prop · FX0313 · 1974-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1974 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående vissa läromedelsfrågor; given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till föredraganden hemställt. Statsmakternahar beslutat (prop. 1973: 76, UbU 1973: 28, rskr 1973: 242) dels att ettsärskilt organ för läromedelsregistrering, läromedelsinformation ochadministration av stöd för produktion av läromedel skall inrättas den 1 juli1974, dels att en läromedelsnämnd med uppgift att granska att läromedlen ärobjektiva, därvid bl. a. att läromedlens innehåll inte strider mot mål ochriktlinjer i läroplanerna, skall inrättas inom vid sammatidpunkt, dels att statens läroboksnämnd skall upphöra vid utgången av juni1974. Ipropositionen föreslås vissa preciseringar av de principer om läromedelsregistreringoch objektivitetsgranskning som beslutades av riksdag. Vidare beräknasmedel för , läromedelsnämnden ochför stöd för produktion av läromedel. Utdragav protokollet över utbildningsärenden hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet . Närvarande:Statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , . anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamötervissa läromedelsfrågor och anför. I prop.1974: 1 (bil. 10 s. 121 och s. 122) har Kungl. Maj:t föreslagit att,i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för /75 beräkna 1. till Statens institutför läromedelsinformation ett förslagsanslag av 2. till Stöd för produktion av läromedel ett reservationsanslag av . Jaganhåller att nu få ta upp dessa frågor. Enligt statsmakternas beslut (prop. 1973:76, UbU 1973:28, rskr1973: 242) skall statens läroboksnämnd upphöra vid utgången av juni 1974.Enligt samma beslut skall en läromeddsnämnd inrättas inomskolöverstyrelsen (SÖ) med uppgift att på SÖ:s vägnar besluta i frågor rörandeläromedlens objektivitet, därvid bl. a. att läromedlens innehåll inte stridermot mål och riktlinjer i läroplanerna. Beslutet innebar även att ett särskiltstatligt organ med uppgift att handha frågor om läromedelsregistrering,läromedelsinformation och administration av stöd för produktion av läromedelskall inrättas . Genombeslut uppdrog Kungl. Maj:t åt SÖ att efter samråd medutredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK) lägga fram närmare förslagom läromedelsnämndens organisation, arbetsformer, arbetsuppgifter ochpersonalbehov. Vidare uppdrogs åt SÖ att ge in förslag tillanslagsframställning för /75 avseende läromedelsnämnden. SÖ harinkommit med skrivelser dels angående preliminärt förslagtill anslagsframställning för /75 för en läromedelsnämnd inomSÖ, dels med förslag med anledning av Kungl. Maj:ts uppdragåt SÖ angåeiide läromedelsnämnden. Genombeslut tillkallades sakkunniga för vissa åtgärder inomläromedelsområdet (läromedelsorganisationskommittén). Kommittén har den 31augusti 1973 inkommit med preliminär anslagsframställning för organet förläromedelsinformation m.m. samt inkommit med förslag tiUanslagsframställning för statens insritut för läromedelsinformation budgetåret1974/75 (Ds U 1973: 15). Efter remiss har yttranden över det sistnämndaförslaget avgetts av statskontoret, (), SÖ, kommitténför den fortsatta verksamheten med radio och television inomutbildningsväsendet (TRU IT), . ,i (LO), (),akademikers centralorganisation (), Föreningen (), (Utbildningsförlaget) och (). har i skrivelse till Kungl. Maj:t tagit uppfrågor rörande fria läroböcker, tillhandahållande av läroböcker ochlärobokskostnaderna. ' Direktören , ordförande,departementssekreteraren , läromedelschefen ,avdelningsdirektören , departementssekreteraren ,sekreteraren oeh informationschefen . Deförslag som lagts fram av läromedelsorganisationskommittén och SÖ avser enkomplettering och närmare precisering av statsmakternas beslut. Vissa avförslagen är av beskaffenheten att de bör underställas prövning. Iövriga frågor avser jag att i annat sammanhang återkomma till Kungl. Maj:t. Idet följande kommer jag dock för över-bhckens och sammanhangets skull attberöra även vissa sådana frågor. SÖframhåller att läromedelsnämnden kommer att få en annorlundagranskningsuppgift än vad statens läroboksnämnd har , eftersom den nyanämndens granskning skall koncentreras på objektiviteten i de s. k. centralaläromedlen. Medan läroboksnämndens nuvarande granskning endast avserläroböcker, skall läromedelsnämnden granska centrala läromedel, ett begrepp somockså innefattar andra läromedel än läroböcker. SÖ räknar med attläromedelsnämnden /75 kommer att behandla ca 250granskningsärenden. Av dessa utgör 150 centrala läromedel (läroböcker) isamhällsorienterande ämnen och 50 centrala läromedel i övriga ämnen. Detförutsätts härvid att läroböcker, som tidigare granskats och godkänts avstatens läroboksnämnd, inte kommer att omgranskas av läromedelsnämnden förrände eventuellt utkommer i ny omarbetad upplaga. SÖräknar med att det i vissa fall föreligger behov av mer än en granskare av ettläromedel, t. ex. då frågan om ett läromedels objektivitet är kontroversieU.Läromedelsnämnden bör i varje särskilt faU bestämma om ett visst läromedelskall granskas av en eller flera granskare, om nämndens ledamöter själva skallutföra granskningsuppdrag eller om pedagogisk expertis inom SÖ bör kopplas invid viss läromedelsgranskning. SÖ:s skolkonsulenter och övrig pedagogiskexpertis har i viss utsträckning biträtt statens läroboksnämnd i dessgranskningsverksamhet. Deras granskningsverksamhet bedöms bli av ungefär sammaomfattning och art när det gäller läromedelsnämnden. I anslagsframställningenför läromedelsnämnden har för /75 beräknats ett behov av tvågranskare per läromedel i av antalet granskningsärenden. Kostnaden förgranskningen har beräknats efter ett arvode av . och efter engranskningstid av per läromedel. Läromeddsnämndenbör enligt SÖ bestå av personer som gjort sig kända för oväld och saklighet,företräder vissa kunskaps- och erfarenhetsområden samt på dessa grunder utsettsav samhällets högsta verkställande organ. Till ordförande i nämnden föreslåschefen för . I övrigt bör i nämnden ingå fyra riksdagsledamöter, tvåkommunala förtroendemän samt två övriga ledamöter med särskild sakkunskap rörandefrågor, som faller inom nämndens arbetsområde. SSK, som yttrat sig över SÖ:sförslag, anser det väsenthgt att fyra av ledamöterna nomineras avriksdagspartier men finner det inte nödvändigt att de därför behöver varariksdagsmän. SSK föreslår att i stället för fyra riksdagsmän utses fyraparlamentariskt nominerade ledamöter. Vidare anser SSK att det vidsammansättningen av nämnden är angeläget att de båda stora områden somobjektivitetsgranskningen avser, livsåskådning och samhällsorientering, blirrepresenterade. För samtliga ledamöter börenligt SÖ finnas personhga suppleanter. Ledamöter och suppleanter samt viceordförande i nämnden bör utses av Kungl. Ledamöterna föreslås bliförordnade , vilket är den mandatperiod som gäUer för ledamöter i SÖ:sstyrelse och i den pedagogiska nämnden. SSK anser att det även för ordförandenbör finnas personlig suppleant. Enhgt SÖ:s förslag skallgången av ett granskningsärende vara följande. överlämnar läromedlet till granskare. Sedan granskningsyttrandeinkommit bereds ärendet av sekretariatet, eventuellt tas därvid kontakt medpedagogisk expertis inom SÖ. I principiella och kontroversiella frågor skallsekreteraren samråda med ordföranden innan ärendet föredras i nämnden. Om såbedöms erforderligt, kan nämndens ordförande bestämma att läromedlet skallgranskas av ytterligare en granskare innan det tas upp i nämnden. Granskningsyttrandet(ena)remitteras till läromedelsproducenten. Ärendet behandlas i nämnden.Kan nämnden inte godkänna ett läromedel sänds beslut härom till producenten medmotivering och besked om i vilka avseenden läromedlet bör omarbetas för attkunna godkännas. Om producenten vill ställa sig nämndens påpekanden till efterrättelse,skall han, sedan han så gjort, kunna få läromedlet prövat på nytt. Efter sluthgt beslut av nämndensänds dess beslut med motiveringar till registerorganet och producenten. SÖföreslår att besvär över läromedelsnämndens beslut inte skall kunna anföras. Med hänsyn till denomfattning arbetsuppgifterna bedöms få bör SÖ för läromedelsnämndenskansliuppgifter tUldelas en tjänst som byrådirektör, en tjänst somkontorsskrivare samt medel för expertis motsvarande kostnaden för en halvtjänst som byrådirektör. 3 Läromedelsregistrering m. m. 3.1.1 Namnpå det nya organet Kommitténanvänder som arbetsnamn på det nya statliga organet för läromedelsregistreringoch läromeddsinformation benämningen statens institut förläromedelsinformation. 3.1.2 Definitionav begreppet centrala läromedel Enligtstatsmakternas beslut skall det centrala läromedelsregistret byggas upp medsikte på att kunna ge en fullgod information av pedagogisk, tekruskoch ekonomisk art om läromedlen. Vidare skall vad gäller centrala läromedelendast sådana som finns medtagna i registret få användas som centralaläromedel i undervisningen. kommer efteransökan från producenterna bl. a. att få ta ställning tiU om ett läromedel ärcentralt eller ej. Institutets beslut i detta avseende får i sin tur vissakonsekvenser för granskningen och användningen av läromedlet. Mot denna bakgrundhar kommittén närmare diskuterat innebörden av framför allt begreppet centraltläromedel, bl. a. med hänsyn tiU konsekvenserna för kommitténs förslag om densuccessiva uppbyggnaden av läromedelsinformationen. Begreppet centraltläromedel kan dessutom få en direkt betydelse utöver informationsfrågan förbåde producenter och konsumenter av läromedel. Den avläromedelsutredningen föreslagna definitionen av centralt läromedel vUkengodtogs i prop. 1973: 76 kan enligt kommittén inte utgöra underlag för att urden mycket stora och rikt differentierade gruppen läromedel skilja ut deläromedel, som skall betraktas som centrala. Det förslag till omformulering avdefinitionen, som kommittén presenterat, har kompletterats med en både positivoch negativ exemplifiering av vUka läromedel, som skall föras till gruppencentrala läromedel. Därigenom underlättas institutets granskning av om ett läromedelär centralt eUer ej. Förslaget till definition av centralt läromedel grundarsig på en genomgång av läromedelsavsnitten i läroplanen för resp.gymnasieskolan. Medcentrala läromedel avses sådana läromedel som med hänsynstagande tillläroplanernas övergripande mål för skolans verksamhet ger eleverna ett sakligt ochallsidigt underlag för studiet av ämnen, ämnesgrupper eller kursmoment ienlighet med gällande läroplan, förser eleverna med instrumentsom hjälper dem att planera och organisera sina studier, öva färdigheter,inhämta fakta och sätta in dem i ett meningsfullt sammanhang. Följandehuvudgrupper av läromedel kan komma att registreras som centralaläromedel under förutsättning att de uppfyller kraven i den föreslagnadefinitionen av centralt läromedel. Egentliga läroböcker för kursavsnitt, årskurs, stadium eller linje läromedel i form av t. ex. tv-eller radioprogram med stödmateriel studiepaket, studiesatser, Jieltäckandematerial för arbetsområden eller årskurser, lärobokspaket m. m. (äveninnehållande audivisuellt eller laborativt material) läromedeissystem, metod-materialsystem m. m. Den föreslagna definitionen innebärvidare att läromedel av följande typerinte registreras som centrala läromedel såvida de inte ingår som endel i en större helhet, t. ex. i en studiesats. Boksamlingar för informations- och upplevelseläsning, t. ex. urkunder,uppslagsböcker, statistiska sammanställningar och skönlitteratur bokkataloger, bibliografier, boklistor, blanketter, formulär diagnostiskt material lärarhandledningar fristående film och videogram material för Ijudskapandeoch ensemblemusicerande pussel, läggspel, ord- ochbildkort, boktsavsbilder olika former av tekniskahjälpmedel, t. ex. kamera, filmkamera, bandspelare, projektorer, tv-apparater samhngar avföremål, modeller, verktyg samt utrustningar för olika slag av manueUt arbete och för undersökningar ochförsök. Antaletläromedel i form av läroböcker och övrigt tryckt material samt bild ochljudband kan f. n. beräknas uppgå till 20 000 titlar. Med titel avses i dettasammanhang t. ex. en årskurslärobok, de olika komponenterna i en studiesatsosv. läroboksförteckningar omfattar f. n. ca 600 huvudtitlarför och 360 huvudtitlar för de delar av gymnasieskolan som fallerinom läroboksnämndens granskningsområde. Med huvudtitel avses t. ex. enårskurslärobok eller en studiesats. Huvudtitlarna i läroboksnämndensförteckningar motsvarar vid en överslagsberäkning ca 2 5003 000 titlar förgrundskolan och ca 1 000 titlar inom de f. n. granskade ämnena inomgymnasieskolan. Antaletläromedelstitlar f. n. för vissa ämnen i ungdomsskolan framgår av tabeUen idet följande. Tabell 1.Antalet läromedelstitlar f. n. för vissa ämnen i ungdomsskolan Ämne Gymnasieskolan Som underlag för bl. a. kostnadsberäkningen avverksamheten vid /75 harkommittén arbetat fram ett preliminärt förslag till innehåll i informationen.Enligt kommitténs preliminära uppfattning bör följande element ingå i läromedelsregistret. Författare (motsvarande) Huvudtitel/serietitel jämteeventuell undertitel Producerat av/distribueras genom Objektivitetsgranskat ja/nej;godkänt ja/nej För att ge en bild av hur läromedelsinformationen kommeratt se ut har kommittén provregistrerat tre olika läromedel. Denna provregistreringredovisas i anslagsframställningen. 3.1.5 Förslag till uppbyggnad av läromedelsinformationen Enligt kommittén bör läromedelsinformationen bestå av delsöversiktsinformation, dels detaljinformation. Översiktsinformationen omfattarelementen 1018 i angivna förteckning. Detaljinformationen omfattarsamtliga element i förteckningen. Kommittén föreslår riktlinjer föruppbyggnaden av informationen . Informationen bör begränsas tUl centralaläromedel. Varje budgetår ges information i form av dels översiktsinformation,vilken alltid innehåller minst samtliga artiklar för vilka detaljinformationupprättats, dels detaljinformation. Översiktsinformation och detaljinformationpubliceras första året inför arbetet med kommunernasval av läromedel för /76. Dessutom ges översiktsinformation ochdetaljinformation för nytillkommande läromedel dels , dels februari/mars. Fr. o. m. /76 publicerasöversiktsinformation i början av höstterminen och omfattar då föregåendeöversiktsinformation vilken reviderats och kompletterats. Detaljinformationutges dels tillsammans med översiktsinformationen , dels förnytillkommande läromedel och februari/mars.Kommittén presenterar en plan över informationen per budgetår av vilken bl. a.framgår information kommer att kunna ges om läromedel förolika skolformer. Översiktsinformationom alla läromedel inom läroboksnämndens kompetensområde, som finns upptagna påläroboksförteckningen . Översiktsinformationom övriga efter nyproducerade eller väsentligt omarbetade centralaläromedel för gymnasieskolan inom läroboksnämndens kompetensområde. Översiktsinformationoch detaljinformation beträffande nyproducerade eller väsentligt omarbetadecentrala läromedel inom som kommer att finnas tiUgängUga /76. Revision ochkomplettering av översiktsinformationen 1974/75. Översikts- ochdetaljinformation beträffande nyproducerade eller väsenthgt omarbetade centralaläromedel för grundskola och specialskola samt för hela gymnasieskolan, somkommer att finnas tillgängliga inför /77. Revision ochkomplettering av översiktsinformationen 1975/76. Översikts- ochdetaljinformation beträffande nyproducerade eUer väsentligt omarbetade centralaläromedel inom samtliga skolformer som skall omfattas av registret och somkommer att finnas tillgängliga inför /78. m. /78 omfattar registret detaljinformation om samthganytillkommande eller väsentligt omarbetade centrala läromedel inom de områdensom registret skall omfatta. Successivt ökar också omfattningen avöversiktsinformationen så att registret är fullt utbyggtvad gäller centrala läromedel. Det bör, enligt kommittén, åvila institutet förläromedelsinformation att vid behov lägga fram förslag om en utbyggnad avregistret till att omfatta även andra läromedel än centrala. m. av läromedelsinformationen gjorda beräkningar kan mängden information för varje huvudtitel,som ingår i översiktsinformationen, beräknas motsvara i genomsnitt ca en halvtryckt A4-sida, medan titel som ingår i detaljinformationen beräknas kräva ettutrymme motsvarande ca två tryckta A 4-sidor. Som framgår av den i detföregående redovisade planen kommer läromedelsinformationen att byggas uppsuccessivt. Med hänsyn till att informationsvolymen i ett inledande skede blirrelativt måttlig och att informationen skall fungera redan under budgetåret1974/75 har kommittén stannat inför alternativet med ett manuelltläromedelsregister . Systemet förläromedelsregistrering bör enligt kommitténs mening fungera enligtsammanfattningsvis följande principer. Institutet utfärdar erforderligaanvisningar för anmälningar till registret samt ställer förtrycktaanmälningsblanketter till läromedelsproducenternas förfogande. När ettläromedel föreligger ansöker läromedelsproducenten om att få detta registreratsom centralt läromedel eller som icke centralt läromedel. För läromedel i ettsamhällsorienterande ämne bör ansökan om objektivitetsgranskning görassamtidigt. Institutet tar ställning till om läromedlet är centralt eller intemed stöd av definitionen av centralt läromedel. Centralt läromedel i samhäUsorienterandeämne överlämnas till SÖ för objektivitetsgranskning. Institutet granskarinlämnat underlag för läromedelsinformationen från producent ochläromedelsnämnd. Eventuella justeringar skall godkännas av producenten.Institutet sammanställer informationen och lämnar manuskript för översikts-och detaljinformation till teknisk produktion. Kommitténhar gjort en beräkning av det totala behovet av gratis-exemplar avinformationen till konsumenter och producenter och kommit fram till att 14 500kataloger behövs för och gymnasieskolan för detta ändamål.Institutet bör dessutom för eget behov och för försäljning ha en viss upplagatillgänglig. 1 000 exemplar bedöms vara tUlräckligt för detta ändamål. 3.1.7 StödtiU produktion av läromedel inom bristområden Kommitténkonstaterar att 1,7 milj. kr. inom SÖ:s område /74. /73anvisades I milj. kr. Kommittén redovisar för vilka ändamål anvisademedel användes /73 (tabell 2). Utnyttjande av tiUgängliga medel förproduktionsstöd /73 Inom ramen för SÖ:s utvecklingsarbete på läromedelsområdet,vilket /73 omfattade 5,7 milj. kr., används även medel förproduktion av vissa i anslutning till utvecklingsarbetet framtagna läromedel.Enligt kommittén omfattade den del av utvecklingsarbetet som kan karaktäriserassom produktionsstöd /73 ca 1,2 milj. kr. Totalt användes således2,2 milj. kr. för stöd till produktion av läromedel inom /73. Kommittén föreslår att 2 milj. kr. anvisas förproduktionsstöd /75. Kommittén redogör för de arbetsuppgifter, vilka enligtkommittén bör åvila institutet. Det föreslås få fastställa innehållet iläromedelsinformationen och överlägga med läromedelsproducenterna angående utformningenav producenternas förslag till läromedelsinformation. En ytterligare uppgift äratt samla in och registrera olika data för inledningsvis centrala läromedeloch ta ställning till vilka läromedel som skall betraktas som centralaläromedel. Institutet skaU vidare granska och vid behov bearbeta insamlade datafrån läromedelsproducenterna samt svara för informationen om de läromedel somtas in i läromedelsregistret. Det nya organet bör följa upp önskvärdaförändringar i informationens innehåll och utformning och informera omverksamheten till skolstyrelser, skolledare, lärare m. fl. Det bör ankomma påinstitutet att analysera behovet av produktionsstöd för läromedel samt attfördela de särskilda medlen för produktionsstöd. Slutligen tillkommer vissa allmännamyndighetsuppgifter. Institutet skall ledas av en styrelse. Styrelsen böravgöra frågor av större betydelse för verksamheten. 1973: 76 (s.99) bör i styrelsen finnas företrädare för bl. a. kommunerna och utbildningsmyndigheten.Kommittén föreslår att styrelsen skall bestå av fem personer. Utöverordföranden bör ingå en ledamot som företräder kommunerna. enledamot som företräder läromedelsproducenterna, en ledamot som företräder SÖoch en ledamot med aktuella erfarenheter av läromedelsval inom skolväsendet.För varje ledamot bör finnas en personlig suppleant. Ordföranden och övrigaledamöter samt suppleanterna bör utses av Kungl. Kommitténföreslår att institutets kansli skall omfatta en tjänst som kanslichef, tretjänster för handläggare och fem tjänster för övrig personal. Kommittén,som enligt sina direktiv inte har haft att behandla lokaliseringsfrågan, harinte sett det som sin uppgift att anlägga lokaliseringspolitiska synpunkter pådenna fråga. Kommittén har emellertid belyst de praktiska och kostnadsmässigakonsekvenserna av en förläggning av institutet utanför . av producenternas förslag till läromedelsinformationförutsätter nära och kontinuerliga kontakter med upp-giftslämnarna. I stortsett samtliga producenter är lokaliserade till . Kommitténhar under sitt arbete funnit det värdefullt att utan geografiska ochtidsmässiga svårigheter kunnat träffa företrädare för olika intressentgrupperför diskussion av läromedelsinformationens utformning. Säkerligen kommerenligt kommittén ett sådant behov att föreligga även sedan institutet börjatsin verksamhet. Kommittén framhåller att personalbehovet starkt begränsats närdet gäller pedagogisk expertis för granskning av läromedelsinformationen. Kommitténhar härvid utgått från att en nära samverkan mellan institutet och SÖ kommertill stånd. Även i andra avseenden kommer ett kontinuerligt och nära samarbetemellan de båda myndigheterna att vara nödvändigt. Kommittén pekar påadministrationen av produktionsstödet och det nya anbudsförfarandet. om att betydande mängder läromedel skall transporteras frånförlagen till institutet. I kan detta ske med direktatransporter utan omlastningar. Av varje centralt läromedel isamhällsorienterande ämnen skall dessutom ett större antal exemplar översändasfrån institutet till SÖ för granskning. Kommittén anser sammanfattningsvis atten förläggning av institutet utanför medför organisatoriskanackdelar och ökade kostnader. Eftersom institutet i princip skall varasjälvfinansierat är kostnadsaspekten av särskilt intresse med hänsyn till bl.a. registreringsavgiftens storlek. Flertaletremissinstanser tiUstyrker i huvudsak eller har inga erinringar motläromedelsorganisationskommitténs förslag rörande läro- medelsinformationensinnehåll och utbyggnad. SR finner således de allmänna riktlinjema för väl motiverade och genomtänkta. TCOtillstyrker i alla väsentliga delar kommitténs förslag. SÖ stöder i huvudsakdet framlagda förslaget. Statskontoret tillstyrkermed vissa förbehåll de allmänna riktlinjerna för verksamhetens uppläggning ochorganisation samt att läromedelsregistret inledningsvis byggs upp med manuellametoder. Statskontoret framhåller dock att man bör möjligt utredafrågan om ett datorbaserat informationssystem. Statskontoret erinrar härvid omsitt arbete med ett informationssystem för biblioteksändamål (det s.k. )och framhåller att detta system är av intresse för verksamheten medläromedelsinformation. SÖ nämner att förslag ochbeslut om ett organ för en förbättrad läromedelsinformation grundas bl.a. på SÖ:sutvecklingsarbete med informations- och registreringssystem för läromedel ()och med läromedelsdeklarationer (). framhåUer behovet av en samlad läromedelsinformation. Idealetär, enligt kommunförbundet, att man från en informationskälla kan få detaljeradoch relevant information om i huvudsak aUa läromedel. Förbundet finner detdärför önskvärt att registret byggs ut snabbare än kommittén har föreslagit. Landstingsförbundetansluter sig i stort till kommitténs förslag beträffandeläromedelsinformationen. Förbundet framhåller behovet av översiktliga ochlättillgängliga uppgifter om befintliga läromedel.