prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — Verket har beräknat de totala statsutgifterna, exkl.förändringar av reservationsmedelsbehållningar och i dispositionen av rörligakrediter, till 71 738 milj. kr. Detta är ett högre belopp än de utgiftsanslagsom upptagits i statsverkspropositionen jämte tilläggsstater. Skillnadenförklaras av beräknade merutgifter på förslagsanslag bl. a. som en följd av nyalöneavtal för statstjänstemän avseende . Beräkningarna bygger främst påuppgifter som inhämtat Verkets beräkning i denna del kan jag ansluta mig till. För /75 upptogs de totalastatsutgifterna, exkl. förändringar i reservationsmedelsbehållningar och idispositionen av rörliga krediter, i statsverkspropositionen till 76 784 milj.kr. I propositioner vilka förelagts årets riksdag före ochriksdagsbeslut fram till nämnda dag har upptagits anslag som irmebär enutgiftsökning i förhållande härtill med ca 655 milj. kr. Bland störreanslagsökningar kan nämnas 175 milj. kr. till teckning av aktier iStatsföretag , 30 milj. kr. till produktionsbidrag för dagstidningar samt 30milj. till åtgärder för intensifierad skogsvård i norra . Höjningenav diskontot samt det nu förutsedda högre budgetunderskottet /75 medför vidare att det beräknade underskottet påriksgäldsfonden bör justeras upp med 300 milj. kr. Bland ovan nämnda utgiftsökningar ingår inte deförslag ang. pris-reglerande åtgärder pä jordbrukets område som senare dennadag kommer att framläggas av chefen för (prop. Detsamma gäller de höjningar av statstjänarlönerna 1974 som i prop. 1974:120 föreslås bli finansierade över anslaget Täckning av merkostnader för löneroch pervsioner m. m. 1974: 120 samt prop. 1974: 122 i vad avserprisreglerande åtgärder på jordbrukets område uppgår utgiftsökningen iförhållande till riksstaten till 3 500 milj. kr. Jag har låtit upprätta en specifikation avanslagsförändringar i förhällande till statsverkspropositionen (bilaga 6).Specifikationen täcker perioden fram till mars månads utgång . I syfte attfå en så rättvisande bild som möjligt av statsutgifternas utveckling harhärutöver även de anslagsökningar som angetts ovan med anledning av prop. 1974:120 och 1974: 122 lagts in. På grundval av dessa uppgifter beräknar jagutgiftsanslagen på totalbudgeten för /75 till 80 284 milj. kr. Förslag och beslut efter utöverprop. 1974: 120 och 1974: 122 i vad avser prisreglerande åtgärder påjordbrukets område torde få beaktas av vederbörande utskott. Avskrivningav nya kapitalinvesteringar för /75 Anslagen till avskrivning av nyakapitalinvesteringar för /75 var i årets statsverksproposition iviss omfattning upptagna med beräknade belopp beroende på att motsvarandeinvesteringsanslag inte begärts definitivt. Jag får nu anmäla dedefinitiva anslagsförslagen samt förslagen om ytterligare investeringar utöverde i statsverkspropositionen beräknade. Under statens allmänna fastighetsfondhar till Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar definitivt begärts (prop.1974: 75) samma belopp, 8,2milj. kr., som beräknades i statsverkspropositionen. Avskrivnings-anslaget börföras upp med 4,1 milj. kr. Under samma rubrik har definitivt begärts (prop.1974: 34) 210 milj. kr. för byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde, samma belopp som beräknades i statsverkspropositionen. Avskrivningsanslagetbör föras upp med 105 milj. kr. Under statens utlåningsfonder har tillstudiemedelsfonden i prop. 1974: 14 definitivt begärts samma anslag som istatsverkspropositionen. Anslaget bör skrivas av helt och avskrivningsanslagetföras upp med oförändrat 447 milj. kr. 1974: 54 begärs 30 milj. kr. under fondenför statens aktier till teckning av aktier i utvecklingsaktiebolaget.Aktierna föreslås tecknade till överkurs, varför avskrivningsanslaget börföras upp med 5 milj. kr. I årets statsverksproposition beräknadesmedelsbehållningarna på reservations- och investeringsanslag minska med 750milj. under /74. Beräkningen anslöt sig nära tUl deprognoser som myndigheterna då gjorde. har sedermerainhämtat nya uppgifter rörande myndighetemas bedömning avanslagsbehållningarnas utveckling. I sin beräkning av budgetutfallet förinnevarande budgetår har bedömt att anslagsbehållningarnakommer att minska med ca 65 mUj. Jag räknar efter samråd med berörda departementschefermed en uppbyggnad av anslagsbehållningarna om 50 milj. kr. Beräknade förändringar 1 anslagsbehållningarna budgetåren 1973/74 och1974/75 (Milj. ; ökning -|-, minskning ) Driftbudgeten (exkl. avskrivningar) Totalbudgeten 3 859 2 256 -135 -615 + 317 -381 + 320 -270 -550 -550 -550 -550 För /75 förutsäg jag istatsverkspropositionen en förbrukning av reservationsmedel om 1 100 milj. kr.Jag finner ingen anledning att frångå denna bedömning. Beräkningav dispositionen av rörliga krediter Budgetutfallet och därmed statens upplåningsbehovpåverkas av förändringar i dispositionen av rörliga krediter hosriksgäldskontoret, vilka enligt beslut ställts till förfogande förvissa myndigheter och bolag. I statsverkspropositionen antogs det disponeradebeloppet av rörliga krediter komma att öka med 300 milj. kr. under budgetåret1973/74. har i sin skrivelse förutsett enökning av det disponerade beloppet med ca 400 milj. kr. Härav utgör 300 milj.kr. rörliga krediter för oljeköp och för clearing av oljeprodukter. Behovet avkredit för dessa ändamål kan till viss del komma att reduceras av medel frånden särskilda clearingavgiften (prop. 1974: 21, FöU 1974: 11, rskr 1974: 44).Efter samråd med chefen för beräknar jag kreditbehovetför dessa ändamål till 100 milj. kr. Vid en samlad bedömning finner jag detsannolikt att dispositionen av rörliga krediter kommer att öka med 200 milj.kr. För /75 förutsåg jag istatsverkspropositionen en ökning av de ianspräktagna beloppen om 200 milj.kr. Jag finner ingen anledning att frångå denna bedömning. Totalbudgetensinkomster budgetåren 1973/74 och 1974/75 samt investeringsplan för budgetåret1974/75 har med särskilda skrivelserden 28 och lämnat bl. a. en beräkning av utfallet av budgetensinkomster under /74 samt en förnyad inkomstberäkning /75. För en närmare redogörelse för dessa beräkningar får jaghänvisa till verkets skrivelser (bilagorna 3 och 4). Avgörande för beräkningen av statsinkomsternasutveckling är de antaganden som görs om inkomstutvecklingen i samhället underprognosperioden. har i sina beräkningar utgått från ettantagande om att lönesumman ökar med . I det inkomstbegreppsom utgör utgångspunkten för beräkningarna, nämligen inkomst av tjänst, ingåräven pensioner. Dessa beräknas öka snabbare än lönerna varför verket uppskattatökningen av inkomst av tjänst till mellan och . Jämfört med deantaganden jag redovisade i statsverkspropositionen innebär detta enuppjustering om . Bland annat den information om ingångnalöneavtal på lokal nivå avseende som kommit fram sedan verket avlämnatsina skrivelser motiverar enligt min uppfattning en ytterligare uppjusteringmed en procentenhet. Denna uppräkning ligger i linje med delönesummeantaganden som presenterats av . Vad gäller år1975 utgår jag i likhet med från en schablonmässig ökningav lönesumman på . Beträffandeaktiebolagens taxerade inkomster har Prop, 1974:100 43 antagitatt dessa ökar under är 1974 och . Jag finner idetta sammanhang inte anledning att frångå verkets bedömning. Medutgångspunkt i de angivna förutsättningarna beräknar jag inkomsterna undertiteln skatt på inkomst och förmögenhet samt social-för,säkringsavgifter m. m.till 22 800 milj. kr. för /74, vilket är 200 milj. kr. mer änvad som angavs i årets finansplan och 100 milj. kr. mer än enligtriksrevisionsverkets kalkyler. Härvid förutsätts att huvudparten avlöneökningarna för utbetalas i sådan tid att motsvarandeskatteinbetalningar registreras på innevarande budgetår. För /75beräknar jag inkomsterna under denna titel till 29 800 milj. kr., vilket är 1700 milj. kr. mer än vad som upptogs i statsverkspropositionen och 600 milj.kr. mer än enligt beräkningar. Beräkningenav inkomsterna på inkomstskattetiteln baseras på förutsättningen om oförändratprocenttal, dvs. 100, för uttagande av preliminär skatt för budgetåret1974/75. Enligt förordningen (1947: 576) om statlig inkomstskatt skall varje årbestämmas med vilka procenttal av grundbeloppen den statliga inkomstskattenskall ingå i preliminärskatten för kommande budgetår. Procenttalet för denförsta hälften av /75 skall vara detsamma som under innevarandebudgetårs senare hälft. I förordningen (1973: 402) om storleken av statliginkomstskatt som ingår i preliminär skatt för /74 har detta procenttalsatts till 100 för /74. För tiden den 1 juliden 31 december1974 blir alltså uttagsprocenten densamma. Jag föreslår att uttagsprocentenäven för tiden den 1 januariden fastställs till 100. Inkomsterna under inkomsttiteln mervärdeskatt harav beräknats till 13 650 milj. kr. för /74och 13 885 milj. kr. för /75. Detta är 500 milj. kr. resp. 1 665milj. mindre än vad som angavs i statsverkspropositionen. Den av mig antagna högre lönesummeökningen 1974innebär att inkomsterna av mervärdeskatt bör räknas upp med ytterligare 100milj. för /75. Av skäl som jag återkommer till i det följandebör härutöver mervärdeskatteinkomsterna för /75 uppjusteras medytterligare 45 milj. kr. Sammantaget förutses sålunda inkomsterna underinkomstskattetiteln mervärdeskatt komma att uppgå till 14 030 milj. kr. För /74 bör inkomsterna av mervärdeskatträknas upp med 50 milj. kr. till 13 700 milj. kr. Den jämfört med finansplanen påtagliga nedjusteringenav statens mervärdeskatteinkomster sammanhänger främst med den temporärasänkningen av mervärdeskatten från till av gällande beskattningsvärdeunder perioden från till . Medverkan fr. o. m. början har vidare antagits ett system medkompensation för mervärdeskatt på bostadsbyggande vilket likaledes innebär ettbortfall av statsinkomster under denna inkomstskattetitel. Inkomsttiteln skatt på sprit har avriksrevisionsverket upptagits till 2 525 milj. kr. för /75. Jagkommer senare denna dag att föreslå en höjning av den s. k. grundavgiften med 5öre för varje hel volymprocent alkohol. Avgiftshöjningen, som beräknas ökastatsinkomsterna med totalt 325 milj. kr., är avsedd att bidraga till finansieringenav prisstoppet på vissa livsmedel. Mot denna bakgrund justerar jag uppinkomsterna under inkomsttiteln skatt på sprit med 280 milj. kr. för budgetåret1974/75. Resterande 45 milj. kr. kan väntas inflyta i form av ökadmervärdeskatt. Jag övergår nu till att redovisa i vilka fall jaghar funnit skäl att frångå beräkningar beträffande deinkomstposter som tas upp under rubriken inkomster av statens kapitalfonder. beräkningar av affärsverkensinkomster bygger bl. a. på att postverket, och statens järnvägarskall inleverera hela sitt överskott, dvs. även den del som överstiger de fördessa verk fastställda avkastningskraven. Efter samråd med chefen för kommunikationsdepartementetförordar jag dock med hänsyn till de omständigheter som varit rådande undersenare år att denna del av förräntningen utnyttjas för att konsolidera berördaverks ekonomi i syfte att långsiktigt vara till gagn för verksamheten. Således föreslår jag extra avskrivningar, utöver defastställda, för postverket, och med 22, 142,7resp. 40 milj. kr. för /74. Dessa extra avskrivningar påverkargenom gällande redovisningssystem statsinkomsterna för såväl budgetåret1973/74 som /75. Jag beräknar inkomsterna från postverkets fondför /74 till 16,5 milj. kr. resp. för /75 till5,5 milj. kr. mindre än enligt beräkningar. För televerketsfond blir beloppen 107 resp. 35,7 milj. kr. mindre än vad som an-getts avriksrevisionsverket. För statens järnvägars del medför den extra avskrivningenatt inkomsterna från fonden minskar med 30 milj. kr. för /74resp. 10 milj. kr. för /75. Härutöver har jag efter samråd medchefen för räknat ned inkomsterna med ytterligare5 milj. kr. för /75. För statens järnvägars fond innebär dettaatt inkomsterna tas upp med 100 milj. kr. för /74 och med 35milj. för /75. Efter samråd med chefen för handelsdepartementettar jag upp inkomsterna under fonden för beredskapslagring till 79 250 000 kr.för /75 vilket är . mindre än enligt verkets beräkningar.Nedräkningen avser minskade ränteintäkter på överstyrelsens för ekonomisktförsvar delfond. Inkl. de av mig förordade avvikelserna uppgårtotalbudgetens inkomster enligt de förnyade inkomstberäkningarna till 62 976milj. för /74 och till 71 992 milj. kr. för budgetåret1974/75 (tabell 9). Detta är 199 milj. kr. resp. 503 milj. kr. mer än vad somangavs i statsverkspropositionen. Bakom dessa förändringar jämfört med finansplanenligger i första hand höjningen av lönesummeantagandet som verkar iuppdragande riktning resp. de sänkningar av mervärdebeskattningen som antogsav som verkar i neddragande riktning. Min beräkning av de enskilda inkomsttitlarna pådriftbudgeten för /75 framgår av specifikationen i bilaga 5. Jag har i det föregående redogjort förförändringarna i förhållande till statsverkspropositionen i fråga om begärdainvesteringsanslag för /75. De begärda investeringsanslagenuppgår nu till 8 750 milj. kr. De för finanstering av dessa investeringarberäknade Inkomster på totalbudgeten budgetåren 1972/73-1973/74 (Milj. Skatt på inkomst, avskrivningsmedlensom bör anvisas på driftbudgeten uppgår till 1 023 milj. kr. De medel som inomresp. kapitalfond är tillgängliga för finansiering av investeringarna, dvs.avskrivningsmedel och övriga kapitalmedel inom fonderna, beräknar jag till 2070 milj. kr. På grundval härav beräknar jag investeringsbemyndigandena till 5657 milj. kr. Kapitalbudgetens utgifter och dessas finansiering framgår avtabell 10. Kapitalbudgetens utgifter och finansiering /75 Avskrivning Övriga Avskrivning Investerings inom kapitalmedel från bemyndi- fonderna inom driftbudgeten gande fonderna 1 342 495 000 3 319 475 000 214 364 000 220 000 000 61 080 000 5 657 225 000 I. Affärsverksfonderna3 067 601 000 Statensallmänna fastighetsfond 693 081 000 Försvarets fastighetsfond 272 711000 Statens utlåningsfonder 3 767 205 000 V. Fonden för låneunderstöd 332 067 000 aktier 225 000 000 Fonden för förlag till statsverket 80 040 000 Fonden för beredskapslagring 46 000 000 265 902 000 8 749 607 000 1 674 300 000 19 002 000 31 804000 58 346 000 10 001 000 244 493 000 17 000 000 177 741 000 - 447 730 00046 543 000 5 000 000 134 8 70 000 750000 69 202 000 1 896 956 000 172 913 000 1 022 513 000 Avgår kapitalåterbetalning: Oregleradekapitalmedelsförluster Övrig kapitalåterbetalning Lånemedel 5 629 501 000 Totalbudgeten budgetåren 1972/73-1974/75 (Milj.kr.) 1972/73 till ny beräkn. 1973/74 till ny beräkn. 1974/75 . Jag har låtit upprätta förslag tillinvesteringsplan och investeringsstater för /75 medspecifikation av de i planen angivna investeringsbemyndigandena (bilaga 7). Beräkningav totalbudgeten för budgetåren 1973/74 och 1974/75 Med beaktande av vad jag anfört i det föregåendeberäknar jag totalbudgeten för budgetåren 1973/74 och 1974/75 enligt tabell11. Beräkningarna ger ett underskott i totalbudgeten påca 8 910 milj. kr. för /74 och ett underskott på ca 9 590 milj.kr. för /75. Underskottet för /74 är ca 540 milj.kr. större än det som angavs i finansplanen. För /75 beräknadestidigare ett underskott på ca 6 595 milj. kr. Tillstatsrådsprotokollet i detta ärende torde få fogas som Bilaga1: Nationalbudget för är 1974 Bilaga2: Långtidsbudget för perioden /751978/79 Bilaga 3: approximativaberäkning av budgetutfallet /74 Bilaga 4: förnyadeinkomstberäkning för /75 Bilaga 5: Specifikation av inkomsterna pådriftbudgeten för /75 Bilaga 6: Specifikation av anslagsförändringar iförhällande till statsverkspropositionen för /75 Bilaga 7: Förslag till investeringsplan ochinvesteringsstater för budgetåret \91AI15 Bilaga 8: Förändringar i riksstatsförslaget /75 sedan statsverkspropositionen Under åberopande av vad jag har anfört hemställerjag att KungL Maj:t föreslår att 1. godkänna de allmänna rikdinjerför den ekonomiska politiken som jag har förordat i det föregående, 2. till Avskrivning av nya kapitalinvesteringar för budgetåret: 1974/75 anvisa följandereservationsanslag, nämligen Civilförsvar:Anskaffning av anläggningar 4 100 000' verksamhetsområde 105 000 000' Studiemedelsfonden AAl 000 000 Fonden för statens aktier Industridepartementet: Teckning av aktier i utvecklingsaktie bolaget 5 000 000 3. godkänna minberäkning av förändringarna i anslagsbehållningarna för /75, 4. godkänna minberäkning av förändringarna i dispositionen av rörliga krediter för budgetåret1974/75, 5. besluta attstatlig inkomstskatt för skattskyldig, som avses i 10 § 1 mom. förordningen(1947: 576) om statlig inkomstskatt, skall för /75 ingå ipreliminär skatt av grundbeloppet, 6. godkänna minberäkning av driftbudgetens inkomster för /75 enligt den viddetta protokoll fogade specifikationen, 7. godkänna förslagettill investeringsplan och investeringsstater för /75, 8. påkapitalbudgeten beräkna den mot investeringsplanen svarande inkomsttitelnLånemedel till 5 . Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen atttill skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga till dettaprotokoll utvisar. Nationalbudgeten 1974 som härmed läggs fram ärutarbetad inom ekonomiska avdelning ochkonjunkturinstitutet. Nationalbudgeten bygger på material som erhållits frånfackdepartement och olika verk och institutioner. Vidare har utredningsrådethörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar för nationalbudgetens utformningoch bedömningar. Kapitlen 3 Utrikeshandeln, 6 De enskildakonsumenternas ekonomi, 7 Investeringarna och 9 Kreditmarknaden har heltsammanställts inom . Institutet har även sammanställtavsnitten om gruvor, mineralbrott och tillverkningsindustri samt skogsbruk i kapitel4. Ansvaret för bedömningen av ekonomi 1974 med undantag för deavsnitt eller punkter där uttryckligen åberopas vilarpå ekonomiska avdelning där arbetet med nationalbudgetenletts av tf planeringschefen . Av ett bihang som följer efter kapitel 9 framgåräven i tabläform vilka kapitel och avsnitt som sammanställts inom ekonomiskaavdelningen resp. . Vidare redovisas prognostal för olikadelsefc-torer enligt ekonomiska avdelningens och bedömningar. 1 1974.1 saml. Till följd av en oväntat svag ökning av deninhemska efterfrågan utvecklades inte den svenska ekonomin enligtsamma mönster som i andra industriländer i västvärlden. För vissa avefterfrågekom-ponenterna, i synnerhet den privata konsumtionen, var den svagatillväxten inte förutsedd. I kontrast till den matta inhemska efterfrågan stoden mycket stark efterfrågan på svenska exportprodukter. Enligt de reviderade, men förfarande preliminära,beräkningar från produktionssidan som föreligger ökadebruttonationalprodukten (BNP) i volym 19721973. De revideradeberäkningarna av bruttonationalprodukten från användningssidan visar emellertiden volymtillväxt på . För båda beräkningssätten innebär de nureviderade siffrorna en lägre tillväxttakt än vad som angavs i de preliminärakalkylerna /1974. I regel brukar tillväxttakten av bruttonationalproduktenbli något högre i de beräkningar som görs från produktionssidan. Redan i deovannämnda preliminära kalkylerna var emellertid skillnaden mellan debåda beräkningsmetoderna (1,) betydligt större än enligt tidigareerfarenhet. Denna skillnad har blivit ännu större (1,) ochtillväxten räknad från produktionssidan är nästan dubbelt så stor som motsvarandetal från användningssidan. Flera skäl talar för att man t. v. bör fästa störretilltro till resultatet av BNP-beräkningen från produktionssidan. harförändringen i antalet arbetade timmar beräknats till . Erfarenheter fråntidigare liknande konjunkturlägen leder fram till att produktivitetsökningen1973 rimligen bör ha varit minst 3,5 å . BNP-tillväxten borde således meddetta synsätt ha varit åtminstone . En BNP-ökning på skulleinnebära att ökningen i produktiviteten endast skulle uppgå till . En sålåg stegringstakt för produktiviteten 1973 förefaller osannolik. Enomständighet som särskilt kan ha påverkat beräkningarna från användningssidankan vara svårigheten att på ett korrekt sätt översätta utvecklingen i löpandepriser till en volymutveckling ' då prisstegringarna varitosedvanligt stora. Den bristande överensstämmelse som alltid finns mellan depriser som faktiskt ut-tagits och de som noteras i de olika indexserierna kanha blivit särskilt stor 1973. Det är möjligt att detta blivit fallet viddeflateringen av lagerstockarna. Pä grund av dessas storlek kan redan små felfå en betydande effekt på beräkningen av förändringen i lager mellan oUka år.Lagerinvesteringarna och därmed även BNP-tillväxten i volym kan ha blivit förlågt angivna. Utvecklingen av den samlade detaljhandelsomsättning- enlåter även antyda att den privata konsumtionens tillväxt kan vara underskattadi nationalräkenskaperna. Sammanfattningsvis synes det därför finnasanledning att t. v. fästa större avseende vid BNP-beräkningen fränproduktionssidan. I tabell 1 redovisas utvecklingen av produktionsvolymen förvissa näringsgrenar 1973. Varuproduktionen ökade något snabbare änbruttonationalprodukten. Särskilt snabbt ökade industriproduktionen, bl. a.till följd av den starka exportefterfrågan. Procentuellvolymförändring från föregående år El-, gas- och vattenverk VaruhandelSamfärdsel Privata tjänster Offentliga tjänster -5,2 -5,7 -4,8 En översiktlig redovisning av resursanvändningen1973 skall ges i det följande. Den måste emellertid omgärdas med dereservationer som tidigare nämnts, med innebörd att beräkningarna avutvecklingen för vissa efterfrågekomponenter med all sannolikhet iimehållerpåtagliga underskattningar. Den totala inhemska efterfrågan skulle enligt dessaberäkningar ha minskat något . I väsentlig utsträckningförklaras detta av en beräknad lagerneddragning på ca . ilöpande priser och ca . Det finnsemellertid anledning att behandla dessa uppgifter med stor försiktighet. Somtidigare framhölls har man anledning förmoda att de speciellt snabbaprisstegringarna medför risker för att omfattningen av lagemed-dragningarnaöverdrivs. Att en lagerminskning totalt sett skulle ha inträffat förefallerdock troligt, främst med hänsyn till kraftiga lagerneddragningar iexportindustrin särskilt . Det är också möjligt atten lagerpäfyllnad av främst råvaror till en del har fördröjts till följd avleveranssvärigheter eller som en följd av spekulationer i kommandeprissänkningar. Den slutliga inhemska efterfrågan, dvs. summan avkonsumtion och investeringar exkl. lager ökade med knappt 1 %.Utvecklingen under loppet av året förefaller att ha varit mycket ojämn. Efterfrågeutvecklingen blev väsentligtmer dämpad än vad som förutsågs i den reviderade nationalbudgeten 1973. Tillväsentlig del kan detta återföras på en svag ökningstakt av den privata konsumtionenoch en nedgång i lagerhållningen. För bostadsbyggandet innebär den förändring19721973 som registrerats, , att investeringarna för detta ändamålblev något högre än vad som förutsågs i den reviderade nationalbudgeten för1973. Även för de kommunala investeringarna förutsågs en nedgång i volymen. Deberäkningar som föreligger visar emellertid på en betydligt kraftigareminskning, eller . Hela den nu registrerade minskningen avserinvesteringar i byggnader och anläggningar och torde till stor del kunnaförklaras av bostadsbyggandets utveckling. De statliga myndighetemas ochaffärsverkens investeringar har minskat . Näringslivets investeringarhar däremot utvecklats mer gynnsamt. De privata bruttoinvesteringarna ökademed , varvid industrins investeringar ökade särskilt starkt, eller med 8 %.För industrin kan man notera särskilt snabba stegringstakter förmaskininvesteringarna . Till följd av minskadeoffentliga investeringar och en nedgång i bostadsbyggandet kom emellertid desamlade fasta bruttoinvesteringarna i samhället att visa en nedgång på . I den reviderade nationalbudgeten räknademan med en ganska betydande ökning (4,) av den privata konsumtionen under1973. Man hade anledning att räkna med en ganska kraftig stegring av dedisponibla inkomsterna till följd av bl.