till av kostnaderna under kalenderåret 1974.Hemhjälpsverksamhelen kan därför beräknas öka kraftigt under år 1974.Bidragshöjningen ger utrymme för nyanställning inom social hemhjälp motsvarandeca 7 000 heltidsarbetande . Frågan om storlek och utformning avstatsbidraget till den kommunala hemhjälpsverksamheten m. m. för tiden efterår 1974 kommer att med förtur tas upp till behandling av kommunalekonomiskautredningen. Även frågan om statsbidrag till kommunernas färdtjänst förhandikappade kommer att behandlas av utredningen i detta sammanhang.Utredningen 1974:1 Bilaga 7 10 harfått i uppdrag att redovisa resultatet av sina överväganden beträffande dessafrågor i sådan tid att beslut om de bidragsregler som skall gälla fr. o. m. den1 kan fattas vid årets riksdag. Även upprustningen av åldringarnas bostäder fortsättersom ett viktigt led i den öppna åldringsvårdens utbyggnad. Det statliga stödeti form av räntefria förbättringslån utgår ur anslag från bostadsdepartementet.Denna långivning, som sker utöver ramarna för bostadsbyggnadsprogrammet, harhittills omfattat upprustning av ca 118 000 åldringsbostäder. Programmet för åldringsvårdens utbyggnad går ut på attjämsides med insatserna inom den öppna vården också öka vårdmöjligheterna inomåldringssjukvården. Sjukhem för långtidssjukvård, huvudsakligen för äldre,tillhör de områden som är prioriterade inom sjukhusbyggandet. Av deninvesteringsram för som fastställts för sjukvårdssektorn beräknas entredjedel tas i anspråk för byggande av sjukhem och kliniker inomlångtidsvården. Det innebär ett nytillskott av ca 1 700 nya vårdplatser. Denpågående moderniseringen av ålderdomshemmen har också tillförsäkratserforderligt investeringsutrymme. Utöver sjukhusens platser för akutsjukvårdförfogar åldringsvården nu över sammanlagt mer än 110 000 platser på sjukhemoch ålderdomshem mot knappt 80 000 platser är 1965. Hälso-och sjukvård m. m. De senaste årens utveckling inom hälso- och sjukvårdenhar kännetecknats av en snabb utbyggnad av den decentraliserade öppna sjukvårdenvid läkarstationer och vårdcentraler som ökade resurser tillförtsåldringssjukvården och psykiatrin. Den sjukvårdspohtiska målsättningen ärinriktad pä en fortsatt sådan utveckling. framlagdastrukturprogram för hälso- och sjukvården ligger i linje med denna målsättningoch tar framför allt sikte på att finna lämpliga former för närhetsservice ochkontinuitet inom hälso- och sjukvården. Genom viktiga ändringar i sjukvårdslagstiftningen harförutsättningar skapats för en ökad närhetsservice inom hälso- och sjukvårdengenom utbyggnad av allmänläkarvården och en viss specialistvård utanförsjukhusen. Den tidigare genomförda reformeringen av läkarutbildningen och ettläkarfördelningsprogram för åren 1973 1977 som utarbetats av socialstyrelsenpå uppdrag av sjukvårdsdelegation möjliggör också en starkprioritering av den offentliga öppna läkarvården tillsammans medåldringssjukvården och psykiatrin. beräknas etttillskott av 2 900 läkare med specialist- eller allmänläkarkompetens. Dessaläkare skall fördelas på alla sektorer inom hälso- och sjukvården. Det klartstörsta tillskottet kommer att gå till allmänläkarvård och specialistvård vidhälso- och sjukvårdscentraler som får 725 nya läkare utöver deläkare som behövs för att fylla nu vakanta läkartjänster. Dessutom får hälso-och sjukvårdscentralerna ett tillskott på ca 500 läkare undervidareutbildning efter läkarexamen. För nästa budgetår beräknas särskilda medel till 1974:1 Bilaga 7 11 kompletterandeutbildning för allmänläkare inom den öppna hälso- och sjukvården. Inom sjukvårdens investeringsramar prioriterasbyggnadsföretag som avser i första hand läkarstationer för den öppna hälso- ochsjukvården och vidare sjukhem för åldringssjukvärden, psykiatriska kliniker ochvårdhem för psykiskt utvecklingsstörda. Investeringsramen för igångsättning avnya byggnadsföretag inom främst dessa områden av sjukvården omfattar för år1974 en total byggnadskostnad på 700 milj. kr. Därutöver har för åren 1974-1975beräknats en särskild investeringsram för vissa större sjukhusprojekt vilkenomfattar en sammanlagd byggnadskostnad på 300 milj. kr. Den totala nedlagdakostnaden i påbörjade och planerade sjukvårdsinvesteringarberäknas uppgå till ca 1 100 milj. kr. I nya strukturprogram för den svenskahälso- och sjukvården har organisationen ett sådant sätt att demänskliga kontakterna mellan patienten och sjukvården underlättas och attkontinuiteten i kontakten mellan patient och läkare kan upprätthållas.Strukturmodellen är uppbyggd på tre huvudelement som kallas primärvård,länssjukvård och regionsjukvård. Primärvården skall ge närhetsservice i hälso-och sjukvårdsfrågor och på det lokala planet samverka med socialvård och andraverksamheter inom vårdsektorn. Genom en utbyggnad av primärvården, som böromfatta hälsovård och all sjukvård som kan bedrivas utanför sjukhus, bedöms uppskattningsvis80-85 % av de problem som för människan i kontakt med sjukvården kunna inärheten av patientens egen miljö. Härigenom skall också en kontinuitet ivården kunna tillgodoses. För den specialiserade medicinska verksamheten skallprimärvården kunna repliera på länssjukvårdens och regionsjukvårdens resurser.För sjukhusvården på länsnivå upptar strukturmodellen två typer av sjukhus,benämnda länssjukhus och länsdelssjukhus. En ökad integration av organisation och insatserkännetecknar den pågående utvecklingen inom såväl hälso- och sjukvärden somsocialvården liksom mellan dessa båda verksamhetsområden. Utgångspunkten fördetta arbete är att insatserna bör grundas på en helhetssyn på den enskildamänniskan i hennes livsmiljö. En integrering av insatserna kräver gemensammamålsättningar och intentioner hos alla som medverkar, en samdimensionering avresurserna och väl utvecklade former för samarbetet. För att kunnavidareutveckla helhetssynen i det sociala arbetet behövs nu en mera djupgåendeprövning av verksamheten i dess helhet. En sådan övergripande behandling avhela den kommunala socialvårdens målsättning och verksamhetsformer kommer attske på grundval av ett principbetänkande i dessa viktiga frågor som inom dennärmaste tiden kommer att redovisas av socialutredningen. 1 socialhuvudtiteln läggs fram förslag om ökaderesurser till forsknings-och utvecklingsarbete och fortsatt försöksverksamhetinom olika delar av det sociala området. Det sker mot bakgrunden av att ettsamordnat och 1974:1 Bilaga 7 12 målinriktatforsknings- och utvecklingsarbete liksom en organiserad försöksverksamhet ärav stor betydelse för belysning av socialpolitikens innebörd och verkningar,orsakerna till sociala störningar och problem samt som underlag för utformningav socialpolitiken och för åtgärder på socialvårdens område. Ett annat område som ställs i förgrunden för ökadeinsatser i årets socialhuvudtitel gäller de sjukdomsförebyggande åtgärderna.Hälsovårdsupplysningen tillförs ett anslag på 5,5 milj. kr. Vidare föreslåsytterligare medelsanvisning för försöksverksamhet med olika former avhälsoundersökningar. Dessutom påbörjas två nya omfattande vaccinationsprogrammot polio och röda hund. Undersökningar har visat att polioskyddet behöverförbättras för personer födda , dvs. för dem som är iåldern omkring och som fick sin grundvaccinering mot polio under åren1957 1959. Det beror på att de vacciner som användes hade lägreverkningsgrad än senare tillverkade vacciner. För att så snabbt som möjligtförbättra polioskyddet för dessa personer kominer ett vaccinationsprogram meden kostnadsfri femte injektion mot polio för dessa årsklasser att påbörjasredan under innevarande budgetår och därefter fortsätta under nästa budgetår. Ett helt nytt vaccinationsprogram mot röda hund börjaratt genorti-föras under nästa budgetår för attförebygga fosterskador på grund av denna sjukdom. Det föreslås att kostnadsfrivaccinering mot röda hund skall stå till förfogande för alla gravida kvinnoroch dessutom omfatta alla flickor . Syftet med samhällets vård av barn och ungdom är attfrämja en gynnsam utveckling och goda uppväxtförhållanden för de unga. Här ärsamhällets insatser inte minst på förskoleområdet och genom barnavårdscentralernaav stor vikt. Vid sidan av de kommunala barnavårdsnämnderna och den kommunalasocialvärden i övrigt har familjerådgivningen, den psykiska barna- ochungdomsvården samt de psykiatriska barn- och ungdomsklinikerna också viktigauppgifter på området. Skolmyndigheternas och skolans sätt att fungera ärvidare av största betydelse för att främja en gynnsam utveckling för barn ochungdom. Ett organiserat samarbete mellan , skola och polis harnu också kommit igång i praktiskt taget alla kommuner. Aktiva insatser behövs från samhällets sida i fråga omfritidsverksamheten för barn. 1 detta syfte har anvisats ca 10 milj. kr. frånallmänna arvsfonden till försöksverksamhet med fritidsaktiviteter för barnföreträdesvis i åldrarna 71 . För att bl. a. underlättaför.invandrarbarnen att lära sig svenska och få kontakt med svenska barn harfrån allmänna arvsfonden även anvisats ca 1,1 milj. kr. till försök med olika formerav förskoleverksamhet för invandrarbarn. Prop.1974:1 Bilaga 7 13 De senaste årens utveckling inomungdomsvårdsskolesektorn har inneburit en medveten strävan att bygga ut denöppna vården utanför skolorna och åstadkomma en ökad samordning mellanskolornas och kommunernas verksamhet. Den öppna vårdformen innebär att elevernaär inskrivna vid ungdomsvårdsskola men bor i enskilda hem eller i speciellamindre enheter och är inordnade i ortens skol- eller arbetsliv. Sedan några årtillbaka är antalet elever i den öppna vården större än elevantalet inomskolorna. Nya vårdformer prövas. Vid ungdomsvårdsskolorna pågår sedan några årtillbaka en omfattande försöksverksamhet i syfte att förbättrabehandlingsmetoderna. Försöksverksamheten avser olika åtgärder för attförbättra undervisningen och möjligheterna till arbetsträning ocharbets-prövning. Vidare pågår försök med bl. a. ökat personligt stöd tilleleverna vid placering utom skola och intensiv social träning föreutplaceringen. Utbyggnaden av den öppna vården har medfört attungdomsvårdsskoleorganisationen har kunnat minskas . Dennuvarande bcläggningssituationen gör det möjligt att minska antalet skolor meden. Många elever vid ungdomsvårdsskolorna har av olika skälen ofullständig utbildning och skolproblem anges ofta som en av orsakerna tillintagning. Det är därför viktigt att eleverna vid ungdomsvårdsskolorna kanerbjudas en individuahserad undervisning och arbetsträning. Ökade resurser fördetta ändamål föreslås för nästa budgetår. Vid den översyn av socialvården som pågår inomsocialutredningen prövas också frågan om huvudmannaskapet förungdomsvårdsskolorna. Anslagen för ungdomsvårdsskolorna och vården utom skolaökas för nästa budgetår med ca 5 milj. kr. till ca 104 milj. kr. Vården av alkoholmissbrukare präglas i allt störreutsträckning av en helhetssyn som syftar till att lösa sociala och andraproblem som har samband med alkoholmissbruk. Den kommunala nykterhetsvården samordnasalltmer med socialvården i övrigt och med andra vårdområden, främst sjukvårdoch arbetsvärd. De grundläggande principerna för den framtida nykterhetsvårdensmålsättning och verksamhetsformer skall tas upp till en övergripande behandlingpå grundval av det betänkande om hela den kommunala socialvården som inom dennärmaste tiden läggs fram av socialutredningen. Det är kännetecknande för den pågående utvecklingeninom nykterhetsvården att de öppna och frivilliga värdformerna byggs ut. Förår 1972 redovisas vid omkring 130 alkoholpolikliniker och rådgivningsbyråer medläkarexpeditioner ca 204 000 besök hos läkare, 78 000 hos kurator ellerpsykolog samt 555 000 besök hos sjuksköterska. För att pröva olika möjligheter till samordnade vård- och behandlingsinsatser vid vården avalkoholskadade föreslås under nästa budgetår en försöksverksamhet vidkarolinska sjukhusets alkoholklinik. 1 en proposition till årets riksdagkommer vidare att läggas fram förslag om att även patienter vid allmännavårdanstalter inom nykterhetsvärden skall fä Prop.1974:1 Bilaga 7 14 rätttill sjukpenning enligt samma grunder som gäller vidsjukhusvård. För vissa byggnadsarbeten vid allmänna och enskildavårdanstalter beräknas ett medelsbehov på 5,5 milj. kr. för nästa budgetår.Driftbidraget för erkända och enskilda vårdanstalter föreslås höjt med 10 kr.till . per dag för nästa budgetår. Särskilda medel beräknas förinventarier vid vårdanstalter. Anslaget för statsbidrag till nykterhetsnämndernasverksamhet höjs med 9,5 mUj. till ca 121 milj. kr. 1 bekämpandet av narkotikamissbruket är olikasamhällsorgan verksamma. Åtgärder mot den illegala narkotikahandeln sätts inbåde inom landet och i internationella sammanhang. Uppgiften att samordnasamhällets och enskilda organisationers insatser i bekämpandet av den illegalanarkotikahanteringen åvilar det brottsförebygganderådet. Det internationella arbetet på att kontrollera deberoendeframkallande medlen är av grundläggande betydelse för möjligheterna attbekämpa missbruket i vårt land. har aktivt deltagit i detta arbete bl.a. inom FN och . Den svenska polisen har i nära samarbete medutländsk polis kunnat avslöja och lagfora personer som infört narkotika tillSverige. har nära kontakter med andra länders tullmyndigheter föratt samordna åtgärderna mot smuggling. När det gäller missbrukssituationen i är detsvårt att göra en mera exakt kvantitativ bedömning. , polisenoch övriga myndigheter som har kontakt med problemen anser dock att det intefinns några tecken som tyder på någon påtaglig ökning av narkotikamissbruket.Socialstyrelsen har fortlöpande nära kontakt med kommuner och landsting somhuvudmän för narkomanvården. Mellan myndigheter och organisationer förekommer ettnära samarbete inom narkomanvården. a. utgår bidrag till sammanslutningarför stöd och hjälp åt narkotikamissbrukare samt till försök med nya vård-ochbehandlingsformer. Under nästa budgetår föreslås sammanlagt ca 25 milj. kr. förstatsbidrag till såväl den av samhället som den av organisationer bedrivnavärden av narkotikamissbrukare. Grundsatserna för samhällets åtgärder påhandikappområdet kan sammanfattas i begreppen integration och normalisering.Det innebär att insatserna har till syfte att tillgodose handikappadessärskilda behov och underlätta för dem att leva med i samhället. Insatserna harfortlöpande förstärkts och statens kostnader kan under nästa budgetår beräknasöka med 815 milj. kr. i förhållande till riksstaten för innevarande budgetår.