prop · FX03128 · 1974-12-31 00:00:00 — Bolaget, som gmndades , har enligt bolagsordningen tillföremål för sin verksamhet alt köpa och sälja aktier samt att driva annan därmedförenlig verksamhet. Aktiekapitalet uppgår till . Bolaget utfärdarbevis om rält till andel i bolagets fonder. Dessa är slutna, varförförändringar i fondernas storlek normalt inte sker. Andelsbevisen är ställdatill innehavaren och ger ägaren en fordran mot bolaget tilldet belopp, som vid varje tid svarar mot värdet av hans andel. De i fondernaingående aktierna utgör säkerhet för andelsbevisägamas rättigheter. Bolagethar inte rält att återta, överlåta eller pantsätta säkerheten. Sedan år 1959kan rättsförhållandet mellan bolaget och andelsbevisägarna sägas upp avbolaget. Andelsägama har inte raotsvarande uppsägningsrätt, men bolaget harförbundit sig att på andelsägares begäran återköpa andelsbevis. De aktier soraingår i fonderna är deponerade hos bank. Enligt bolagets årsredovisning för år1971 var antalet utelöpande andelar 47 000, raotsvarande aktier till ettdagsvärde av 3,2 milj. kr. ABSvenska aktier var länge det enda svenska aktiefondsföretaget. I slutet av1950-talet bildades Stiftelsen med de första öppna fondema. Senarehar tillkorarait bl. Stiftelsen , StiftelsenSparinvest, Stiftelserna Skandifond och Skandinavin-vest särat StiftelsenSvenska internationella investraentfonden. Dessa företag arbetar raed öppnafonder. I det följande länmas en suramarisk redogörelse för de nu närandaförelagen. I övrigt hänvisas till betänkandet s. 7177. StiftelsenAktie tjänst har enligt stadgarna till ändamål att främja aktiesparandet iSverige. 1960 bildade Aktietjänstfyra slutna och tre öppna aktiefonder. De slutna fondema har numera upphört.De öppna fonderna, Koncentrafon-derna, har olika inriktning när det gälleravkastoing och kapitaltiUväxt. Hög-Koncentra avses främst ge godkapitalavkastning. I Låg-Koncentra, numera Koncenlra Reinvest, är tyngdpimktenlagd på snabb kapitaltillväxt. Koncentra är en mellanforra raed inriktning påtillfredsställande avkastning och tämligen snabb tillväxt av kapitalet. Tillbevis ora andel i en fonds värde utfärdar stiftelsen s. k. aktiefondsbevis.Svenska har som generalagent hand om försäljningen av bevisen.För varje aktiefond har Aktietjänst upprättat särskilda stadgar, sora närraarereglerar rättsförhållandet raellan stiftelsen och innehavarna av aktiefondsbevisen.Förvärv av aktiefondsbevis anses innebära att förvärvaren godkänner de stadgarsom gäller för fonden. Stadgarnaför Hög-Koncentra och Koncentta innehåller i huvudsak följande. Aktietjänstutger tUl innehavaren ställda aktiefondsbevis, som lyder på en eller fleraandelar i fonden. Varje fondandel medför rätt till fondensvärde dividerat med utelöpande andelar. Priset pä en fondandelskall vara detta fondandelsvärde raed tillägg av en kostnadsdebitering.Svenska förvaltar fonden i öppet förvar. Fonden utgör säkerhetför saratiiga andelsägares rätt pä grund av stadgarna enligt särskUdförklaring sora Aktietjänst utfärdat och deponerat hos banken. Värdet pä deaktier som ingår i fonden beräknas på gmndval av gällande marknadsvärde. Aktietjänstskall upprätta årsberättelse med redogörelse för fondens sam- mansättaing,antalet utelöpande andelar, avkastning och utdelning på fondens tillgångar ra. ra.För utdelning skall tas i anspråk fondens kapitalavkastning efter avdrag förförvaltningskostnader och ev. skatter. Äktietjänst inlöser aktiefondsbevis påandelsägares begäran med ett belopp som motsvarar det aktuella andelsvärdetmed avdrag för kostnader. Stadgarna för Koncenlra Reinvest är i huvudsaklikalydande raed de andra fondsladgarna med den skillnaden att fondensavkastning återinvesteras och att således utdelning tiU andelsägama inte ägerrum. Vid utgången av var tillgångarna i avmndade tal i Hög-Koncentra6,2 milj. kr., fördelade på 41 000 andelar, i Koncentra Reinvest 25,9 milj.kr., fördelade pä 177 000 andelar och i Koncentra 75,5 milj. kr., fördelade på656 000 andelar. Stiftelsen (A-fondema) grundades av nykterhetsvänners landsförbund.Stiftelsen har huvudsakligen till ändamål att främja ett värdebeständigtsparande, företrädesvis i aktier, bland organisationer, som är anslutna tUllandsförbundet, enskUda medlemmar i organisationema eUer andra personer somhar samma instäUning i nykterhetsfrågan som dessa. Stiftelsekapitalet är 5 000kr. Styrelsen utses av organisationer inom . Stiftelsenförvaltar två fonder, de s. k. A-fondema. För dessa gäller reglementen, som istor utsträckning stämraer överens med stadgarna för Koncenlra-fonderna. Enskillnad är bl. a. att aktiefondsbevisen i A-fondema är ställda till viss man.För den ena fonden utfärdas inte längre nya andelsbevis. Försäljningen avaktiefondsbevisen avseende den andra fonden sker i kommission av engeneralagent, . Fonderna är nedsatta i öppet förvar hos bank. Ioktober uppgick fondema tUl samraanlagt ca 2,7 railj, kr. Stiftelsen tillkora på initiativav sparbankerna. Dess ändamål är att förvärva aktier och andra värdepappernoterade på eUer på ledande fondbörs i utiandet. Styrelsen väljs av styrelsen för . Stiftelsens stadgar överensstämmer i det närmaste helt medstadgarna för Koncenlra-fonderna, Fonden Sparinvest är nedsatt i öppetbankförvar. Försäljningen av andelama sköts av Sparbankemas aktiefondsbolagRobur AB, som i övrigt har tUl uppgift bl. a. att biträda vid förvaltningen avSparinvest. Aktierna i bolaget ägs av sparbankernas centrala organisationer.Fondens tiUgångar var vid utgången av ca 77,9 mUj. och antaletutelöpande andelar ca 488 000. Stiftelserna Skandifond och Skandinavinvest harbildats av dåvarande . Kapitalet för vardera stiftelsenuppgår tiU . Skandifond, som tUlkom , har tiU ändamål att genomen särskUd fond främja ett värdesäkert sparande för allmänheten i utiändska aktieroch i andra utländska värdepapper. I fonden fär dock ingå svenska värdepapperintUl en ttedjedel av fondens tillgångar. Styrelsen för stiftelsen utses avstyrelsen för . För fonden gäller ett reglemente,sora i stort sett stäramer överens med de fondstadgar som gäller för de i detföregående nämnda aktiefonderna. Andelsbevisen är ställda tiU viss raan ellerorder. Sora villkor för rätt till utdelning från fonden gäller att ägare av andelsbevisskall vara registrerad hos stiftelsen. ärgeneralagent för försäljningen av andelsbevisen. Fonden förvaltas i öppetförvar. Fondförmögenheten uppgick vid utgången av tUl 19 milj. kr.Antalet fondandelar var 284 000. Stiftelsen tillkora ochbUdade fonden Skandinavinvest I, numera Placeringsprogrammetsaktiefond. Fondens medel placeras i svenska eller utländska värdepapper. Fondensavkastning och realiserade vinster reinvesteras, varför någon utdelning tUlfondandelsägama inte äger mm. Fondandelsägama är införda i ett register hosstiftelsen och fondandelsbevis utfärdas inte. Andelar i fonden förvärvas genomatt investerarna fullföljer ett "placeringsprogram", dvs. erläggerinsatser genom regelbundna inbetalningar . Överlåtelse ochpantförskrivning av fondandel skall för att bli gällande mot stiftelsen anmälastill denna. Fondförmögenheten uppgick tiU 24,1 mUj. Utelöpandeandelar var 341 500, fördelade på 11 300 andelsägare. bUdade StiftelsenSkandinavinvest ytterligare en aktiefond med beteckningen Delta. Fondens medelkan placeras i svenska eUer utländska värdepapper och utdelning tUlfondandelsägarna sker inte. Stiftelsen utfärdar andelsbevis, som är ställda tUlinnehavaren. Stiftelsen investmentfonden har enligt sina stadgar tUl ändamål att bUda och förvalta en eller flerainveslmenlfon-der eller på annat lärapligt sätt främja sparandet i samtatt driva handel med fast och lös egendora. Stiftelsekapitalet är 10 000 kr.Stiftelsen bUdade aktiefonden Interfond. Förvaltningen av fondensvärdepappersportfölj, inbegripet köp och försäljningar av värdepapper, handhasav ett särskilt bolag, Investment planering AB. Marknadsföring av andelarna ifonden sköts av Info, Investment information AB. Detta bolag har elt antalorabud på olika platser i landet. Förvaringen av de värdepapper som ingår iInterfond omhänderhas av två affärsbanker. Utdelnings- och ränteinkomster samtrealisationsvinster reinvesteras i fonden. Andelar i Interfond kan förvärvas antingen genom"konlanlplaner" eller "kapitalsamlingsplaner".Kontantplanerna avser investering av engångsbelopp. Vid inbetalningen av ettengångsbelopp avdras en inköpsavgift raellan 0,5 och 8,5 %.Kapitalsamlingsplanerna gäller för 10 eller och innefattar periodiskainbetalningar av fasta belopp, 3 1974.1 saml Nr 128 Enhetemas storlek varierar . Frånde första enheterna dras av en inköpsavgift på , Genom att den förstainsatsen består av flera enheter och således är större än de övriga komraerförsta årets investeringar alt belastas med över halva kostnaden förkapitalsamlingsprogrammet. Den resterande kostnaden sprids ut på övriga nioeller beroende på programmets längd. De av andelsägarna förvärvadeandelarna registreras hos bank. TUl bevis om registreringen utfärdar stiftelsens. Investeringspolitiken i Interfond är inriktad påvärdetillväxt och framtida vinst. Interfond får ta upp lån med belopp upp till1/3 av tillgångarna i fonden. Med undantag för aktieförvärv genom fond- och nyemissionerfår inte aktier i ett och samraa företag förvärvas till större antal än sommotsvarar av röstvärdet. Investering i aktier eller fordringsbevis somutgivUs av ett och samma företag får ske tiU högst av tUlgångama i fonden.Interfond redovisade vid utgången av tUlgångar på 63 mUj. Antaletutelöpande andelar var sara-ma dag 1 225 000. 3.1Behovet av lagstiftning om investmentföretag Utgångspunkten för aktiefondsutredningensöverväganden är frågan, ora det finns behov av en speciell lagstiftning förinvestmentföretagen. Om detta anförs i betänkandet i huvudsak följande. De svenska investmentföretag som drivs iaktiebolagsform, de s. k. investmentbolagen, fullföljer i princip samma syftesora de egentliga aktiefonderna, näraUgen att för sparares och andrakapitalplacerares räkning placera kapital i aktier och andra värdepapper på ettsakkunnigt sätt under iakttagande av principen om riskfördelning och attförvalla dessa tiUgångar för placerarnas räkning. I sin egenskap av aktiebolagär investmentbolagen och därmed också deras aktieportföljer underkastadebestämmelsema i aktiebolagslagen. I denna finns detaljerade föreskrifter om bl.a. styrelse och årsredovisning samt regler i andra hänseenden av betydelse föraktieägamas rätt. Det finns i och för sig inte något hinder för att samma slagsverksamhet som investmentbolagen driver utövas i den ekonomiska föreningensform, även om detta inte synes ha förekommit. Bestämmelser förverksamhet i sådan form finns i lagen om ekonomiska föreningar. Både iaktiebolag och ekonomiska föreningar har aktieägama eller andelsägarna rättatt på bolags-eller föreningsstämma della i handhavandet av bolagets ellerföreningens angelägenheter. Några särskilda lagbestämmelser eller andraföreskrifter har hittiUs inte ansetts behövliga fÖr att skapa ökad trygghet förde kapitalplacerare somanförtror sina raedel åt investraentbolagen. Inte heUer har bolagen av andraskäl ansetts böra imderkastas särskUd reglering av verksaraheten. Ocksåutomlands har man i allmänhet underlåtit att ställa företag av detta slagunder särskUd tUlsyn. Utredningen finner för sin del inte heller anledning attföreslå nägon särskild form av reglering eller tiUsyn över investmentbolagen. Den typ av investmentföretag sora betecknasaktiefondsförelag är en relativt sen företeelse i . Det företag soragjort företagsforraen mera känd bland aUmänheten, Stiftelsen raedKoncenlra-fonderna, började sin verksarahet först . I saknas istor utsträckning rättsregler, som kan tiUämpas på verksamheten. Förrätts-förhåUandet raeUan den förraögenhetsförvaltande organisationen och innehavarnaav andelsbevis skuUe närraast gäUa bestäraraelsema ora en sysslomanshandhavande av uppdrag för en huvudmans räkning. Den svenska rättens regler orasyssloraannaskap, sora i huvudsak finns i 18 kap. handelsbalken, ger eraeUertidinte näranvärd ledning för en närraare bedöraning av parternas inbördesrättigheter och skyldigheter. I första hand bUr en sådan bedömning därförberoende på vad sora kan anses avtalat mellan partema eller på vad som medhänsyn tUl omständigheterna mäste antas ha varit deras avsikt. I övrigtgäller, utöver bestämmelsema i handelsbalken, vad som kan anses följa avallmänna rättsgnmdsatser. Med hänsyn tUl detta och tiU att en uttryckligreglering av parternas förhåUande tUl varandra och till tredje man saknas, kanoklarhet om rättsförhåUandet koraraa att råda i flera viktiga hänseenden. När det gäller den både praktiskt och teoretisktbetydelsefulla frägan, om äganderätten tUl fonden skall anses tUlkoraraa denförvaltande organisationen eller andelsägama gemensamt, kan bestäraraelsema ilagen (1944:181) ora redovisningsraedel vara tillärapliga. Enligt denna lagskaU medel, som någon mottagit med redovisningsskyldighet och sora han förredovisningsändaraål har innestående på räkning i bank eller håller avskUda påannat sätt, vara förbehållna huvudraannen, om beloppet avskiljts utan dröjsmål.Utredningen framhåller att, om den förraögenhetsförvaltande organisationen ilikhet raed Stiftelsen åtagit sig att pä begäran av andelsägare urfondens kapital lösa in andelsbevis raed dess på visst sätt beräknadeandelsvärde, organisationen får anses ha iklätt sig redovisningsskyldighet förde raedel sora den raoltagil från andelsägaren. det på denna eller annangmnd föreligger redovisningsskyldighet för den förvaltande organisationen(sysslomannen) och om organisationen håller fonden avskild, torde andelsägarnaenligt lagen ora redovisningsraedel ha ett sakrättsligt skydd för sina medel iaktiefonden, var och en i förhållande till sin redovisningsfordran. Om denförvaltande organisationen däremot inle anses ha redovisningsskyldighet förraottagna andelsmedel eUer om aktie- fondeninte håUs avskUd, torde andelsägama endast ha en vanUg fordringsrätt hos förvaltningsorganisationen.Denna torde därmed enligt utredningens uppfattning få anses ha äganderätt tUlfonden. Aktiefondsföretagen i har hittUls ståttunder sakkunnig ledning och bedrivit sin verksamhet i seriösa former särat,såvitt utredningen kunnat finna, under stark känsla av ansvar för sinkundkrets, dvs. innehavarna av andelsbevis. De stadgar för vederbörande fondsom andelsbevisägarna genom köpet av andelsbeviset anses godkänna innehåller iallmänhet en närmare reglering av de viktigaste rättsfrågorna som uppkommer iförhållandet mellan aktiefondsföretaget och an-delsbevisinnehavama. Avsaknadenav lagbestämmelser som kan ge ledning för bedömning av sådana rättsfrågormellan parterna som uite finner sin lösning i vad som sålunda kan anses avtalatmellan dem, är därför inte särskilt fraraträdande. Den oraständigheten atträttsförhållandet gentemot tredje man i vissa fall kan framstå som oklartsynes under normala förhållanden inte heller orsaka olägenheter. Utvecklingenpå området har därför inte varit ägnad alt inge oro. Trots detta anserutredningen att en rättslig reglering av förhållandena har flera väsentligauppgifter att fyUa och att en lagstiftning angående verksamheten obetingat börkomma tUl stånd. Till gmnd för utredningens uppfattning ligger i huvudsakföljande synpunkter. Antalet aktiefondsföretag iSverige är visserligen än så länge litet. De aktiefonder som förvaltas avStiftelsen är dock förhållandevis stora. Enligt vad som upplystsav Aktietjänst innehas det övervägande antalet andelsbevis av ett stort antalenskilda personer, som skulle kunna betecknas småsparare. Antalet personer somberörs av företagets verksamhet är därigenom ganska betydande. UtveckUngen kanvidare komma att medföra en ökning av antalet aktiefonder, särskilt orakapitalraarknaden blir friare genora att hindren för kapitalrörelser mellanSverige och utlandet undanröjs. De gäUande svenska civil- ochassociationsrältsliga reglerna ger inte ett i alla avseenden lämpligt rättsligtunderlag för aktiefondsverksamheten. Utvecklingen av verksamheten tycks visaatt den fyller ett visst behov. Det finns därför anledning att ge den enlämplig rättslig grund genom lagstiftning. Detta gäller inte minsträttsförhåUandet tUl tredje man. De civUrättsliga regler somgäUer för förhållandet mellan aktiefondsföretaget och innehavare avandelsrätter i fonden är knapphändiga och i viss utsträckning oklara. Partemalämnas stor frihet att reglera sina inbördes förhållanden genom avtal. Därvidstår i allmänhet ett kapitalstarkt företag, som är i stånd att ta tUl vara sinaintressen, mot ett stort antal enskilda personer, som vanligen är ulanerfarenhet av förhållandena i fråga och sora inte heller har praktisk möjlighetatt stärka sin ställning genom inbördes samverkan. harinle vidtagits några anordningar för alt ge andelsägarna möjlighet att medverkavid aktiefondsföretagens skötsel eller förvaltningen av fondema. Andelsägarnahar inle insyn i fondemas föirvaltnihg eller rätt alt medverka vid utseende avrevisorer. Även om de nu nämnda omständighetema i dagens läge inte gettanledmng tUl missförhållanden, kan detta komma att ändras, om nya, mindrenogräknade förelag skulle börja driva aktiefondsverksamhet. Frän principiellsynpunkt anser utredningen det rimligt att rättsordningen på detta liksom påandra områden, t. ex. i fråga om avbetalningsköp, arrende- ochhyresförhåUan-den, ingriper tUl stöd för de svagare parterna genom att i vissutsträckning upphäva avtalsfriheten och meddela tvingande lagbestämmelser. Förlösandet av spörsmål, varom parterna inte träffat avtal, kan också behövasnormerande regler. Från allmänhetens synpunkt kanaktiefondernas verksamhet ha vissa likheter med bankernas inläningsrörelse. a. angeläget, att allmänheten får vederhäftiga informationer om defördelar och risker som är förenade med den sparform som förvärv av fondandelarinnebär. Försäljningen av andelsbevisen bör ske i sådana former och på sådanavUlkor alt sparama inte utsätts för andra risker än dem som med nödvändighetföljer av sparobjektets speciella art. Det är vidare ett aUmänt intresse, atthandeln med andelsbevisen inte onödigt fördyras. För att tiUgodosesraåspararnas berättigade krav på trygghet, när de anförtror sina sparraedel åtett aktiefondsföretag för placering genora företagets försorg i aktier ochandra värdepapper, kan det därför på goda gmnder krävas att aktiefondsföretagenpå sararaa sätt sora affärsbanker, sparbanker och andra penninginrättningarblir föremål för särskUd tUlsyn från statsmaktemas sida. TiUkomsten avaktiefondsföretagen i kan delvis ses som resultat av sttävanden atttillföra kapitalmarknaden nya källor av risk-vUligt kapital. Från principieUsynpunkt torde det inte finnas anledning att hindra eUer motverka sådanasträvanden att sprida aktieägandet till nya kretsar. Kan dessa strävandenimderlätta företagsarahetens finansiering torde de tvärtora vara värda attuppmuntras. Betydelsen av aktiefondsverksamheten för deninheraska kapitalraarknaden från sistnäranda synpunkter kan dock enligtutredningens uppfattning inte bedöraas med säkerhet utan mera ingående undersökningar.Utredningen har inte ansett det erforderligt att göra sådana undersökningar,eftersora det är uppenbart att verksaraheten åtminstone i viss utsträckning ärägnad att främja sparandet inom samhället. Med hänsyn tiU knappheten pä kapitaltorde detta ur sarahäUelig synvinkel i och för sig vara värt att stödja. Enlagstiftning ora aktiefondsverksamheten som syftar tUl att tiUgodose bl. a.spararnas krav på trygghet bör av naturliga skäl vara ägnad att stärkaverksamhetens ställning i det allmännamedvetandet och därmed också främja det sparande som kan vinnas på denna väg. Ett ytterligare stöd för att en lagstiftningbehövs utgör den omständigheten att särskild lagstiftning ansetts påkallad ipraktiskt taget alla länder, där aktiefondsverksamhet fått nämnvärd omfattaing. 3.2Allmänna synpunkter på en lagstiftning I fråga om målsättningen för en svensk lagstiftningom aktiefonder anförs i betänkandet att det allmänna syftet måste vara attskapa trygghet för de sparare och andra placerare som anförtror sina medel åten aktiefond. Tryggheten kan dock raed hänsyn till värdefluktuatio-nema hosaktier och andra värdepapper inte avse annat än att raedlen förvaltas på ett säändamålsenligt och säkert sätt som raöjligt. Grundläggande förutsättningar föratt trygghetskravet skall tiUgodoses är främst att lagstiftningen ger ettlämpligt rättsligt underlag för verksamheten och att den tiUfredsstäUandereglerar rättsförhållandet meUan aktiefondsföretagen och innehavarna avandelsrätter i fondema samt förhåUandet tUl ttedje man. Hämtöver bör enlagstiftaing omfatta sådana bestämraelser ora fondernas handhavande ochförvaltning sora behövs från säkerhetssynpunkt. Frågor som också måste lösasär andelsägarnas rätt tUl insyn och medinflytande samt om fonderna skallställas under offentlig tillsyn. Utredningen framhäller att de svenska aktiefondemasom regel organiserats i former, som bygger på den anglosachsiska rättenstmstbe-grepp. En av anledningarna liU denna konstmktion torde vara att någonlämplig företagsform inte inrymts i det svenska rättssystemet. I fråga ora de former, i vUka aktiefondsverksamhetskulle kunna utövas, anlägger utredningen bl. a. följande synpunkter. Ettinvestmentföretag kan i princip väl konstrueras i förra av ett aktiebolageller en ekonoraisk förening. De svenska investraentbolagen, vUkas verksamhetavser förvaltning av värdepapper i enlighet med principen ora riskfördelning,är organiserade som aktiebolag på gmndval av den svenska aktiebolagslagen. Närdet gäller aktiefondsföretag har emeUertid aktiebolags- eller föreningsformenvissa nackdelar. Ett investmentföretag, som organiserats i bolags- ellerföreningsform, är självt ägare tUI värdepappersportföljen, medan investerarengenom sitt innehav av aktier i bolaget eUer andelar i föreningen i sin tur ägerdel i bolaget resp. föreningen. Inom ett och samma investmentföretag kandärför inte bUdas olika fonder. Utformningen av aktiebolagslagen och lagen oraekonomiska föreningar medför vidare att ett i bolags- eller föreningsform organiseratinvestmentföretag aUtid måste ha karaktären av en sluten fond med ett frånbörjan bestämt antal andelar. Genom att fonder av denna konstmktion, tillskUlnad från de öppna fondema, i allmänhet intelöser in utelöpande andelsbevis, blir priset på en fondandel beroende intebara av värdet av de underliggande värdepapperen i fonden utan också av tiUgångtiU och efterfrågan på andelar. Enligt utredningens mening måste det vara avslor betydelse för en andelsbevisägare att veta att han kan räkna med all, närhan så önskar, få ut i stort sett andelens värde. Eftersom en andelsbevisägareoftast saknar raöjlighet att själv påverka förvaltningen av fonden, kan detvidare vara av värde för att om han är missnöjd raed fondförvaltningen kunna få sitt andelsbevis inlöst och därigenom inle behöva riskeraytterligare ekonomiska förluster. Utredningen anser det därför vara mest förenligtmed andelsägarnas intresse alt lagstiftningen utformas så, att fonderna blir avöppen typ med inlösningsskyldighet för fondförvaltaren. För en rörelse medslutna fonder får väljas en annan form, t. ex. investraentbolag. I fråga om möjlighetema att i anslutning tillgällande lagstiftning finna en lämplig verksamhetsforra för aktiefondema utanhänsyn tUl att företagen i redan fått sin karaktäristiska ulforraning anför utredningen alt det kunde ligga närmast till hands att göra erforderligaändringar i aktiebolagslagen eller lagen om ekonomiska föreningar, eftersomövriga i värt land förekomraande former för ekonomisk samverkan, t. ex. enkeltbolag, handelsbolag och ideell förening, av prakiiska skäl inte kan läggas tiUgmnd för en lagstiftning ora öppna aktiefonder. Lagstiftningen i vissa länder tillåter att öppnafonder organiseras som aktiebolag. Enligt svensk rätt däremot är ett aktiebolagi princip en sluten organisation.