prop · FX0335 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1974 Prop. Maj:ts proposition med förslag till lag om ändringi vallagen (1972:620), m. m.; given . Maj:t vUl härmed, under åberopande av bUagda utdragav statsrådsprotokollet över justitieärenden, föreslå att bifalla deförslag om vars avlåtande tUl föredraganden hemstäUt. 1 propositionen läggs fram förslag tiU följdlagstiftningtUl den nya regeringsformen (RF) och den nya riksdagsordningen (RO). De sammanlagt32 lagförslagen omfattar såväl förslag tiU upphävande av och ändringar igäUande författningar som förslag till nya författningar. Förslagen innebär iförsta hand en anpassning i sakligt och terminologiskt hänseende tiUbestämmelsema i den nya RF och den nya RO. Den nya RF och den nya RO föranleder åtskiUiga ändringar ivaUagen. Reglema om mandatfördelning för riksdagsval som finns ROföresläs utan ändring i sak bli överförda tUl vallagen. Ändringar föresläsockså som följd av sänkningen av rösträttsåldern och överförandet avvalbesvärsprövningen från regeringsrätten till valprövnings-nämnd. 1enlighet med vad som förutsatts i samband med grundlagsreformen föreslåsvidare bestämmelser i vaUagen som reglerar valbesvärsprövningen i materiellthänseende. 1 vallagen föreslås också vissa ändringar som inte har samband medgrundlagsreformen. a. förstärks skyddet mot registrering av partibeteckningsom av väljarna kan förväxlas med beteckning för ett tidigare registreratparti. Lagen om kyrkofullmäktigeval anpassas till de nya reglerna i vallagen. 1 kommunaUagarna och lagen om församlingsslyrelse föreslåsändringar som bl. a. innebär att rösträttsåldern vid kommunala val sänks till18 år. Vidare bringas valbarhetsvUlkoren enligt de nämnda lagar ochlandstingslagen i överensstämmelse med den nya i det avseendet. 1 och lagen om aUmännaförvaltningsdomstolar inarbetas bl. a. vissa bestämmelser om högsta domstolenoch regerings- 1 saml Nr 35 rätten som finns RF men som saknar motsvarigheti den nya RF. Deföreslagna lagarna avses i allmänhet skola träda i kraft ,dvs. med att den nya RF och den nya RO börjar tUlämpas. 1 vissa fallföreslås de nya bestämmelserna emeUertid träda i kraft tidigare. TUl följdav punkten 2 i övergångsbestämmelsema tUl nya RF aktualiseras vissa av de nyareglerna i vaUagen redan vid ett nyval som hålls före . Ifråga om dessa regler föreslås en särskild bestämmelse om ikraftträdandet.Sänkningen av rösträttsåldern skall enligt de nämnda övergångsbestämmelsematiUämpas först när röstlängd upprättas . En övergångsbestämmelse avsamma innebörd har fogats till de föreslagna ändringarna i vallagstiftningen. Lag om ändring i vallagen (1972:620) Härigenom förordnas i fråga om vallagen (1972:620) dels att nuvarande 15 kap. 3 och 4 §§ skaU betecknas 15kap. dels att 1 kap. 2 och 3 §§, 2 kap. 3 och 4 §§, 3 kap. 6 §,4 kap. 2, 7, 8, 11, 12 och 19 §§, 5 kap. 2-4 och 11 §§, 6 kap. 10 §, 13 kap. 6§, 14 kap. 9-M, 13, 14 och 19 §§, 15 kap. 1 och 2 §§, den nya 15 kap. 4 § samtrubriken till 15 kap. skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skaU införas sex nya paragrafer, 14 kap.14 a § samt 15 kap. 3 och 6-9 §§, av nedan angivna lydelse. Föreslagen lydelse 1 kap. 2§ För val enligt denna lag finns en central valmyndighet. Konungen bestämmer vilken myndighet som skall vara central valmyndighet. Centrala valmyndigheten meddelar de närmare föreskrifter som behövs för tillämpningen av denna För valenligt denna lag finns en central valmyndighet. Regeringen bestämmer vilkenmyndighet som skall vara central valmyndighet. 3§ Ordinarie val tUl samt val i hela riket av landstingsmän och kommunfullmäktige förrättas . Valdag är tredje söndagen . Vid valtill som ej är ordinarie är valdag den söndag som Konungen bestämmer.Vid val av landstingsmän eUer kommunfullmäktige som ej omfattar hela riket ärvaldag den söndag som bestämmer. Vidextra val till som beslutas av regeringen och vid omval tillriksdagen är valdag den söndag som regeringen bestämmer. Vid extra val tillriksdagen enligt 6 kap. 3 § regeringsformen är valdag den söndag som riksdagenstalman bestämmer efter samråd med centrala valmyndigheten. Vid val av landstingsmän eUer kommunfullmäktige som ej omfattarhela riket är valdag den söndag som bestäm- VidtiUämpning av 2 § beräknas antalet röstberättigade på gmndval av slommama tiUman-talslängdems för året. Vid beräkningen anses som röstberättigad varjesvensk medborgare som fyllt senast under närmast föregåendekalenderår och som ej på grund av domstols förklaring är eUer efter uppnåddmyndighetsålder skall förbh omyndig. Vidtillämpning av 2 § beräknas antalet röstberättigade på gmndval av stommarnatill mantalslängderna för året. Vid beräkningen anses som röstberättigadvarje svensk medborgare som fyllt eller senare under kalenderåret och som ej på grund av domstols förklaring är eller efter uppnåddmyndighetsålder skall förbli omyndig. Talan motcentrala valmyndighetens beslut enligt 2 § föres hos regeringsrätten genombesvär. Talan molcentrala valmyndig hetens beslut enligt 2 § föres hos valprövningsnämnden genom Talan mot beslut i ärende om indelning i valdistrikt föres hos valprövningsnämnden genom besvär. Talan mot beslut i ärende om indelning ivaldistrikt föres hos kammarrätten genom besvär. Den somvUl klaga över beslut som innebär att av honom uppgivet hinder att mottagauppdrag som avses i 5 § ej godkänts får föra talan hos genombesvär. Härvid räknas besvärstiden från den dag beslutet meddelades. Motlänsstyrelsens beslut får talan ej föras. I aUmänröstlängd upptages var och en som enligt personband 1. är kyrkobokfördi valdistriktet, 2. är svensk medborgare och 3. fyllt eUersenare under kalenderåret fyUer . 1 allmänröstlängd upptages var och en som enligt personband 1. är kyrkobokfördi valdistriktet, 2. är svensk medborgare och 3. fyllt eUer föreden det år röstlängden upprättas fyller . Den som enligt personband på gmnd av domstols förklaring är eUer efter uppnådd myndighetsålder skaU förbli omyndig upptages dock ej i längden. För densom fyller det år röstlängden upprättas antecknas att han blirröstberättigad först nästa kalenderår. För densom ej fyllt det år röstlängden upprättas antecknasden dag då han blir röstberättigad. Allmänröstlängd länder till efterrättelse så snart den underskrivits avlänsstyrelsen eller försetts med bevis av lokala skattemyndigheten och gällertill dess ny röstlängd kommit till stånd, om ej annat följer av 8 eller 9 §. Allmänröstlängd gäller från och med den det år röstlängden upprättas tilloch med påföljande år, om ej annat följer av 8 eUer 9 §. Har någon icke blivit upptagen i allmän röstlängd eUer har det i längden beträffande honom antecknats att han blir röstberättigad först nästa kalenderår och har anmärkning häremot ej framstäUts på sätt som föreskrives i 4 § första stycket, skall efter ansökan av honon eUer av lokala skattemyndigheten besluta om rättelse i röstlängden, om det är uppenbart att fel föreligger. Sådan ansökan skall ha gjorts hos det år då röstlängden upprättades. Ansökan som göres för sent upptages ej till prövning. Har någon icke blivit upptagen i aUmän röstlängd eller hardet i längden beträffande honom antecknats att han blir röstberättigad vissdag efter det år röstlängden upprättas oeh har anmärkninghäremot ej framställts på sätt som föreskrives i 4 § första stycket, skaUlänsstyrelsen efter ansökan av honom eller av lokala skattemyndigheten beslutaom rättelse i röstlängden, om det är uppenbart att fel till hans nackdelföreligger. Sådan ansökan skaU ha gjorts hos senast den Iseptember det år då röstlängden upprättades. Ansökan som göres för sentupptages ej tiU prövning. Beslutar om rättelse i röstlängd, skaUlänsstyrelsen genast underrätta lokala skattemyndigheten om beslutet. skaU genast rätta röstlängden i enhghet med beslutet. Innandetta skett, äger beslutet icke verkan. Mot beslutvarigenom ansökan om rättelse avslagits eUer avvisats får talan ej föras. Molbeslut om rättelse får talan föras endast i samband med besvär över val vidvilket beslutet länt tUl efterrättelse. 1 saml Nr 35 Särskildröstlängd för val till upprättas för varje valkrets avcentrala valmyndigheten. Längden skall vara upprättad senast den 15 funi. Svenskmedborgare som ej är bosatt i riket har rösträtt vid val till , om hanvarit kyrkobokförd här under de senast förflutna fem kalenderårenoch ej på grund av 3 kap. 2 § regeringsformen är utesluten från rösträtt. Svenskmedborgare skall anses bosatt utom riket, om han enligt länsstyrelsenspersonband ej är kyrkobokförd här. Särskild röstlängd för val till upprättas för varje valkrets av centrala valmyndigheten. Längden skall vara upprättad . 1 särskUd röstlängd upptages, efter ansökan, den som har rösträtt enligt 11 §. Även den som ej fyllt upptages i den särskilda röstlängden, om han fyllt eller före det år röstlängden upprättas fyller och hinder ej möter i övrigt. För den som ej fyllt det år röstlängden upprättas antecknas den dag då han blir röstberättigad. 1 särskUd röstlängd upptages, efter ansökan, den som 1. den 1juni uppfyller de villkor som gäller för rösträtt och 2. enligtlänsstyrelsens personband ej är kyrkobokförd i riket men varit kyrkobokfördhär under de fem kalenderår som närmast föregått det år dåröstlängden upprättas. Den som fyller det år då röstlängden upprättasupptages i denna, om ej hinder föreligger i övrigt. Därvid antecknas dock atthan blir röstberättigad först nästa kalenderår. Framgår ianmärkningsärende att någon upphört att vara röstberättigad på grund avomständighet som inträffat efter , skall han ej vara upptagen isärskUd röstlängd. Särskild röstlängd länder till efterrättelse så snart den under- Särskild röstlängd gäller det år skrivits av och gäller till dess nyröstlängd kommit till stånd, om ej annat följer av 18 § andra stycket. röstlängden upprättas till och med påföljandeår, om ej annat följer av 18 § andra stycket. Ansökan om registrering av partibeteckning göres skriftligen. 1 ansökningshandlingen skall anges för vUket slag av val registrering sökes och, om ansökningen avser registrering för val av landstingsmän eUer kommunfullmäktige, för vUken landstingskommun eUer kommun som registrering begäres. För altpartibeteckning skaU åtnjuta skydd vid val skall ansökan om registrering avbeteckningen ha kommit in till centrala valmyndigheten, vid ordinarie val tUlriksdagen och val i hela riket av landstingsmän och kommunfullmäktige senastden valåret och vid annat val inom efter del att förordnandeom valet meddelades. För attpartibeteckning skaU åtnjuta skydd vid val skaU ansökan om registrering avbeteckningen ha kommit in till centrala valmyndigheten, vid ordinarie val tUlriksdagen och val i hela riket av landstingsmän och kommun-fuUmäktige senastden valåret och vid annat val inom efter det att beslut omvaldagen meddelades. Partibeteckningfår registreras, om 1. partiet ickeutgör underavdelning av politisk sammanslutning, 2. partiet visatatt det vid registrering för val tiU har minst 1 500 röstberättigademedlemmar i hela riket och vid registrering för val av landstingsmän och förval av kommunfullmäktige minst 100 respektive minst 50 röstberättigademedlemmar i den landstingskommun eUer kommun för vilken registrering sökes,samt 3. partibeteckningentydligt skiljer sig från beteckning som redan registrerats eller vars regist- Partibeteckning får registreras, om 1. partiet ickeutgör underavdelning av politisk sammanslutning, 2. partiet visatatt det vid registrering för val tUl har minst 1 500 röstberättigademedlemmar i hela riket och vid registrering för val av landstingsmän och förval av kommunfullmäktige minst 100 respektive minst 50 röstberättigademedlemmar i den landstingskommun eller kommun för vilken registrering sökes,samt 3. partibeteckningenkan antagas ej leda tiU förväxling med beteckning som redan har registre- rering är föremål för prövning för det valet eUer förannat val för vilket registreringen enligt 4 § första stycket kommer att gälla. råts eller som, med anledning av tidigare gjord ansökan,kan komma att registreras med giltighet för det valet eller för annat val förvUket den nya registreringen enligt 4 § första stycket kommer att gäUa. Registreras partibeteckning för val tUl , gäller registreringen även för val av landstingsmän och kommunfullmäktige i hela riket. Registreras partibeteckning för val av landstingsmän, gäller registreringen val i den landstingskommun som anges i registreringsbeslutet samt val av kommunfullmäktige i de kommuner som är belägna inom landstingskommunen. Registreras partibeteckning för val av kommunfuUmäktige, gäUer registreringen val i den kommun som anges i registreringsbeslutet. Avser ansökan registrering för Avser ansökan registrering för val tiU och är partibe- val tiU och är partibe- teckningenredan registrerad för annat val, får registrering bevUjas endast om det partiför vUket registrering sålunda skett har lämnat sitt medgivande. Detsammagäller om ansökan avser registrering för val av landstingsmän ochpartibeteckningen redan är registrerad för val av kommunfuUmäktige inomlandstingskommunen. Behörig att lämna medgivande är det ombud som partietanmält enligt 5 §. Vid tillämpning av andra stycket skall ansökan omregistrering som kommit in tidigare anses som bifallen. teckningenredan registrerad eller ansökan om dess registrering redan gjord för annatval, får registrering bevUjas utan hinder av 3 § 3, om det parti för vilketregistrering sålunda skett eller sökts har lämnat sitt medgivande. Detsammagäller om ansökan avser registrering för val av landstingsmän ochpartibeteckningen redan är registrerad eller ansökan om dess registreringtidigare gjord för val av kommunfullmäktige inom landstingskommunen. Behörigatt lämna medgivande är det ombud som partiet anmält enligt 5 §. Talan motcentrala valmyndighetens beslut i registrerings- eller anmälningsärende föreshos regeringsrätten genom besvär. Talan motcentrala valmyndighetens beslut i registrerings- eller anmälningsärende föreshos valprövningsnämnden genom besvär. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 kap. 10 § Talan mot centrala valmyndig- Talan mot centrala valmyndig- hetens beslut i ärende som avses i betens beslut i ärendesom avses i detta kapitel föres hos regerings- detta kapitel föres hos valpröv- rätten genom besvär. ningsnämnden genom besvär. Centrala valmyndigheten har rätt att erhåUa biträde avlänsstyrelse i ärende som avses i delta kapitel. Sedan de i 35 §§ föreskrivna åtgärderna vidtagits,fortares för varje val för sig på följande sätt. Val- och innerkuvert tages ut ururnan och räknas. Antalet personer som enligt röstlängd deltagit i valeträknas. Antalet kuvert och röstande antecknas i protokollet. Överensstämmer deframräknade siffrorna ej med varandra, anges i protokoUet den sannolika orsakentUl skUlnaden. Valsedlarna tages ut ur kuverten.Innehåller kuvert mer än en valsedel, lägges valsedlarna tUlbaka i kuvertet.Sådana kuvert räknas och lägges in i ett särskUt kuvert som tUlslutes ochförses med anteckning om innehåUet. Kan det antagas att valsedel ärogUtig enligt 14 kap. 4 § lägges valsedeln åt sidan. Valsedlar som lagts åtsidan lägges därefter in i ett eller flera särskUda omslag som tUlslutes ochförses med anteckning om antalet valsedlar som omslaget innehåUer. Övriga valsedlar ordnas i ' 4. Övriga valsedlar ordnas igrupper efter partibeteckning. grupper efter partibeteckning. An-Inoin varjeparti ordnas valsedlar- talet valsedlar inom- varje grupp na i grupper så attvalsedlar ined räknas och antalet antecknas i partibeteckning och kandidat-protokollet. Valsedlarna lägges namn i tryck bildar en grupp, därefter partivisin i särskilda om-partimarkerade valsedlar en andra slag. På omslagen antecknasvilket grupp och valsedlar som väljaren partis valsedlar omslagetinnehål-själv ställt i ordning en tredje ler och valsedlarnasantal. Valsedlar med partibeteckning och kandidatnamn itryck ordnas därefter så att valsedlar med samma listtypbeteckning bildar engrupp och sådana valsedlar med ändringar eller tillägg bildar en grupp. Antaletvalsedlar inom varje grupp räknas och antalet antecknas i protokollet, liksom sammanlagda antalet valsedlar för varje parti. Valsedlarnalägges därefter partivis in i särskUda omslag. På omslagen antecknas vUket partisvalsedlar omslaget innehåller och valsedlarnas antal. DesärskUda kuverten oeh omslagen förses med uppgift om valdistriktet ochförseglas med minst två olika sigiU. SigiUen avtryckes i protokollet. fördelar mandaten i på grundval av protokoUen frånlänsstyrelserna och med tillämpning av 76-19 §§ riksdagsordningen. Myndighetenfastställer också vilka personer som skaU erhålla mandaten som ledamöter. Harlänsstyrelsen ej bestämt ordning mellan så många namn som behövs för att demandat som ett parti erhållit i valkretsen skaU kunna besättas med ledamöter,skall på anmodan av centrala valmyndigheten vid ny förrättningbestämma ytterligare namn i ordningen. Sådan förrättning skall kungöras enligt1 §. fördelar mandaten i på grundval av protokoUen frånlänsstyrelsema och med tillämpning av 3 kap. 6-8 §§ regeringsformen. Vid fördelningen av de fasta val kretsmandaten enligt 3kap. 8 § första stycket regeringsformen tiUdelas mandaten ett efter annat detparti som för varje gång uppvisar det största jämförelsetalet. Jämförelsetaletberäknas, så länge partiet ännu ej tilldelats något mandat, genom attpartiets röstetal i valkretsen delas med 1,4. Därefter erhålles jämförelsetaletgenom att partiets röstetal delas med det tal som är 1 högre än dubbla antaletmandat som redan tilldelats partiet i valkretsen. Vid bestämmandet av det sammanlagda antal mandat iriksdagen som parti skall ha enligt 3 kap. 8 § andra stycket regeringsformenför att bU proportionellt representerat tillämpas fördelningsregeln i andrastycket på hela riket som en valkrets. Varje parti tilldelas så mångautjämningsmandat som be- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse hövs för att detta antal skall uppnås. Av de utjämningsmandat som parti erhåUit tillföres detförsta den valkrets där partiet efter fördelningen av de fasta valkretsmandatenuppvisar större jämförelsetal än i övriga valkretsar. Återståendeutjämningsmandat tillföres ett efter annat den valkrets där partiet för varjegång uppvisar störst fäm-förelsetal vid fortsatt tillämpning avfördelningsregeln i andra stycket på partiets röstetal i valkretsarna. Har parti i någon valkrets erhålht flera mandat änantalet på partiets valsedlar upptagna namn, flyttas överskjutande mandat, medmotsvarande tillämpning av fjärde stycket, till annan valkrets där partietdeltager i fördelningen av fasta valkretsmandat. Kan mandat ej besättas genomtillämpning av detta förfarande, skall det vara obesatt förvilken valet gäller. Mellan lika tal avgöres företrädet genom lottning. Centrala valmyndigheten fastställer på grundval avprotokollen från länsstyrelserna vilka personer som skall erhålla mandaten somledamöter. Har ej bestämt ordning mellan så många namnsom behövs för att de mandat som ett parti erhållit i valkretsen skall kunnabesättas med ledamöter, skaU på anmodan av centralavalmyndigheten vid ny förrättning bestämma ytterligare Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse namn i ordningen. Sådan förrättning skall kungöras enligt1 §. Har kandidat fått plats i ordning i mer än en valkrets eller för mer änett parti och skuUe han tUl följd därav erhålla mandat i mer än en valkretseller för mer än ett parti, skall han liUträda det mandat för vUkel hansjämförelsetal är störst. Mandat som han ej tUlträder skall tillfaUa denkandidat som står närmast i tur att erhålla mandat i den valkretsen eUer fördet partiet. Mellan lika tal avgöres företrädet genom lottning. Sedan mandaten besatts med ledamöter, utser centralavalmyndigheten på grundval av den enhgt 7 § bestämda ordningen mellankandidat-namnen för varje ledamot lika många ersättare som ledamotens partifått mandat i valkretsen. Minst tre ersättare skall dock aUtid utses för varjeledamot. Vid utseende av ersättare skall bortses från namn på den som valts tUlledamot. Finns ej någon som enligt förs- Finns ej någon som enligt förs- ta stycket kan utses tUl ersättare, ta stycket kan utsestill ersättare, skall den kandidat inom valkret- skaU den kandidat inom valkret sen, som enhgt 6 § står i tur att sen, som enligt 6 § står i tur att erhåUa mandat för partiet, utses erhåUa mandat för partiet, utses tUl ersättare för ledamoten. Finns tUl ersättare för ledamoten. Finns ej någon sådan kandidat på parti- ej någon sådan kandidat på parti ets valsedlar, skall centrala val- ets valsedlar, skaU centrala val myndigheten med tiUämpning av myndigheten med tUlämpning av 18 § riksdagsordningen bestämma 9 § femte stycket bestämma an- annan valkrets, från vilken ersät- nan valkrets, från vilken ersättaren tåren skall utses, och där till ersät- skall utses, och där till ersättare tare utse den som står närmast i utse den som står närmast i tur att tur att erhåUa mandat för partiet. erhåUa mandat för partiet. För För ledamot får finnas endast en ledamot får finnas endast en er- ersättare enligt detta stycke. Finns saltare enhgt detta stycke. Finns ej någon som sålunda kan utses ej någon som sålunda kan utses tUl tiU ersättare, skall därvid bero. ersättare,skaU därvid bero. Om det behövs, skaU på anmodan av centralavalmyndigheten vid ny förrättning fastställa ordning enligt 6 och 7 §§ mellannamnen på partis valsedlar. Sådan förrättning skaU kungöras enligt 1 §. Har ledamot avgått före ut- Har ledamot avgått före ut gången av den tid för vilken han gången av den tid för vilken han blivit vald, utser centrala valmyn- bhvit vald, utser centrala valmyn digheten lUl ny ledamot i hans digheten på anmälan av ställe den ersättare som enhgt den meUan ersättarnabestämda ordningen står i tur att inträda. Kan mandatet ej besättas medersättare, skall det vara obesatt under återstoden av valperioden. Har tUl ny ledamot utsetts den som enhgt 11 § andrastycket varit utsedd tUl ersättare för den avgångne ledamoten, utses ersättareför honom enhgt 11 §. Har mandat besatts med ledamot från annan valkrets än denför vilken den avgångne varit utsedd och blir mandatet ledigt på nytt, skallvid tillämpning av första stycket anses som om mandatet vid valet tilldelatsden senast avgångnes valkrets. Ersättare för annan ledamot, som trätt i StäUetför avgången ledamot, är de övriga personer som skuUe ha varit ersättare förden avgångne ledamoten. talman tUl ny ledamot i den avgångnes StäUe den ersättaresom enhgt den mellan ersättarna bestämda ordningen står i tur att inträda. Kanmandatet ej besättas med ersättare, skall det vara obesatt under återstoden avvalperioden. Har tUl nyledamot utsetts den som enhgt 11 § andra stycket varit utsedd tUl ersättare förden avgångne ledamoten, utses ersättare för honom enhgt ll §. Har mandatetflyttats från en valkrets till en annan, skall därvid anses ' som om mandatetvid valet tilldelats sistnämnda valkrets. Ersättare för annan ledamot, somträtt i stället för avgången ledamot, är de övriga personer som skulle havarit ersättare för den avgångne ledamoten. Harantalet ersättare för en riksdagsledamot gått ner tUl hälften eller därunderav det vid valet utsedda antalet genom att ersättare utsetts till ordinarieledamot eller avgått av annan orsak, utser centrala valmyndigheten medtiUämpning av 11 § om möjligt två nya ersättare. Harantalet ersättare för en riksdagsledamot gått ner till hälften eller därunderav det vid valet utsedda antalet genom att ersättare utsetts tUl ordinarieledamot eller avgått av annan orsak, utser på anmälan av talmancentrala valmyndigheten méd tUlämpning av 11 § om möjligt två nya ersättare. Centrala valmyndigheten utfärdar kungörelse i Post- ochInrikes tidningar om utgången av förrättning som avses i 13 eller 14 §.Förrättningen är därmed avslutad. Förutseende av suppleanter för fullmäktige företages ytterhgare sammanräkningarför att besätta de suppleantplatser som varje parti skaU erhålla enhgt beslutsom fattats med stöd av 5 a § kommunallagen (1953:753) eller 5 § kommunallagen (1957:50) förStockholm. Därvid äger 6 och 10 §§ i detta kapitel motsvarande tUlämpning.