prop · FX0389 · 1974-12-31 00:00:00 — Svenska företag skulle få utomordentligt storasvårigheter att över huvud taget planera och genoraföra de affärstransaktionersora krävs för investeringar sora är nödvändiga för att företagen skall kunnabevara eller stärka sin internationella konkurrenskraft på världsraarknaden. Föreningen erinrar om all företagsledningarnas viktigasteoch dorainerande uppgifi är att fatta de rätta investeringsbesluten vid rätttidpunkt. Detta ställer utoraordentliga krav på bl. a. överblick, raarknads-kännedora,föralseende, omdörae, förhandlingsförraåga, beslulsmässig-het, handlingskraftoch snabbhet i handläggmngen. Den företagsledare som gör misstag i de storainvesteringsbesluten blir sällan långvarig på sin post. Han har ett direktansvar inför företagets styrelse. Överförs de avgörande besluten till elt utoraståendestatligt organ och ytterst till regeringen, ändras också de grundläggandeförutsättningarna såväl för beslutsfattandet som för ansvarsfrågan. För attöver huvud våga ingå förhandlmgar krävs ofta alt parterna skall kunna träffaett avtal myckel snabbi efter en första inledande kontakt. Om planerna slipperut, kan företaget förekoraraas i sin budgivning eller mötas av andra motåtgärderfrån konkurrenter och därigenom försättas i en sämre i stället för en bättreposition än den ursprungliga. delar uppfattningen att industri-och sysselsätlningspolitiska strävanden är viktiga inslag i den ekonomiskapolitiken. Sådana mål skall uppnås genora att den ekonomiska politiken utformasså alt den främjar investerings- och sysselsättningsutvecklingen i ochinte genom valutarestriktioner. Valutaregleringens syfte är att uppnå valuta-och penningpolitiska mål och den får inte användas för att tUlgodose helt andrasträvanden som den inte är lärapad för. Genora lokal produktion skapas raöjlighet att snabbi fångaupp ändringar i kundernas värderingar och all snabbi anpassa produkterna eflernya krav. Anpassnmg till säkerhetsföreskrifter och andra offentliga regleringarsker ofta smidigast då produktion bedrivs på marknaden. Produktion i annatland är ofta nödvändig för alt komma över en tullmur eller för att undvikaandra handelshinder. Även om tullar eller andra handelshinder vid ett visst tUlfälleinte är oöverkoraliga exporthinder, kan risken för införande av sådana åtgärderraotivera uppbyggnad av produktion i landet. 1974: 89 30 Storaköpare av producentvaror sprider ofta för att säkra sin försörjning avråvaror och insatsprodukler sina inköp till företag i olika länder. Ettföretag raed verksamhet i flera länder kan uppfylla detta kundkrav och justgenom den internationella produktionen fräraja sin avsättning. Detta kundkravbehöver inle vara uttalat ulan följer även av sedvänja. 1föreningens remissyttrande framhålls vidare att lokal produktion i vissa fallär ett politiskt krav från värdlandet såsora en fömtsättning för räll attexportera till landet. Delta krav reses ofta från men krav förekommeräven från i-länder, åtminstone för vissa slags produkter. För företag somkonkurrerar om offentlig upphandling kan produktionen i landet ofta vara enförutsättning för framgång. Statliga subventioner av lokal produktion gör detpå vissa marknader omöjligt att konkurrera enbart genora export till landet ifråga. Olikaproduktionsfaktorer kan föranleda utiändsk etablering. Brist på råvaror i detegna landet kan föranleda elt företag att engagera sig i råvamutvinning i annatland eUer förädlingsverksarahet i ett land raed bättre försörjningsraöjligheterbeträffande sådana tillgångar. Transportkostnadernödvändiggör ofta utländsk tillverkning. Särskilt gäller delta förädladeprodukter sora är skryraraande eller tunga. Svensk export sker då avhalvfabrikat och insatsvaror för sararaansättning och färdigtillverkning på avsältnhigsraarknaden. Etableringi utlandet sker ofta genom köp av utländska företag. Sådana köp kan varamotiverade av de skäl som angivits i det föregående. De kan också raoliveras avnödvändigheten av att säkra raarknadsposi-lioner. Även företag som i Sverigeräknas sora stora är ofta intemationeUt sett sraå. I branscher sora är utsattaför en snabb stmkturoravand-ling är det nödvändigt för svenska företag attsjälva aktivt kunna delta i fusionsprocessen för att inte bli ställda införövermäktiga företagsgrupperingar. Förvärv av utiändska företag kan ocksåbehöva ske för att skaffa tillgång till för företagets utveckhng nödvändig know-how. Iökad utsträckning sker intemationeU etablering i form av samarbetsprojekl (jointventures). Sådana projekt kan vara värdefulla och nödvändiga av alla de olikaskäl sora anförts i det föregående. Vid saraarbete med flera intressenterbegränsas naturligen ell svenskt företags inflytande på val av etableringsort,därför alt hänsyn måste tas till andra parter. Bankföreningenframhåller alt det anförda endast utgör exempel på skäl för internationell etablering.De visar att skälen kan vara att hänföra till myckel olika omständigheter ochled i företagets produktions-och försäljningskedja. Ofta förehgger flera skäl samtidigi. Detmåste, anser bankföreningen, kraftigt frarahållas att svenska exportföretaginför en utiandsetablering inte kan grunda sina beslut på raer eller raindreenkla kalkyler ora ändrade kostnader, som vid ett 1974: 89 31 statisktbetraktelsesätt kan kompenseras på olika sätt. Det utmärkande för dessa företagär alt de arbetar i en utsatt konkurrenssituation där allt större krav ställspå förmåga att hävda sig mot ofta raycket större företag från andra länder. Deninternationella etableringen raåste bedömas med hänsyn till all en utebliveninvestering på en marknad inte bara kan raedföra en raerkostnad utan fraraförallt att den läranar ett vidgat handlingsutrymme åt företagels konkurrenter. Påsikt kan konkurrenternas relativa fördelar härav få allvarliga konsekvenserför förelagets förmåga alt hävda sig såväl på den enskUda raarknaden sora påhela sUt avsätlningsoraråde, t. o. m. hemmamarknaden i . Beslutora utlandsinvestering sker i ett långt tidsperspektiv. Ofta är del endaalternativet till en utlandsinvestering att inte investera alls, vilket sålundakan leda tUl både en utebliven exportökning och allraän försvagning av förelag.Ibland kan alternativet till utiandsetablering vara licensgivning till ett utiändsktföretag. Ett sådant alternativ innebär dock regelraässigt särare styrraöjligheterän vid en direktinvestering. Möjligheterna att tillförsäkra sig avsättningsraöjligheterför i producerade insalsvaror hos en licenstagare är sämre än till ettutländskt dotterbolag. Effekterna blir även i det alternativet en försvagning. Bankföreningenfrarahåller alt i en raarknadshushållning är det för förelagens överlevnad ochutveckling nödvändigt att beslutsfattandet är decentraliserat så alt företagensjälva sora generellt sett bäst känner förutsättningarna får avgöraorganisationen och inriktningen av sin verksarahet. För en trygg utveckling avföretagen är raöjligheterna tUl långsiktig planering av väsentlig betydelse.Dessa raöjligheter förändras ständigt och förändringarna i marknadsbilden kanrubba förutsättningarna för uppgjorda planer. Temporära inskränkningar kanvisserligen medföra allvarliga nackdelar raen torde i allraänhet inte medföranågon fundamental mbbning av planeringsförutsätlningarna för planering på långsikt. Läget skulle däremot förändras väsentligt i negativ riktning genora denföreslagna lagstiftningen. En tillämpning av en sådan lagstiftning skulleutgöra inte endast ett temporärt hinder som bortfaller när hänsyn tillbetalningsbalansen ej längre kan åberopas. Hindret skulle fastmera kunnat blidefinitivt. Ett företag måsle mycket ofta låta sin långtidsplanering omfatta skUdaåtgärder under olika skeden långt in i framliden därvid varje åtgärd för sigkan ha stor ekonoraisk räckvidd. En direklinvestering i utlandet raåste kunnabyggas in i en sådan planering, även ora investeringen enligt planen skallverkställas på ett sta-diura relativt långt in i fraratiden. Stoppasinvesteringen när detta sta-diura nåtts, kan orafattande arbete och betydandekostnader i tidigare stadier visa sig bortkastade, exerapelvis för raarknadsundersökningar,för förvärv av patent och know-how saml för etablering av agenturer ochförsäljningsbolag. En osäkerhet av detta slag beträffande möjligheterna attkunna fuUfölja uppgjorda investeringsplaner äventyrar ambitionsnivån ochutvecklingsförmågan. 1974: 89 32 Denosäkerhet som nämnts påverkar inte enbart företaget självt utan även andrasom företaget är beroende av, bl. a. kunder och leverantörer. Bankföreningenunderstryker starkt betydelsen av att förelagen kan upprätthålla förtroende försin förmåga att fullfölja investeringsplaner. Vid joint är detnödvändigt att medkonlrahenter kan lita på de åtaganden ett svenskt företaggör. Stoppas ett avtalat projekt utiöses regelraässigt sanktionsmekanismer sominnebär direkt kapitalförstöring för del svenska förelaget. exerapelvisinte delta vid utbyggnaden av en geraensara produktionsenhet hänvisas det raino-riletsroll sora kanske urspmngligen inte varit avsedd. Risken är ocksåatt saraverkan raed svenska företag aldrig aktualiseras utan att förbindelser raedkonkurrenter byggs ut utan att svenska företag givits någon raöjlighet alt anraälasitt intresse. Ett intemationeUtverksarat företag har alltid flera länders myndigheler att ta hänsyn till.Stoppas en investering i ett land, kan därigenora företagets allraännarelationer tUl myndigheter och andra intressenter i det landet försäraras såatt betydande skada drabbar företaget. framhåller all svenska förelags utlandsinvesteringarsammantaget varit av utomordentligt stort värde för välståndsutvecklingen inkl.sysselsättningen här hemma. En av orsakema tUl att dessa utlandsinvesteringargett dessa påtagligt goda resultat är att de kunnat göras vid från marknadssynpunktlämphgt tiUfälle. Härvid har frånvaron av samhällelig prövning avinvesteringarnas ändamål varit ytterligt värdefull. Det nu framlagda förslagettill prövning av tillstånd för investeringar utomlands raåste raot dennabakgrund uppfattas som en negativ faktor i företagens planering. Förslagetframstår för förbundet sora helt främmande och onödigt. Inga som helst exempelhar lämnats på att några missförhållanden skulle föreligga. Det torde tvärtomha kunnat konstateras alt de utlandsinvesteringar som gjorts från svenskaföretags sida skett och sker raed största omsorg om de anställda i företagenhär hemma. Enligt förbundet går det inte all komma ifrån refleklionen attpromemorian är ett nytt utslag av statsmakternas nyraerkantUistiska system, däråstundan all styra utvecklingen raot av politikerna beslärada raål tar övervärdet av de fria raarknadskrafternas raöjligheter att påverka företagensutveckling på bästa möjliga sätt. Oraförslaget genomförs, försvåras företagens möjligheter till en snabb ocheffektiv planering av sin utlandsverksamhet vilket i sig kan innebära motsatsentill vad som åsyftats i promemorian, nämligen minskad anställningstrygghet förmedarbetarna i de inhemska företagen. Enligt förbundels uppfattning är systemetsamtidigt otvivelaktigt ett incitament till en ökad "raygelpolitik",en politik sora i vart fall den rupp företagare sora förbundet representerar raedall kraft vänder sig eraot. 1974: 89 33 Åtgärderför alt befria företagen från regleringar och pålagor skulle vara en effektivväg att stiraulera expansion och nyföretagande här hemma och därmed också påett naturligt sätt öka sysselsättningen. Lagstiftning i enlighet med proraeraoriankan befaras verka i raotsatt riktning. anser det angeläget att det svenska näringslivets raöjligheteratt hävda sig i en ökande internationell konkurrens inte försvåras. Deregleringar och restriktioner som i ohka avseenden raåste omgärdaföretagsamheten bör därför så långt som raöjligt följa internationella överenskoraraelser.Det är vidare angeläget att de regleringsinstmraent som kan komraa i fråga ärstrikt anpassade till konkreta regleringsområden. Industri- ochsysselsättningspolitiska mål bör i huvudsak uppnås genora den allraänekonoraiskapolitiken. Valutaregleringens syfte är att underlätta uppnåendet av de valuta-och penningpolitiska mål samhället ställer upp. Dessa mål raåste givetvis fastställasraed beaktande av industri- och sysselsättningspolitiska strävanden. SHIOanser en fri internationell handel med fria internationeUa kapitalrörelservara önskvärd. Eventuella speciella problem raed utiändska raullinalionellabolags verksarahet i berörs inte i proraemorian och kan därför ej fåpåverka den totala bedöraningen av de föreslagna ändringarna ivalutalagstiftningen. SHIO kan därför inte dela den grundsyn sora ligger bakom promeraorian.De föreslagna striktare reglerna kan komma att raotverka de positiva effekterför den ekonomiska utvecklingen sora följer av en internationalisering avekonomin och en vidgad intemationell arbetsfördelning. Närdet gäUer skälen för den föreslagna ändringen i 1 § valutalagen och den närmareutforraningen av förslaget råder delade raeningar bland remissinstanserna. Bankinspektionenfrarahåller rent allraänt att det sakliga underlaget för promemorian är mycketknapphändigt. Detta gör de uppdragna riktlinjerna svårbedömbara. I dettasammanhang påpekar inspektionen att promemorian inte alls behandlar utländskaföretags investeringar i . Dessa aktualiserar särskUda problem avlikartad natur. Inspektionen anför att den i sin verksamhet iakttagit hur utiändskaföretags etablering i kunnat innebära att sysselsättningsraöjligheter-nabreddats eller tryggats i nedläggningshotade svenska företag. Kommerskollegiumberör de två föreslagna bedöraningsgrunderna i 1 § valulalagen mot bakgrund avSveriges internationella åtagande i . Kollegiet erinrar om att det land sorafrämst uppmärksararaat utlandsinvesteringarnas verkningar i olika avseenden förföretagens eget heraland är Araerikas förenta stater. Enligt kollegietsuppfattning föreligger här ett oraråde, sora det är angeläget att få klarlagt.Det får anses vara en brist att promemorian inte redovisar något erfarenhets- 3 1974.1 saml Nr 89 Prop.1974: 89 34 material,således inte heller från vårt eget land. Den korta remisstiden har inte hellergjort det möjligt för kollegiet att få tillgång tUl något sådantsystematiserat raaterial. Isjälva verket torde inga delade raeningar råda om all svenska företagsutlandsinvesteringar i norraalfallet har från allmänna synpunkter godtagbaramotiv och effekter. Proraeraorian synes också utgå härifrån. förutsätts i princip bli godkända även frånindustripolitiska eller sysselsättningspolitiska utgångspunkter. Men äveninvesteringar i produktionsföretag kan uppenbarligen vara ett led i förelagensansträngningar att befästa sin position på sina utiandsraarknader. Det syneskollegiet täraligen uppenbart all företagen i flertalet fall anser sig havarit tvingade av konkurrensskäl till det beslut sora ligger bakom ansökan omvalutatillstånd för investering i produktionsförelag utomlands. Närhet till ochdärraed ökad kännedom om en utiandsraarknad, önskan att hindra en konkurrentatt be-mäktiga sig raarknadsutryrarae genora ett företagsköp, strävan att läggavissa transporttunga delar av produktionen nära konsuraentema, strävan attkringgå tariffära eller icke-tariffära handelshinder, strävan att få konttoUöver tillgången till viktiga råvaror särat i vissa fall värdlandets krav på attexporten dit förenas raed produktion på platsen kan allt utgöra motiv i detta samraanhang. Mot denna bakgmnd ter detsig svårt alt i lagtext formulera principerna för sådana avsteg, som kanmotiveras av väsentiiga nationella intressen. Kollegiet kan inte finna att enså allmän formulering sora "industripolitiska strävanden" är tUlfredsställande.I proraeraorian har den närmare innebörden inte klargjorts. Det kan i bristpå precisering bli en formulering som kan ges mycket olikainnebörd. Det enda exempel, sora ges, ger enligt kollegiets mening inte hellernågot stöd för den föreslagna lagändringen. Kollegiet syftar på den uttalademålsättningen att vidmakthålla och främja en hög teknologisk nivå i Sverigeoch det därraed förbundna önskeraålet att påverka företagens förläggning avsina forsknings- och utvecklingsresurser. Enligt kollegiets uppfattning kandet uttalade raålet inle nås genoni prövning av eller avslag på fraraslällningora valutatillstånd. En sådan lokalisering kan sålunda enligt kollegiets raeningi allraänhet inte förhindras genora en prövning av valulalillståndsärenden.Kollegiet finner det därför tveksarat att införa industripolitiska strävandensom bedöraningsgmnd i valutalagen, innan detta kriterium närraare klarlagts.Härvid är del enligt kollegiets uppfattning av vikt att järaväl de särskUdaproblem som samraanhänger med försörjningsberedskapen beaktas. Närdel gäher det andra föreslagna kriteriet, "sysselsätlningspolitiskasträvanden", är del enligl kollegiets uppfattning mycket svårt att bedöraa,vUka långsiktiga effekter på sysselsättningen i , som den Prop.1974: 89 35 enaeller den andra ullandsetableringen kan tänkas få. Promemorian ger inte hellerpå denna punkt någon vägledning sora gmndar sig på redovisade svenska ellerutländska erfarenheter. 1 de flesta fall kan det vara naturligt att anta att effektenblir positiv. Upplagandet av produktion utomlands är i dessa fall ett led iföretagets försvar av eller utbyggande av sina positioner på utlandsmarknadeni fråga, vUket är till fördel för moderföretagets fraratida konkurrenskraft.Kollegiet finner det emellertid uppenbart, att en utflyttning av svenskproduktion i det konkreta fallet kan få negativa verkningar på sysselsätlnmgeni . Kollegiet pekar särskilt på de företagsetableringar utomlands somden svenska konfektionsindustrin vidtagit utifrån bedömning av det relativa lönelägeti och i etableringslandet. Man kan även föreställa sig, att ettförelags planerade dispositioner i elt enskUl fall kan till den grad påverkasysselsättningen i att raan kan ha rätt att tala ora att väsentiiganationella intressen berörs. Kollegiet finner det sålunda rimligt alt fömtsealt sysselsättningspolitiska strävanden kan läggas till grund för avsteg frånSveriges liberaliseringsåtagande i . Kollegiet tUlstyrker därför, attdenna bedömningsgrund beaktas vid avgöranden i valutatiUståndsärenden om direktuivesteringutomlands. NOanför att promeraorian inte anger vilka förutsältningar sora skall varauppfyllda för att utiandsinvesteringar skall förhindras. Vad gäller effektemapå forsknings- och utvecklingsarbete framhåller NO att, även om vissadirektinvesteringar avser förvärv av utiändska företag raed egen forsknings-och utvecklingsverksamhet och en del av svenska koncerners forskningsverksamhetdärigenom kommer alt ske utomlands, forsknings- och utvecklingsarbetet iSverige normalt inte torde rainska till följd av svenska direktinvesteringar. Erfarenhetematalar snarare för att internationella företag som övertar kontrollen över utländskaföretag kommer att vara benägna att integrera forskning och utveckling i dessaförelag raed sin raotsvarande verksarahet i heralandet. För sådana åtgärdertalar bl. a. de slordriftsfördelar som finns att vinna på forsknings- ochutvecklingsområdet. Några negativa effekter för forskningen i det investerandeföretagets hemland torde alltså inte uppstå. frarahåller att det inle är möjligt alt generellt fastslåvilka effekter utlandsinvesteringar kan få på prisbildning och konkurrenssituationi . Men eftersom sådana effekter kan uppslå, finns det anledning attöverväga på vUket sätt hänsyn härtill skall las vid prövning av svenskaförelags direktinvesteringar utomlands. En bedömning av investeringarnasinverkan på konkurrensförhållanden torde kunna inrymraas i förslaget lUl ny forrauleringav 1 § valulalagen. Huruvida möjligheter finns att, med hjälp av den nyaformuleringen och den nya sararaansättning av valutaslyrelsen sora föreslås,även ta hänsyn tUl en aktuell investerings inverkan på prisbildningen Prop.1974: 89 36 undandrarsig f. n. närandens bedömning. Nämnden finner det angeläget all möjligheterfinns alt la hänsyn även till effekter av detta slag. Industriverketfinner; på grund av anslutning till OECDrs kapilalliberaliseringsstadga,att den föreslagna bedömningen från indu-stripoUtisk och sysselsättningspolitisksynpunkt raåste begränsas till investeringar, sora kan förväntas få myckelstor negativ betydelse för svensk ekonorai. Verket konstaterar att det av proraemorianfraragår att den vidgade bedöraningen av utlandsinvesteringar skall avse dels etableringoch utbyggnad av produktion uloralands, dels lokalisering av svenska företagsforsknings- och utvecklingsverksarahet uloralands. Enligtverkels raening torde innovalionstakten och den tekniska utvecklingen i ettföretag vara helt oberoende av ora företagets forsknings- ochutvecklingsarbete bedrivs inora raoderbolaget eller inora ett inheraskt ellerutländskt dotterbolag. Om en utiändsk lokalisering av forsknings- ochutvecklingsarbetet av någon anledning skulle medföra hinder för spridningen avdenna verksamhets resultat inora företaget, kan raan utgå ifrån alt det hgger iföretagets eget intresse att bedriva verksamheten inora landet. Någon risk föralt innovationstakten och den tekniska utveckhngen i den svenska delen avföretaget skulle begränsas, om forsknings- och utvecklingsarbetet bedrivsutomlands, kan knappast föreligga. Imånga fall kan det även från samhällets synpunkt vara rationellt att förläggaforsknings- och utvecklingsverksamheten inom ett förelag uloralands. Deltagäller, ora man där kan dra nytta av en kompetens som inle finns, eller somfinns i otUlräcklig utsträckning inora landet. Den utflyttning av forskare ochannan välutbildad arbetskraft, som kan uppstå, kan sålunda mycket väl hapositiva effekter på den tekniska utvecklingen i svensk industri. Även bortsetthärifrån är det tveksarat, ora en utflyttning av- forskare bör förhindras.Verket erinrar i detta sararaanhang ora att det även finns en betydanderörlighet i andra riktningen genora inflyttning av utländska forskare. Enensidig svensk begränsning av denna rörlighet på "forskarmarknaden"kan få stora negativa effekter på den svenska tekniska och ekonomiskautvecklingen. Vadgäller etableringen av produklionsverksamhet utomlands är det enligt verketsuppfattning raycket svårt all bedöma de långsikliga effekterna på industrinsstruktur och på sysselsättningen av én enskild sådan investering. 1 proraeraorianhar det inte heller varit möjligt alt uppställa klara kriterier för enbedömning från industri- och sysselsättningspolitiska synpunkter. Det lordeytterst sällan vara så att elt avslag på en ansökan ora utiandsetableringskulle resultera i en raotsvarande etablering inora landet. Dock kan det ivissa fall vara nödvändigt att rayndigheterna får kännedora ora ett företagsplaner på en utiandsetablering. Härigenom skulle berörda myndigheter fåtillfälle Prop.1974: 89 37 attta upp en diskussion med företaget om möjligheterna att likställa en lokaliseringi raed en utiandsinvestering Ur lönsarahetssynpunkt. Industriverketfrarahåller vidare alt ett avslag på en ansökan ora direktinvestering iutlandet enligt den föreslagna lagstiftningen i många stycken kan bliverkningslöst. Således är det inte uteslutet att för svenska företag attraktivainvesteringar utomlands genomförs, oavsett ora den föreslagna skärpningen avvalutalagstiftningen genoraförs eller ej. Så blir t. ex. fallet, om alternativfinns till svensk valutautförsel i form av upplåning på utiändska kapitalraarknadereller genom internfinansiering i redan existerande utländska dotterbolag. Länsstyrelseni betonar att det är fråga ora en bered-skapslagstiflning. Sålänge det inte helt klarlagts i vUken utsträckning de svenska utiandsinvesteringamahar negativa effekter på sysselsättningsutvecklingen inom landet, kvarstårvissa frågetecken kring hur de föreslagna ändringarna i valutalagstiftningenskall tillärapas. Riksbanksfullmäktigesmajoritet finner det naturligt alt raan, när det gäller den konkretautformningen av proceduren för denna behandling, i promemorian avstått frånatt söka precisera några detaljer. Den valda vägen alt överlåta delta påvalutastyrelsen framstår sora den bästa.