prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — Nationalräkenskapernas beräkningar avsysselsättningsutvecklingen inom olika näringsgrenar bygger delvis på materialfrän arbetskraftsundersökningarna, delvis på annan statistik. Vissahuvudresultat av dessa beräkningar redovisas i tabell 1. Somframgår av tabellen skedde en fortsatt relativt kraftigminskning av sysselsättningen inom jordbruk och fiske samt skogsbruk. Inomjordbruk och fiske tillsammantaget noterades mellan dessa år en någotkraftigare nedgång i antalet sysselsatta personer än i antalet utförda arbetstimmar,vilket innebär att medelärbetstiden ökade. Detta sammanhängde med attminskningen av antalet sysselsatta anställda inom jordbruket var relativtkraftigare än minskningen av antalet sysselsatta företagare och att företagarnainom denna näringsgren beräknas ha betydligt längre medelarbetstid än deanställda. En liknande skillnad mellan företagares och anställdasmedelarbetstider föreligger enligt nationalräkenskaperna även inomskogsbruket. Dä större delen av sysselsättningsminskningen 19721973 inomskogsbruket hänförde sig till företagarna kom detta att yttra sig som enminskning av totala medelarbetstiden inom denna näringsgren. Inom industrin, dvs. gruvor och mineralbrott samttillverkningsindustri, skedde enligt nationalräkenskaperna en ökning avantalet sysselsatta 19721973. Antalet anställda industriarbetare(exkl. anställda i statliga verkstäder) öRade enligt månadsstatistiken med i genomsnitt1,mellan dessa är, medan antalet tjänstemän enligt de kvartalsvisaundersökningarna minskade frän 1972 till 1973. Minskningen 19721973 av antalet utfördaarbetstimmar inom industrin sammanhängde bl. a. med att den återstående delenav arbetstidsförkortningen inom verkstadsindustrin togs ut vid årsskiftet1972/ 1973. Antalet sysselsatta inom byggnadsverksamhetenminskade . Denna minskning torde i betydandeutsträckning ha sammanhängt med den påtagliga nedgången i byggandet av flerfamiljshus. Inom den privata tjänstesektorn noterades 19721973liksom 1971 1972 en viss minskning av antalet sysselsatta. Inom itäringslivet, här definierat som totalaekonomin exkl. den offentiiga sektorn, minskade antalet sysselsatta med 0,5 %från 1972 till 1973. Antalet utförda arbetstimmar minskade . Inom den offentliga sektorn (statliga och kommunalamyndigheter exkl. affärsverken) anges i nationalräkenskaperna antaletsysselsatta ha ökat 19721973. Om i beräkningarna de värnpliktigaexklu-deras blir ökningen mellan dessa år . Som framgår av tabell 1 Tabell5:1 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 19711973 ring av antalet ut- -2,5 -4,0 -6,3 -3,0 -15,3 -4,9 -14,7 -5,7 -1,5 -4,3 -0,9 El-, gas- och vattenverk -1,3 -4,0 1,6 -1,3 -3,0 -2,4 -0,6 -0,4 -3,3 -0,2 därav staten exkl. värnpliktiga -2,7 -0.4 -0,2 -0,1 -0,4 -0,1 -0,1 -3,1 -0,5 ökadeantalet sysselsatta inom staten (exkl. de värnpliktiga) något kraftigare än denkommunala sysselsättningen 19721973. Sammantaget skulle enligt nationalräkenskapernatotala antalet sysselsatta ha ökat 19721973 efter en begränsadminskning 19711972. Antalet utförda arbetstimmar minskade från 1972 till 1973med 0,5 %.i Det genomsnittliga antalet sysselsatta ökade enligtarbetskraftsundersökningarna med ungefär 66 000 eller från förstakvartalet till samma kvartal 1974. Antalet sysselsatta kvinnor ökademellan dessa perioder med 49 000 medan antalet sysselsatta män ökade med knappt17 000. Av det föregående har framgått attarbetskraftsefterfrågan speglad genom exempelvis antalet nyanmälda platserökade påtagligt . Denna ökade efterfrågan har i kombinationmed en i genomsnitt relativt måttiig ökning av arbetskraftsutbudetresulterat i en viss nedgång i arbetslösheten 19721973. Antalet arbetslösasjönk sålunda enligt arbetskraftsundersökningarna frän i genomsnitt 107 0001972 till 98 000 1973. De arbetslösas andel av totala arbetskraften sjönkdärvid från 2,7 till . Detta s. k. relativa arbetslöshetstal låg därmedpå samma nivå 1973 som 1971 men högre än 1970. » Den relativt stora skillnaden mellan utvecklingenav antalet sysselsatta personer och antalet utförda arbetstimmar 19721973förklaras inte endast av ovan nämnda arbetstidsförkortning utan även av andraförändringar i medelarbetstiden och av variationer mellan åren i fråga omantalet arbetsdagar. Minskningen av arbetslösheten under1973 i förhållande till var klart kraftigare underandra halvåret än under det första. Denna skillnad gentemot föregående årsarbetslöshetstal ökade ytterligare . Detgenomsnittiiga antalet arbetslösa enligt arbetskraftsundersökningarna varsålunda ungefär 18 000 lägre än under motsvarandeperiod 1973 att jämföra med en minskning med i genomsnitt ca 12 000 tredjekvartalet 1973 och omkring 13 000 fjärde kvartalet 1973 gentemot motsvarandekvartal 1972. En Uknande tendens framkommer ur arbetsförmedlingarnasstatistik. Denna statistik visar en kvartalsvis allt kraftigare minskning avden registrerade arbetslösheten jämfört med samma kvartal 1972.Minskningen av det genomsnittiiga antalet arbetslösa jämfört med motsvarandekvartal 1972 tilltog sålunda från till 10,9 %fjärde kvartalet 1973. Antalet arbetslösa enligt arbetsförmedlingsstatistikenuppgick januariapril 1974 till i genomsnitt ungefär 68 500,vilket var omkring 10 700 eller mindre än 1973. Den säsongrensade serien överantalet vid arbetsförmedlingarna anmälda arbetslösa uppvisade omväxlandeökningar och minskningar 1973. Från augusti 1973har emellertid en kontinuerlig nedgång i antalet arbetslösa kunnat noterassamtidigt Diagram 5:2 Antal registrerade arbetslösa och antalobesatta platser vid månadens mitt 1970apra 1974 1970 1971 1972 1973 Källor: och . som det säsongrensade antalet obesatta platser stegvisökat (se diagram 2). "Gapet" mellan dessa båda säsongrensade serierkrympte därigenom snabbt 1974. var förförsta gängen antalet obesatta platser större än antaletarbetslösa. Minskningen av det säsongrensadeantalet arbetslösa uppgick till ca 23 %.Antalet arbetslösa nådde därmed det säsongrensat sett lägsta värdesom noterats i denna serie . Den säsongrensade minskningenav arbetslösheten 1974 hänförde sig huvudsakligentill medlemmar i arbetslöshetskassorna, medan arbetslösheten bland övrigakategorier genomgick en betydligt mindre sänkning. Denna skiljaktigautveckling av arbetslösheten bland medlemmar resp. icke-med-lemmar iarbetslöshetskassorna torde till en del förklaras av det vid årsskiftet1973/1974 införda s. k. kontanta arbetsmarknadsstödet. Genom tillkomsten avdetta stöd kan även personer som ej är medlemmar i någon arbetslöshetskassaerhålla viss dagersättning vid arbetslöshet. Då regelbundna kontakter medarbetsförmedlingen ingår som villkor för sådan ersättning torde stödet ha ökatbenägenheten inom vissa grupper att söka arbete genom arbetsförmedlingen. Utvecklingen av arbetslösheten ioch utanför arbetslöshetskassorna framgår även av tabell 2. Såsom tabellenvisar minskade antalet arbetslösa icke-kassamedlemmar frän periodenjanuariapril till , såväl absolut som relativt,avsevärt svagare än antalet Tabell 5:2 Vid arbetsförmedlingarna registreradarbetslöshet januariapril 1974 Antal registrerade arbetslösa 1974 7 090 6 910 6 660 6 370 13 430 13 120 12 430 11 670 19 500 19 210 16 980 15 350 52 890 50 510 45 560 41020 23 480 23 090 20 440 16 880 76 270 73 610 66 000 57 890 -3 840 -3 930 -4 260 -3 670 -3 640 -5 490 -5 710 -4 740 3 760 2 880 1230 ' Preliminära uppgifter. En ytterligare uppdelning av dearbetslösa ger vid handen att antalet arbetslösa kvinnliga kassamedlemmar genomgicken begränsad ökning frän perioden januariapril 1973 till ochatt antalet arbetslösa kvinnor utan kassatillhörighet steg kraftigt mellandessa perioder. Antalet arbetslösa män, såväl medlemmar som icke-medlemmar iarbetslöshetskassor, minskade däremot klart mellan de båda perioderna. Den olikartade utvecklingen avantalet arbetslösa män resp. kvinnor torde till stor del bero på den fortsattrelativt kraftiga inströmningen av kvinnor på arbetsmarknaden parallellt med enviss minskning av antalet män i arbetskraften. Medanarbetsförmedlingsstatistiken således visar en påtaglig ökning av antaletarbetslösa kvinnor från perioden januariapril 1973 1974tyder arbetskraftsundersökningarnas resultat på ensvag minskning av antalet arbetslösa kvinnor jämfört med motsvarande kvartal1973. Den skiljaktiga utvecklingen av de båda serierna synes till en del förklarasav den tidigare nämnda ökningen av benägenheten att söka arbete genomarbetsförmedlingen. Antalet arbetslösa kassamedlemmarminskade såsom framgår av tabell 2 relativt kraftigt från periodenjanuariapril till . De arbetslösas andel av samtiigakassamedlemmar sjönk därigenom från i genomsnitt under periodenjanuariapril till 1974. Inombyggnadskassorna och industriarbetarkassorna sjönk den s. k.arbetslöshetsprocenten mellan dessa perioder från i genomsnitt 9,6 till 6,9 %resp. från 2,4 till . Inom tjänstemannakassorna noterades däremot en svagökning av antalet arbetslösa medan de arbetslösas andel av samtliga medlemmari dessa kassor förblev oförändrad från perioden januariapril 1973 till sammaperiod 1974. Denna andel uppgick under båda perioderna till ochvar således fortfarande betydhgt lägre än arbetslöshetsprocenten för samtiigakassor tillsammantagna. Inom gruppen "övriga kassor" i tabell 2noterades en ökning av antalet arbetslösa i bl. a. kommunalarbetarnas kassaoch hotell-, kafé- och restau-ranganställdas kassa. Ökningen av andelenarbetslösa begränsades dock i den förstnämnda kassan av en kraftig ökning avantalet medlemmar under loppet av 1973. Tabell 3 visar utvecklingen avarbetslösheten i hela riket och i skilda grupper av län enligt arbetskraftsundersökningarna.Av tabellen framgår att den genomsnittliga minskningen av arbetslösheten frånförsta kvartalet 1973 till samma kvartal 1974 var relativt jämnt fördeladmellan länsgrupperna. Arbetsförmedlingsstatistiken visar däremot en något svagareminskning av arbetslösheten i skogslänen än i riket i övrigt. 1 Antalet medlemmar ikommunalarbetamas kassa ökade med 15 000 eller frän tilldecember 1973. I alla kassor tillsammantagna ökade mellan dessa månadermedlemsantalet med 74 100 eller . Tabell 5:3 Arbetslösheten enligtarbetskraftsundersökningarna januarimars 1973 och 1974 Antal arbetslösa 1974 Hela riket Storstadslän Skogslän Övriga län 114 900 33 900 38 300 42 700 101 300 33 200 31 300 36 900 30 500 25 500 101 300 32 500 31700 37 000 Förändring Hela riket Storstadslän Skogslän Övriga län -12 800 -3 100 -7 400 -2 300 -17 500 -4 800 -7 000 -5 800 Relativa arbetslöshetstal, % I samband med minskningen avantalet arbetslösa från till skeddeenligt arbetskraftsundersökningarna också en förhållandevis kraftig minskningav skillnaden i relativa arbetslöshetstal mellan skogslänen och övriga riket.Det relativa arbetslöshetstalet i skogslänen som under första kvartalet 1974uppgick till i genomsnitt var dock fortfarande högreän det relativa arbetslöshetstalet för övriga riket. Motsvarande skillnad under1970 uppgick till . Antalet anställda iberedskapsarbeten uppgick till i genomsnitt omkring 31 500 under förstakvartalet att jämföra med ca 40 800 . Säsongrensatutgjorde de anställda i beredskapsarbeten det lägsta antal somnoterats . Beträffande antalet deltagare iarbetsmarknadsutbildning kan konstateras att en viss minskning skedde från deförsta tre månaderna 1973 till . Säsongrensat sett var talenför och den ännu preliminära uppgiften för delägsta noteringarna . I samband med konjunkturuppgångenunder 1973 minskade antalet varsel om personalinskränkningar. Antalet berördaav sådana varsel 15 100 personer var sålunda drygt 8 600 eller36 % lägre än detta antal 1972 och knappt 5 900 eller lägre än antalet 1 Uppgifterna inkluderarspecialanvisade och anställda i s. k. T-arbeten, dvs. personer som på grund avnedsatt arbetsförmåga har svårt att erhålla arbete i öppna marknaden. Antaletpersoner i ovannämnda grupper uppgick och 1974 tillomkring 6 800 resp. 6 550. Till följd av det ovissa läge som rådde ochjanuari 1974 i fråga om den framtida oljetillförseln varslade flera företag ominskränkningar av driften. Sålunda berördes sammanlagt 1330 personer av varsel om permitteringar eller uppsägningar på grund avenergisituationen. varslades av samma skäl också 11 670personer om förkortad arbetsvecka. Flera av varslen var indirekt orsakade avoljekrisen såtillvida att de sammanhängde med vikande efterfrågan pä bilareller bilservice. Den helt övervägande delen av varslen om förkortad arbetsveckavar sålunda koncentrerade till ett fätal arbetsställen inom bilindustrin. Totala antalet personer som berördes av varsel ompermitteringar eller uppsägningar uppgick tilldrygt 4 830 mot 4 730 1973, således en ökning med omkring100. Om varslen till följd av energisituationen exkluderas kan i stället enminskning på 900 varselberörda noteras. Bakom de senaste årens relativt högaarbetslöshetstal torde ligga inte endast en dämpning av konjunkturen utan ävenen övergång inom vissa grupper till ett mer aktivt arbetssökande. Detta har bl.a. tagit sig uttryck i en successiv minskning av antalet latent arbetssökande(dvs. personer som skulle ha sökt arbete om de trott att de kunnat få något päsin ort) och en ökning av antalet öppet arbetssökande. Denna övergäng har varitmest påtaglig bland kvinnorna. Antalet latent arbetssökande kvinnor minskadesålunda med omkring 49 000 från ungefär 125 000 till ca76 000 som antalet arbetslösa kvinnor ökade med 14 000. Från 1972till 1973 skedde en parallell minskning av antalet arbetslösa och antaletlatent arbetssökande. Denna tendens har fortsalt under de första månaderna1974. Totala antalet arbetslösa minskade sålunda med ungefär 18 000 från förstakvartalet till samma kvartal 1974 medan antalet latent arbetssökandeminskade med omkring 23 000. Denna samtidiga minskning av öppet och latentarbetssökande hänger naturligtvis samman med den betydande ökning av sysselsättningensom skett mellan de två ovannämnda perioderna. Bedömningen av läget på arbetsmarknaden under 1974görs i det följande utifrån en kalkyl i två steg. Först görs en beräkning avarbetskraftsutbudets förväntade utveckling. Därefter härleds förändringen avarbetskraftsefterfrågan ur de näringsgrensvisa produktions- och produktivitetsprognoserna.En jämförelse mellan de utvecklingstal som framkommer ur utbuds- resp.efterfrågeberäkningarna kan ge en viss indikation på hur arbetsmarknadslägetkommer att förändras . Bil.1 Nationalbudget 1974 105 Utbudskalkylen baseras på en befolkningsprognosenligt vilken medelfolkmängden i skulle öka med 20 000 eller 19731974.I denna befolkningsprognos ingår ett antagande om lika stor invandring somutvandring . Medelfolkmängden i åldern beräknas ibefolkningsprognosen öka med knappt 7 000 eller . Avväsentlig betydelse vid bedömningen av arbetskraftsutbudets utveckling ärvidare antagandena om de relativa arbetskraftstalens förändring. Iföreliggande kalkyl har en viss fortsatt nedgång i männens relativaarbetskraftstal antagits, medan motsvarande tal för kvinnorna har bedömts kommaatt stiga i ungefär samma takt 19731974 som under de två närmast föregåendeåren. De förväntade förändringarna av de relativa arbetskraftstalen ikombination med befolkningsutvecklingen ger en ökning av antalet personer iarbetskraften på drygt 18 000 eller . Detgenomsnittliga antalet personer i arbetskraften skulle därmed komma attuppgå till 4,0 miljoner. Detta skulle innebära en ökning med drygt 280 000personer . Denna ökning beräknas helt hänföra sig tillkvinnorna medan antalet män i arbetskraften väntas komma att bli praktiskttaget oförändrat . Utvecklingenav arbetskraftsresurserna mätta i timmar brukar avvika något från förändringenav dessa resurser uttryckta i personer. Denna skiljaktiga utveckling av timmaroch personer förldaras dels av den fortgående förskjutningen inomarbetskraften mot en större andel kvinnor, vilkas genomsnittliga veckoarbetstiderfarenhetsmässigt är kortare än männens, dels av sådana förändringar av medelarbetstidensom har samband med variationer i korttidsfrånvaro, övertidsarbete ochdeltidsarbete samt i förekommande fall förkortningar av den lagstadgade arbetstiden.I utbudskalkylen ingår dels ett antagande om att även den nytillkommandekvinnliga arbetskraften kommer att söka arbeten med något kortaremedelarbetstid än den genomsnittiiga, dels en förutsättning om en fortsattbegränsad ökning av deltidsarbetandet bland såväl män som kvinnor. Sammantagetberäknas dessa faktorer reducera arbetskraftsutbudets utveckling räknat itimmar med mellan . Medan ökningen av antaletpersoner i arbetskraften väntas bli beräknas således utbudeträknat i timmar komma att öka med frän 1973 till 1974. Beräkningenav arbetskraftsefterfrågan baseras pä de prognoser överproduktionsutvecklingen som presenteras i kapitel 4. Utifrån dessa prognoseroch genom antaganden om produktivitetstillväxten har arbetskraftsefterfrågan itimmar uppskattats. Av följande tablå framgår de beräknade procentuellaförändringstalen för produktionsvolym och produktivitet samt för sysselsättningmätt i timmar 19731974. samtliga utförda arbetstimmar 1973 -3,0 -4,5 El-, gas- och vattenverk -3,5 -6,5 Inom den varuproducerande sektorn beräknas enligtkalkylen sysselsättningen mätt i timmar komma att minska frän 1973till 1974. Uttryckt i personer skulle minskningen bli något mindre eller 0,7 %.Som tablån visar förutses emellertid påtagligt olika utvecklingsmönster förskilda branscher inom denna sektor. Sålunda väntas arbetskraftsbehovet kommaatt öka med ungefär 17 000 personer inom gruvor och tillverkningsindustrimedan en fortsatt minskning beräknas ske inom byggnadsindustrin. Förtjänstesektorn bedöms arbetskraftsbehovet komma att öka i timmar och personermed 1,6 resp. frän 1973 till 1974. Av den totala sysselsättningsökningeninom denna sektor på ungefär 45 000 beräknas omkring 3/4 hänföra sig tilloffentlig verksamhet och 1/4 till gruppen privata tjänster. Sammantaget visar de näringsgrensvisa beräkningarnaatt arbetskraftsefterfrågan mätt i timmar väntas öka med från 1973till 1974. Uttryckt i personer skulle detta innebära en sysselsättningsökningpå omkring 33 000 eller . En jämförelse mellan detta resultat och resultatetav utbudskalkylen en ökning av utbudet uttryckt i timmar och med0,eller drygt 18 000 uttryckt i personer ger vid handen att denprognostiserade utvecklingen skulle innebära en relativt betydande minskningav arbetslösheten. Den nedgång i antalet arbetslösa, som indikeras av detovanstående skulle sålunda uppgå till ca 15 000, vilket motsvarar en minskningav relativa arbetslöshetstalet från 1973 till 1974. Ovanstående beräkningar är naturligtvis synnerligenosäkra. Om t. ex. produktivitetstillväxten skulle visa sig bli någotlångsammare än vad som förutsatts i kalkylen kan efterfrågan på arbetskraftväntas bli större än den ovan angivna. En produktivitetsökning på 3,5 %19731974 i stället för prognosens skulle sålunda resultera i en ökning avarbetskraftsefterfrågan uttryckt i personer på i runt tal 50 000, eller ca 20000 mer än enligt ovan redovisade beräkningar. Vid en sådan sysselsättningsökningkunde arbetslösheten förväntas sjunka väl . Bil.1 Nationalbudget 1974 107 Det finns emellertid också osäkerhetsfaktorer somkan verka i motsatt riktning. Sålunda har inte hänsyn kunnat tas tilleventuella ökningar av den regionala och yrkesmässiga obalansen mellan utbudoch efterfrågan på arbetskraft. En viss ökning av dessa spänningar kanemellertid komma att inträffa då industrins arbetskraftsbehov synes komma attstiga relativt kraftigt 19731974 och då ökningen av arbetskraftsutbudet helthänför sig till kvinnorna. Traditionellt har kvinnorna i större utsträckningsökt sig till de tjänsteproducerande än till de varuproducerande branscherna.Nettotillskottet av kvinnlig arbetskraft har därvid främst funnitsysselsättning inom den offentiiga sektorn. ökade sålundaenligt arbetskraftsundersökningarna antalet sysselsatta kvinnor inom offentiigförvaltning med omkring 300 000 medan industrin uppvisade en minskning avantalet sysselsatta kvinnor med omkring 10 000. Ävenom betydande kvinnliga inbrytningar inom traditionellt manliga yrken skulleske måste man beakta risken för att en del av industrinsarbetskraftsbehov inte kommer att kunna tillgodoses. Detta kan exempelvis beropä att de lediga platserna inte överensstämmer med de arbetslösasyrkespreferenser eller att arbetskraftens utbildning och yrkeserfarenhet intemotsvarar arbetsgivamas krav pä kvalifikationer. Om obalansen mellan utbud ochefterfrågan på arbetskraft av dessa eller liknande skäl skulle öka, kan enrelativt betydande arbetslöshet bestå som en påtaglig brist påarbetskraft råder i vissa branscher och regioner. Genom anpassningsmekanismer iform av bl. a. ökad geografisk och yrkesmässig rörlighet kan en viss utjämningkomma till stånd. Den brist på arbetskraft som kan komma att råda innantillräcklig anpassning skett kan dock förmodligen lindras genom ett ökatövertidsuttag. En återgång till de något högre frånvarotal för män och kvinnortillsammantagna som noterades 19701972 kan dock för ekonomin totalt i timmarräknat komma att neutralisera en sådan ökning av övertidsarbetandet. I denredovisade utbudskalkylen har emellertid inte antagits några förändringar avvare sig frånvaro eller övertidsuttag. Man kan inte utesluta möjligheten att en vissytterligare ökning av arbetskraftsutbudet utöver vad som antagits iutbudskalkylen kan komma att initieras av den förutsedda ökningen avarbetskraftsefterfrägan . Minskningen av arbetslösheten skulle i såfall inte bli fullt så stor som ovan angavs. 6 De enskilda konsumenternas ekonomi Endast relativt obetydliga justeringar av de olikainkomstposterna har företagits efter beräkningarna ikonjunkturinstitutets januarirapport . Ökningen för faktorinkomsterna frän1972 till 1973 kalkyleras nu till mot i januarirapporten, vilketinnebär en nedrevidering med ca 350 milj. kr. beräknas emellertid hushållensnettoinbetalningar till det offentliga ha uppgått till ett något lägre beloppän enligt den tidigare beräkningen, och ökningen i hushållens disponiblainkomster anges nu till mot i januarirapporten. Enligtde beräkningar från , som föreligger, stegkonsumentpriserna, enligt implicitprisindex för den privata konsumtionen, med6,i årsgenomsnitt 19721973. Det innebär en något högre prisstegring än somangavs i januarirapporten, och följaktligen en motsvarande nedrevidering avtillväxten i hushållens reala disponibla inkomster. De senare beräknas nu haökat . Statistiskacentralbyråns preliminära beräkningar av den privata konsumtionen visar på envolymökning dvs. lägre ändet tal som angavs i . angessparkvoten ha ökat . Utvecklingenav hushållens realinkomster 19731974 bedöms nu beroende bl. a. på högreinkomstantagande och på de stimulansåtgärder som beslutades betydligt mer positivt än i . Uppgången ihushållens disponibla inkomster , som angavstill i löpande priser, väntas nu bli . bedöms nukonsumentprisernas uppgång mellan genomsnittsvärdena blinågot lägre än som fanns anledning att räkna med . De främstaorsakerna till detta är dels den tillfälliga momssänkningen, dels de vidtagnabesluten om ökad livsmedelssubventionering. Implicitprisindex för den privatakonsumtionen beräknas nu stiga i årsgenomsnitt 1973 1974.Motsvarande tal i januarirapporten var vid det högre avtalsalternativetoch vid det lägre. Under här redovisade förutsättningar skullehushållens reala disponibla inkomster öka . Underde förutsättningar som gällde vid utarbetandet av januarirapporten, beräknadesmotsvarande tal till . Hittillsunder har hushållens konsumtion utvecklats i en riktning somradikalt avviker från erfarenheterna . Bil.1 Nationalbudget 1974 109 derförsta låg sparkvoten relativt stilla på en nivå kring 6å , för att därefter successivt falla till strax 1969. Därefter harsparkvoten stigit snabbt med undantag då den föll något och låg pä7,i genomsnitt för . Sparkvotenligger alltså på en, sett mot erfarenheterna , relativt högnivå.