prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Enligt SJ:s mening bör vidare särskild ersättning utgåför de kostnader som SJ skulle åsamkas om vapenfria tjänstepliktiga skulle kommaatt utbildas vid SJ under /75. SJ har beräknat ifrågavarandekostnader till 1 milj. kr. AMS och SJ har inte kunnat nå en uppgörelse om deekonomiska betingelserna för de vapenfrias tjänstgöring vid SJ. AMS har vidaremeddelat att man inte under /75 kommer att kalla in vapenfriatjänstepliktiga för placering vid SJ. Någon särskild ersättning för ändamålettorde därför inte behöva utges till SJ. Ersättning bör enligt SJ utgå för de kostnader somåvilar affärsbanenätet till följd av verkets skyldighet att erlägga delslönegarantiavgift för skydd av arbetstagares fordran vid konkurs, delsarbetsgivaravgift för finansiering av arbetslöshetsförsäkringen och detkontanta arbetsmarknadsstödet. Ersättningsbehovet under /75beräknas till 6,2 milj. kr. Staten som arbetsgivare är i likhet med andraarbetsgivare skyldig att betala arbetsgivaravgifter för skilda ändamål. Någonanledning att särskilt kompensera SJ härför finns inte. Av den begärda ersättningen om totalt 25 milj. kr.avser 15,8 milj. kr. hälften av SJ:s kostnader för drift, underhåll ochförnyelse av anläggningar vid korsningar i plan mellan järnväg och väg. Denandra hälften av kostnaderna bör enligt verket fortfarande belasta järnvägen.Jag är inte beredd att förorda att särskilda medel ställs till SJ:s förfogandeför att täcka ifrågavarande kostnader. I anslutning till uttalande (: 16,rskr 1972: 252) i frågan om elektrifiering av bandelen BorlängeMora har SJ påKungl. Maj:ts uppdrag i samråd med AMS utfört en förnyad prövning av frågan. SJ anför i skrivelse till vilkenskrivelse fogats yttrande från AMS bl. a. att investeringskostnaderna förelektrifie- 1974:1 Bilaga 8 234 ringenkan beräknas till ca 11,6 milj. kr. pris- och lönenivå. Mindrekostnademauppgår till ca 0,4 milj. kr. Investeringen är sett från trafikekonomisksynpunkt klart olönsam. AMS har funnit att elektrifieringsprojektet till sinhuvuddel inte är lämpat som beredskapsarbete. AMS konstaterar i sammanhangetbl. a. att projektet till stor del kräver sådan specialutbildad arbetskraft somi regel inte kan rekryteras från regionen. För min del harjag inte funnit att någon egentlig förbättring från trafikförsörjningssynpunkt uppnås genom en elektrifiering av bandelen. Eftersamråd med chefen för har jag inte heller funnitatt några arbetsmarknadsmässiga eller andra skäl talar för en sådan åtgärd. Jag vill avslutningsvis anmäla att SJ i skrivelseden redovisat en översiktlig utredning angåendeostkustbanans förlängning till . I avvaktan på resultatet av pågåenderegional trafikplanering är jag inte bereddatt nu ta ställning till detta projekt. Redovisning av utredningen samtmina ställningstaganden kommer därför att senare föreläggas . m. bör beräknas med hänsyn till att en marginal utöver investeringsramen bör finnas för att möjliggöra en av konjunkturmässigaeller andra skäl påkallad ökning av medelsförbrukningen. Med hänvisningtill vad jag sålunda anfört förordar jag att medel för nästa budgetår anvisasenligt följande anslagsberäkning. Beräknadmedelsförbrukning /75 392,3 Avgårberäknad ingående behåUning 8,7 Erforderligt anslag /75 422,8 Jag hemställer att Kungl. att rillJärnvägar m. m. för /75 anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1974:1 Bilaga 8 235 Balansräkningen per förluftfartsverket visar, att bokförda bruttovärdet av luftfartsverkets tillgångaruppgick till sammanlagt 730,1 milj. kr., varav 329,2 milj. kr. avsåg mark,fältområden m. m., 133,0 milj. kr. byggnader, 170,5 milj. kr. tele-, radio- ochbelysningsanläggningar samt 54,6 milj. kr. fordon, maskiner, redskap m. m.,27,3 milj. kr. kundfordringar, 1,6 milj. kr. förråd och 13,9 milj. kr. posterav finansiell natur. Statskapitalet ökade med 53,6 milj. kr. /73 och uppgick vid budgetårets utgång till 374,8 milj. kr.Beloppet motsvarade det bokförda nettovärdet av affärsverksfondens tillgångar. Överskottet för /73 uppgick till 25,2milj. Överskottet innebär att verket kompenserat den bristande förräntningav statskapitalet som redovisades i 1971.72 års bokslut. I skrivelse och i anslutningdärtill lämnad komplettering har luftfartsverket hemställt ominvesteringsanslag för /75. 1972/73 26 200 000 88 000 000 77300 000 1973/74 36 900 000 75 700 000 95000000 1974/75 verket 22 600 000 167 700 000 =173 000 000 departementschefen 17 600 000 167 200 000 =168 000 000 'Preliminärt belopp inkl. tidigarelagda investeringar. = PreUminärt belopp. En sammanfattande redovisning av utvecklingen inom denreguljära världsluftfarten lämnas iföljande tabell. Linjefartbedriven av flygbolag inom ICAO-attsluttta stater B. Flygfrakt (tonkm) Post (tonkm) Totalt (tonkm) 1974:1 Bilaga 8 236 Som framgår avtabellen uppgick den reguljära luftfartens samlade transportarbete till 67,8miljarder tonkilometer . Jämfört med föregående år innebär dettaen ökning , vilket överstiger relativtlåga tillväxttakt. Antaletbefordrade passagerare ökade från 407 milj. till 443 milj. år 1972medan antalet personkilometer ökade från 495 till 555 iniljarder, vilketmotsvarar ökningar med 9 resp. . Dessa ökningstal, som är knappt fyraprocent högre än ökningstalen under de båda närmastföregående åren når emellertid inte upp till den genomsnittiiga årliga ökningen . ökadeantalet frakttonkilometer , vilket innebär en viss återhämtning av denrelativt låga ökningstakten . Den flygbefordradepostmängden minskade , vilket jämfört med innebaren viss förbättring (-). Charterflygverksamheten har expanderatkraftigt . Det'totala persontransportarbetet medutrikes charterflyg beräknas ha uppgått till 83 miljarder personkilometereller av världens samlade utrikes persontransportarbete med flyg.Linjeföretagen utförde i chartertrafik medan derenodlade charterföretagen stod för . Förinterkontinentala sällskapsreseflygningar gäller restriktiva bestämmelser bådei och i . Konsekvenserna härav har blivit attsällskapsreseflygningarna endast utgör av den totala charterflygtrafikenmellan och . Charterkategorin "slutnagrupper" som helt dominerar nordatlanttrafiken har i vissa länder inte påett effektivt sätt kunnat kontrolleras av myndigheterna. Sålunda har dennatrafikkategori på många håll i praktiken kommit att bli helt öppen förallmänheten och därigenom alltmer fått karaktären av ett slags linjefart. Bl.a. detta förhållande har lett till att charterreglerna livligt debatterasvärlden över. Antalet flygplanför kommersiell trafik inomICAO-länderna ökade underden senaste tioårsperioden och uppgick vid slutet av till 7 454.Flygplansflottans sammansättning har emellertid kraftigt förändrats underdenna period. Antalet propellerplan har sålunda minskattill hälften av det antal som fanns iperiodens början. Jetflygplanens relativa andel av den totala flygplansflottanhar successivt ökat och uppgick vid slutet av år1972 fill . harantalet turbo-propflygplan utgjort av den totalaflygplansflottan. Tillväxttakten förflygtrafiken i var under /73ogynnsam jämfört med närmast föregående budgetår. Sålunda har antaletpassagerare i utrikes och inrikes linjefart varit i stort sett oförändrat,vilket skall jämföras med genomsnittliga årliga ök- ningar på resp. . För deninrikes linjefarten ökade antalet flygtimmar under det attantalet flygkilometer för detta trafikslag ökade . Detta förhållandeförklaras av att den inrikes jettrafiken har vuxit snabbare än övrig inrikeslinjefart som bedrivs med betydligt långsammare kolvmotorplan. Ensammanfattande redogörelse för flygtrafikenpå svenska statliga flygplatserlämnas i följande tabell. 1967/68 1972/73 B. Fraktgods' (ton) C. Post» (ton) Övrig trafik (huvud- Ankommande och avgående i utrikes trafik samt avgående i inrikes trafik. Som framgår avtabellen uppgick ankommande och avgående passagerare i utrikes trafik ochavgående i inrikes trafik vid statliga flygplatser till drygt 5 milj. /73, vilket innebär en ökning jämfört med föregåendebudgetår (1971/72 ). 1974:1 Bilaga 8 238 Denstarkaste ökningen faller på utrikes chartertrafik medan passage-rarfrekvenseni såväl utrikes som inrikes linjefart varit i stort sett oförändrad jämförtmed föregående budgetår. Godstransporterna uppgick /73 till , vilket innebär en ökning med12 % jämfört med föregående budgetår. En ökning överstiger med 4procentenheter den genomsnittliga årliga ökningstakten . Under /72 minskade fraktgodsmängden . Den flygbefordradepostmängden uppgick under /73 till , vilket innebär enökning jämfört med föregående budgetår (1971/). Det totalaantalet landningar på statliga flygplatser uppgick under /73 till 278 000, vilket innebären-minskning jämfört med föregående budgetår (1971/72 ). Av deolika trafikkategorierna noteras minskningar i antalet landningar församtliga kategorier utom för chartertrafiken. Av totala antalet landningarutgör allmänflygets andel mer än hälften (). En närmare analys av nedgångeni antalet landningar inom allmänflyget ( ) visar att minskningen huvudsakligen kan hänföras tillskolflyget under det att privatflyget visar en mindre ökning. Fördelningen pålandets fyra största flygplatser av antalet landningar och passagerare /73 framgår av nedanstående tabell. (ank-t-avr) 1 OOO-tal Brommaflygplats är fortfarande landets mest trafikerade flygplats med avseende pålandningsfrekvensen trots en minskning under /73 på-6%. Drygt75% av landningarna hänfördes till allmänflyget, vilket förklararflygplatsens relativt låga passageraran-del. är landets mesttrafikerade flygplats med avseende på passagerarfrekvensen. Antalet ankommandeoch avresande passagerare uppgick under /73 till 3,3 milj.,varav 1,1 milj. i chartertrafik. Flygplatsen i öppnades för trarik den 1december 1972, varvid större delen av flygtrafiken påBulltofta lades ned. Viss allmänflygverksamhet förekom på Bulltofta fram t. o.m. I samband med Bulltoftas nedläggning upphörde pendeltrafikentill , vilket är en av huvudorsakerna till den starka nedgången i 1974:1 Bilaga 8 239 passagerar- och landningsfrekvensen under /73 för Bulltofta och Stumps flygplatser (resp. ). Vid slutet av år1972 uppgick antalet motordrivna svenskregistrerade flygplan till 1 058. Flygplanens fördelning på viktklasser framgår av nedanståendetabell. Högsta tillåten startvikt (kg) Förändring i % 19711972 2 001 10 000 10 001 25 000 Denkontrollerade civila trafiken som trafikerar landets luftieder ochinformationssträckor består rill av linje- och chartertrafik.Resterande utgörs av allmänflyg. Kontrollerade överflygningar, dvs. trafik som varken startar ellerlandar inom riket men som trafikerar luftlederna i svenskt luftrum,beräknas'uppgå till av den totala kontrollerade trafiken. Den tekniskautvecklingen av transportflygplan har i allt väsentligt styrts avflygföretagens krav på anpassning av flygmaterielen till de olikatrafikområdenas struktur och behov samt på förbättrad drift- ochunderhållsekonomi, allt inom ramen för en tillfredsställande flygsäkerhetsnivå.Satsningen har framför allt inriktats på framtagning av större flygplanstypersamt utmstning för förbättrad regularitet. Luftfartensutveckling kan komma i konflikt med den mänskliga miljön på ett sätt som nödvändiggör anpassning av flygtekniken. Luftfartensstarka expansion har i allt högre grad aktualiserat miljövårdsaspekterna kringflygplatserna. I syfte att bättre kunna följa utvecklingen och ta erforderligainitiativ på området har luftfartsverket inrättat en särskildmiljöskyddskommitté. I linje härmed har verket intensifierat kartläggningen avbullersituationen vid allt flera av de statiiga flygplatserna.Bullermätningssystem har införts vid ochavses senare bli införda vid andra särskilt bullerkänsliga flygplatser förkontroll av bullernivå och för övervakningav att bullerbegränsande in- och utflygningsbestämmelser iakttas. Verkethar även inventerat behovet av åtgärder till förebyggande av andra sanitäraolägenheter som kan orsakas av verksamheten på flygplatserna. Härvid harförbättringar av avloppsanläggningar och åtgärder mot skador avpetroleumprodukter prioriterats. Jumbojetflygplanenhar satts in i trafik och kommer s. k. Airbus attintroduceras. Båda flygplantyperna har en kapacitet av 300400 passagerare.Airbus avses trafikera sådana Prop.1974:1 Bilaga 8 240 europalinjersom kan utgöra direkta förlängningar av inrikes huvudlinjer. Den inrikes linjefarten torde i allt störreutsträckning komma att ske med jetplan med kapacitet för ca 100 passagerare.Som komplement till det inrikes primärnätet kan förutses tillkomsten av ettsekundärnät med trafik av matarkaraktär med propellerflygplan. De moderna jetflygplanen blir mindre väderberoendegenom utrustning för kategori Il-operationer, innebärande operativaförhållanden under vilka inflygning för landning får ske ner till enbeslutshöjd av lägst 30 m och en bansynvidd av lägst 400 m. De moderna jetflygplanen är undantagslöst utrustade medtrans-ponders automatisk svarsstation för identifiering som i allt störreutsträckning även kommer att installeras i övriga flygplan. Allmänflygplanenutvecklas mot bättre prestanda och förbättrad utrustning. Antalet tvåmotorigaflygplan kan förutses utgöra en utökad andel av den totalaflygplansflottan, speciellt inom taxiflyget. räknar med en genomsnittlig årligtillväxt av antalet ankommande och avresande passagerare samt av antaletpassagerar-kilometer i utrikes linjefart . Passagerarfrekvenseni utrikes chartertrafik beräknas öka med genomsnittligt underperioden 19721980. Antalet avresande passagerare samt antaletpassagerarkilometer i inrikes linjefart bedöms öka med i genomsnitt perår fram . Antalet avresande passagerare i inrikes chartertrafik,som åter ökade efter nedgången under närmast föregående år,bedöms komma att hålla sig på ungefär oförändrad nivå omkring 30 000 fram . Antalet med taxiflyg befordrade passagerare väntas öka med igenomsnitt . Antalet ankommande och avgående ton fraktgods i utrikestrafik på statliga flygplatser beräknas öka med i genomsnitt underperioden 19721980. Motsvarande ökningstal för avgående fraktgods i inrikestrafik beräknas rill . Mängden ankommande och avgående post i utrikes trafikpå statliga flygplatser väntas öka med genomsnittligt under perioden19721980. väntas den avgående postmängden i inrikes trafiköka . Landningsfrekvensen i linjefart på statliga flygplatserberäknas öka med i genomsnitt . Under sammaperiod väntas landningsfrekvensen i chartertrafik öka med i genomsnitt . Medelsförbrukningunder budgetåren 1972/731974/75 För budgetåret1972/73 fastställdesinvesteringsramen till 91,0 milj. kr. I föregående års statsverkspropositionberäknades betäl- Prop.1974:1 Bilaga 8 241 ningsutfallettill 90,9 milj. kr. inklusive tidigarelagda investeringar. På grund av vissaförseningar med igångsättningen av projektering av den nya utrikesbyggnaden påArlanda flygplats samt beroende på att den planerade utbyggnaden avglidbaneytorna för (instrumentiandnings-system) vid banorna 01 och 26 påArlanda flygplats ännu inte genomförts uppgick medelsförbrukningen underbudgetåret endast rill 77,3 milj. kr. För den nya flygplatsen igöteborgsregionen har också mindreinvesteringsmedel än som beräknats tagits i anspråk, dock utan att denfastlagda tidsplanen för flygplatsens färdigställande har påverkats. För budgetåret1973/74 fastställdesinvesteringsramen till 90,0 milj. kr. räknar f. n. med attmedelsförbrukningen skall uppgå till detta belopp. För budgetåret1974/75 föreslår luftfartsverket eninvesteringsram av 173,0 milj. kr. efter avdrag av de kommunala bidrag somenligt beslut skall utgå till investeringarna. Den nya stationsbyggnaden för utrikes trafik på Arlandaflygplats samt den nya flygplatsen i kommer att dominera investeringsverksamhetenunder . Det nya utrikes stationsområdet på Arlandaflygplats beräknas bli färdigställt och den nyaflygplatsen i beräknas kunna tas i bruk . Den fortsatta snabba utvecklingen av flygmaterielensamt ökningen av passagerarantalet på flygplatserna har medfört attmarkorganisationen blivit hårt ansträngd. kommerdärför investeringsverksamheten att i första hand inriktas på sådanainvesteringsobjekt som är nödvändiga för att möta de krav som de nyaflygplanstyperna ställer på markorganisationen. Detta gäller såväl verketsegna flygplatser som de militära flygplatser som upplåtits för linjefart. I anslutning till introduktionen avjetflygplanet i den inrikes linjefarten har en genomgång skett av standardenoch behoven vad gäller bl. a. landningshjälpmedlen på vissa flygplatser.Samtliga flygplatser är efter åtgärder som vidtagits bl. a. i fråga om landningshjälpmedel utrustade för att uppfylla kraven förjettrafik. har dock för kort bana. För att höjaflygsäkerheten och regulariteten har vissa ytterligare operativa åtgärderbeslutats. Vid flygplatser med jettrafik i linjefart är s. k.svarta banor, dvs. landningsbanor som hålls helt fria från snö, slaskoch is, numera ett operativt krav. Detta medför omfattande nyinvesteringar iframför allt fordon, maskiner, redskap och garage. Nyaradarpresentationssystem liknande det som håller på att utveck- 16 1974.1 saml. las för (ACC) planeras för ACC. I anslutning till att den nya flygplatsen igöteborgsregionen tas i drift kommer FIR (flyginformationsregion) attöverföras till FIR. kommer att övergå till att vara enbartterminalområde med terminalkontrollen (TCC) placerad vid . Under denperiod som långtidsbedömningen omfattar kommer en helt ny kontrollcentral,ACC vid Stumps flygplats, att planeras för att kunna fungerasom ACC Syd, dvs. som kontrollcentral för hela södra och . Luftfartsverketsförslag till investeringsprogram för / 75 upptar arbeten och anskaffningar till ett sammanlagt belopp av 252,3milj. Härav hänför sig 227,2 milj. kr. till redan påbörjade eller beslutadeobjekt och resten, 25,1 milj. kr., till nya objekt. Investeringsprogrammetdomineras av investeringarna i , och flygledarskolan i (190,3 milj. Investeringarna iövriga flygplatser, radio och tele en route, fordon, maskiner m. m. uppgårtotalt till 62,0 milj. kr., varav i nya objekt 23,3 milj. kr. Av följandesammanställning framgår total faktisk resp. beräknad medelsförbrukning budgetåren1972/731974/75. Faktisk utgift /73 Radio och tele, en 1974:1 Bilaga 8 243 Investeringsprogrammet för Arlandaflygplats domineras av arbetena med den nyautrikesbyggnaden. Byggnaden beräknas kunna tas i bruk . /75 erfordras för hela ut-rikesområdet 110,3 milj. kr. För övrigainvesteringar på erfordras 6,0 milj. kr., varav 1,6 milj. kr. Bland de nya investeringsobjekten kan nämnas oljeavskiljare förcharterområdet, utredning och planläggning för utbyggnad av östrahangarområdet, utredning och projektering för ny inrikes stationsbyggnad ochviss utbyggnad av brandlarmsanordningar-na. Investeringsutgifterna för den nya flygplatsen igöteborgsregionen beräknas för /75 till 71,0 milj. kr., varav 1,7 milj. kr. Investeringarna omfattar projektering och anläggning avlandningsbana, starionsbyggnad m.m. De nyaobjekten omfattar projektering för och anläggning av tele- och meteorologiskutrustning vid flygplatsen innefattande såväl utrustning förflygtrafikledningen som för stationsbyggnadenoch för övriga tjänster. De totala utgifterna avseende nya objekt beräknas till25 milj. kr., varav således 1,7 milj. kr. erfordras under budgetåret1974/75. För flygplatsberäknar verket investeringsutgifterna under /75 till 1,2 milj.kr., varav 1,1 milj. kr. avser nya objekt. De nya objekten omfattaruppställningsplatser inkl. belysning för allmänflyg vid stationsbyggnaden. På flygplatsplanerar verket att under /75 genomföra redan beslutadeinvesteringar för . I skrivelse till Kungl. Maj:t den 1 mars 1973angående vissa åtgärder avseende flygtrafiken på flygplatsanmälde verket att man i samband med anslagsframställningen för budgetåret1974/75 avsåg återkomma med redovisning avinvesteringsbehovet intill flygplatsens nedläggning. Såvitt nu kan förutsesföreligger emellertid inget ytterligare behov av mera omfattandeinvesteringsåtgärder utöver vad som bör kunna inrymmas i objektgruppen Diversearbeten. Trots att flygplatsskall läggas ner då den nya flygplatsen i tas i drift,medför den trafikala och operativa utvecklingen att vissa åtgärdernödvändigtvis måste vidtas. Verket beräknar investeringsutgifterna till 500 000kr. för /75, varav . avser nya objekt. för investeringar under /75. för komplettering avVA-anläggningen vid flygplatsen lör att hälsovårdsmyndigheternas kravskall kunna uppfyllas samt . för en sandsilo. På pågår arbeten som /75 med 4,6 milj. kr. På flygplatsplaneras under /75 1974:1 Bilaga 8 244 sandsilo, nytalregistreringsutrustnuig samt ett stängsel runt flygplatsen för totalt . På pågår arbeten som /75 med 4,6 milj. kr. Verket begär 1,0 milj. kr. för nya objektav vilka kan nämnas komplettering av stängslet runt flygplatsen, utryck-ningsväg till planerad banförlängning, sandsilooch viss utökning av stationsbyggnaden. På beräknas investeringsutgifterna under budgetåret1974/75 uppgå till 2,0 milj. kr., varav 1,7 milj. kr. avser nya objekt. Häriingår service- och fordonsgarage samt vissa personalutrymmen. Utbyggnaden av /fortgår planenligt.Bairförlängningen och de nya inflygningsljusen till bana 34 beräknas blifärdiga . Utökningen av stations- och driftbyggnadernaberäknas vara färdiga . En viss försening av ombyggnadsarbetena förkontrollcentralen innebär att den inte beräknas bli färdigställd förrän motslutet av . För /75 erfordras 3,0 milj. kr., varav . avser nya objekt. På erfordras, för att gällande bestämmelser för civiljettrafik skall uppfyllas, bl.a. inflygningsljus för bana 30 och -förlängning av befintiigt inflygningsljus för bana 12 kostnad av 1,0 milj. kr. Några nyainvesteringsobjekt för förutses inte för budgetåret1974/75. Det kan emellertid nämnas att en särskild regionflygplatsutredning iVärmland har börjat sitt arbete. följer utredningsarbetet genomobservatör. En särskildflygplatskommitté för med representanter för bl. a.länsstyrelsen, samt och Norrköpingskommuner utreder f. n. frågan om en ny regional flygplats som ersättning för /Kungsängensflygplats. En sådan flygplatsförutsätts kunna tas i drift tidigast . följerutredningsarbetet genom observatör. Med hänsyn tillden osäkerhet som sålunda råder om / framtid och omtidpunkten för tillkomsten av en regionflygplats måste luftfartsverket iakttaviss återhållsamhet med nya investeringar på /flygplats.Verket har sålunda i möjlig mån sökt tillgodose uppkommande lokalbehov fördrift av flygplatsen genom förhyrningar.Vissa investeringar kan emellertid inte längre uppskjutas. /75 erfordras därför 1,8 milj. kr., varav . På flygplatsoch Ronnebyflygplats planeras under budgetåret1974/75 investeringar för . 1974:1 Bilaga 8 245 Luftfartsverketföreslår att under /75 utreds vissa frågor avseendestationsområdet på till en kostnad av 200 000 kr.Utredningen härrör från luftfartsinspektionens krav om förbättring avhinderfrihet i närheten av tröskeln till bana 05. På planeras under budgetåret investeringarför . Kostnaderna avser anslutning av avloppet rill det kommunalaavloppsnätet samt delkostnad i ett nytt kontrolltorn. På planeras under budgetåret investeringarför . Kostnaderna avser anslutning av stationsområdets avlopp till det kommunala avloppsnätetsamt delkostnad för anskaffning av en ILS-anläggning. Genom anskaffande av enILS-an-läggning höjs regulariteten och flygsäkerheten på flygplatsensamtidigt som jettrafik i linjefart ienlighet med gällande bestämmelser möjliggörs. För radioanläggningar och teleutrustning en route erfordras under /75 17,6 milj. kr., varav12,4 milj. kr. för redan påbörjade och kontrakterade arbeten och leveranser.Bland dessa objekt ingår bl. a. i syfte att uppnå högre grad avautomatisering av trafikledningsprocessen samt för övergång till yttäckande kontroll nytt radarpresentationssystem, ATCAS 1, () vid ACC/TCC. De nyaobjekten kan hänföras till teknikområdena navigering , kommunikation280 , trafikövervakning .