prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — Verket anmärkerpå den prioritering av sina arbetsuppgifier, som utredningarna har gjort, ochpåpekar all del varit en av utredningarnas hu-vuduppgifier att göra enbedömning av bostadsbyggandets omfattning och inriktning fram lillmitten av , Liknande synpunkler framförs av länsslyrelsen iKristianstads län. Länsslyrelseni anser alt utredningarna borde ha behandlat frågan ombostadsproduktionens framlida inriktning med avseende på hustyper,Länsstvrelsen i finner del svårt all slutgiltigt ta ställninglill hur bostadspolitikens mål i storl skall uppnås utan att denna fråga harbelysts, NBDmenar att utredningarna vid sidan om kraven på förändringar av lägenheternasstorleksfördelning borde ha analyserat exempelvis den regionalabefolkningsfördelningen, fiyttningsrörelsernas belydelse, avvägningen mellansanering och nyproduktion samt mellan nyexploatering och kompletteringsbebyggelse.Dessa synpunkter framförs också av . S.4C0 och SBEF. SACOefierlyser även en analys av de samhällsekonomiska konsekvenserna av ettframtida bostadsbyggande på olika nivåer. Organisationen anser också atlutredningarna borde ha analyserat vad nominella ökningar av hushållensinkomster kommer alt innebära för bostadsefierfrågan. attavsnittel om del framtida bostadsbeståndet är så ofullständigt att ytterligareutredning torde vara nödvändig. Utredningarnastidigare bedömning av den sannolika bostads-byggnadsvolymen under de närmasteåren har föranlett bl. a, länsstyrelserna i Slockholms. några kommuner samt alt betona atletl fortsatt högt bostadsbyggande är angeläget för att undanröja kvarståendebrister i fråga om lägenheternas modernitet och för att höja hushållens utrymmesstandard.Länsslyrelsen i ifrågasätler dock planeringslalet 80 000nybyggda lägenheter med hänsyn till atl det bygger på en uppskattningav befolkningsutvecklingen som är inaktuell, Länsslyrelsen i Gävleborgslän hävdar alt erfarenheterna från del egna länet tyder på att nyproduktionenkommer au bli lägre än vad som framgår av utredningarnas bedömning. 7C0 anföräven sysselsättningsskäl för ett fortsatt högt bostadsbyggande. Byggandet börunder 70-talel ligga på en nivå av 70 000-80 000 lägenheter , anser TCO. Inaktualiteteni utredningarnas tidigare befolkningsuppgifter berörs också av SCB. Verket meddelar,att del kommer atl publicera en ny riksprognos, som ulgår frånförhållandena än den prognos som utredningarna har hafi tillgångtill. Effekterna av de ändrade antaganden som gjorts bl. a. beträffandeimmigrationen blir att tolalfolkmängden såväl som åren 1980 och 1985kommer att ligga mellan de båda lal som utredningarna har redovisat. 1 likhetmed utredningarna finner verket att befolkningsökningarna blir koncentreradetill åldrarna saml lill högre åldrar. Verket understryker atlåldersgruppen , där behovet av specialbostäder torde vara stort, kanväntas öka kraftigt. SCB ger också vissa synpunkter på utredningarnasberäkningar av antalet sammanboende par . som bildar utgångspunkten förderas prognos. Enligt verkel torde antalet ha varit ca 100 000 högre än vadutredningarnas beräkningar visar. Också antalet personer utan eget hushåll blirpåverkat härav. När det gäller den inrikes omfiyllningen har SCBinga erinringar mol utredningarnas bedömning såsom den redovisades i detföregående betänkandet. Konjunklurinstiiuiei finner det vara realistisktall utredningarna något har nedreviderat siffran för de närmaste årensbostadsproduktion i jämförelse med tidigare beräkning. Institutet betonar denosäkerhet, som med nödvändighet måsle vidlåda bedömningar omhushållsbildningen och netto-immigrationens omfattning. Utredningarnahar med tre exempel belyst de växande utrymmesanspråkens konsekvenser förbostadsbeståndets struktur. Enligt utredningarnas bedömning ler sig inget avdessa al- ternativomöjligt att realisera till millen av 1980-talct. har beräknat att utredningarnastre exempel leder till krav på ett årligt nybyggnadstillskott i hela landet avresp, 40 000, 50 000 och 73 000 lägenheter. Ca 6 000, 16 000 resp, 40 000lägenheter blir åriigen obsoleta på grund av att de är för små. Av dem saknaren del modern utrustningsstandard och tillhör därför den grupp om 48 000lägenheter , som enligt utredningarnas bedömning behöver saneras.Efiersom det redan färdigställts ca 310000 lägenheter,håller kommunen för troligt atl det årliga bostadsbyggandet måste forisältaalt minska under reslen av perioden fram . i Slockholms län anser att det iett kortare perspektiv finns anledning att prioritera fierpersonshushållensbehov av ökat utrymme framför enpersonshushållens behov av minst två rum ochkök men instämmer i utredningarnas uppfattning att i ett längre perspektivinget av de tre exemplen kan anses orimligt, omtalar atl man som planeringsnormi kommunen använder ell antagande om utrymmesslandardens utveckling som ulgören kombination av utredningarnas två första exempel. Kommunen hyser stortveksamhet om möjligheterna att åstadkomma en så stor förändring avulrymmessiandarden som svarar mot utredningarnas mål. Detta skulle förStor-Göteborgs del innebära atl 70 000 enrumslägenheier, varav det övervägandeantalet är moderna, skulle behöva elimineras fram . Också har något berört delkortsiktiga och det långsiktiga perspektivet i fråga om utrymmesslandardensutveckling. Verket framhåller atl en avvägning måste göras mellan den på långsikt erforderliga inriktningen av nyproduktionen och den som svarar mot denaktuella efterfrågan. Kommunernas svåra planeringssituation understryks.Bostadsstyrelsen betonar alt den lillsammans med länsbostadsnämnderna har enviktig uppgifi all fylla när det gäller att klariägga de erforderligalångsiktiga förändringarna och konsekvenserna för det fiamtida bostadsbeståndetav olika aktuella lägenhetsfördelningar i nyproduktionen. Delta bör, menarverkel, göras bl. a. i anvisningarna lill de kommunalabosladsbyggnadsprogrammen. När del gäller del framtida bostadsbyggandetsinriktning med avseende på hustyper hänvisar såväl sommånga kommuner lill etl slort intresse från bosladskonsumenternas sida föregna hem och bostäder med markkontakt i andra upplåtelseformer. De ser detdärför som sin uppgifi atl medverka till att nyproducerade småhus skall kunnaerbjudas till rimliga priser. Också småhushållens och låginkomsttagarnasönskemål härvidlag vill man från kommunalt håll gärna försöka tillgodose. Detuppfattas som etl led i strävandena all skapa förutsättningar för en allsidighushålls- och boendestruktur i bostadsområdena, Föratt möjliggöra detla villkommunförbundel och flera kommuner, däribland . fred och , utveckla nya former av markbostäder,bl, a. mindre sådana. Det anses vidare angeläget atlkunna upplåta småhus också med hyres-och bostadsrätt. Nuvarandebeskattningsregler sägs hindra en utveckling i denna riktning. Dessa synpunkterhar framföris av flera kommuner. HSB och S.ABO. Många kommuner, bl. a, Siockholm,. och , vill möjliggöraäganderätt också för hushåll med låga inkomsler och menar att det skulle kunnaske genom att kraven på egen insats minskades eller hell togs bort. Delar avbostadsskattekommitténs förslag anses av många kommuner lägga hinder i vägenfören strävan att underiätta för hushåll med små ekonomiska resurser atl väljasmåhuset som boendeform. Svenska , som framhållerde möjligheter som hyres- och bo-stadsrättsformen skapar, anser all ocksåegnahemsformen bör göras lättare tillgänglig för hushåll med lägre inkomsler hävdar atl bosladspolitiken måste utformas så att denunderlättar för stora folkgrupper med måttliga inkomsler att skaffa dentrygghet som enligt förbundets mening ligger i att få disponera ett eget hemmed äganderätt. påpekaratt bristen på kreditulbud till äldre hus gör att många av kostnadsskäl tvingasavstå från anskalTandet, Möjligheterna atl välja bostad har därigenom blivitinskränkt. Utredningarnas bedömning avkonsekvenserna av ett förverkligande av målet om en allsidig hushållsstrukturi bostadsområdena har föranlett instämmande kommenlarer från många remissorgan.Socialstyrelsen.RRV bosladsstyrelsen.länsstyrelserna i . , ochVästerbottens län, många kommuner och Svenska kommunförbundel har understrukitutredningarnas konstaterande alt det bl, a. kräver stora förändringar av detbefintliga beståndet, SBEF ochNBD m.fl. har anmärkt på att utredningarna inte närmare har beröri frågan omhur dessa förändringar skall komma lill stånd. Några remissinslanser har gell egnasynpunkler på hur en anpassning av bostadsbeståndet lill de förändrade kravenskulle kunna ske. Metoder som nämns är sammanläggningar av mindre lägenheter,nybyggande i form av förtäining av stadsplanen eller annan komplettering samtrivning och nybyggande. i länsamt länsslyrelserna i , och . åtskilligakommuner m. jl. har framhållit all det måsle bli fråga om ingrepp också ibostäder som uppförts under relativt sen tid och i vilka den tekniskastandarden är god, Länsbosiadsnämn- denoch länsslyrelsen i föreslår mol denna bakgrund elt teknisktoch ekonomiskt slöd för en försöksverksamhet. Behovet av statligt stödunderstryks också av länsbostadsnämnderna i och ochav flera kommuner. Flera remissorgan föreslår alt initialstödel skallfå vara kvar även ulgång, Länsslyrelsen I länmotiverar etl förslag härom med alt det är angeläget atl underiätta för denäldre arbetskrafien att arbeta inom ombyggnadsseklorn. omtalaratt en inventering av det äldre bostadsbeståndet pågår i länetoch understryker atl det är av största vikt alt denna fullföljs i realaprojekt. Möjligheterna atl förändra deläldre bostadsbeståndet så atl det både svarar mot målet om en godtagbarulrymmesstandard och ger förutsättningar för en allsidig hushålls-ochboendestruktur ifrågasätts av bl. a. konjunkiurinstitutei, som menar atl ellsådant ambitiöst program måste kräva bostadspolitiska ålgärder av belydandeomfattning. Också länsslyrelsen i finner del osäkert om målenkan uppnås . Bosladsstyrelsen instämmer i utredningarnas egenbedömning atl del innebär avsevärda problem atl få bosladsutbudet anpassattill denna höga ambitionsnivå. Beträffande möjligheterna alt påverkalägenhetsfördelningen vid modernisering säger bosladsstyrelsen att deerfarenhetsmässigt är små. Möjligheterna alt avveckla dekvalitativa bristerna i det helt omoderna beståndet anser styrelsen däremolvara goda. Det anses svårare alt bedöma möjligheterna härtill i det halvmodernabeståndet. Den takt i vilken saneringen av detta bestånd kan genomföras sägs ihög grad vara beroende av varierande tekniska och ekonomiska förutsättningar iskilda orter. i understryker likaledessaneringsproblemets variationer mellan olika delar av landet. Enligllänsstyrelsens mening motiverar dessa variationer speciella insatser inomområden med särskilt dåligt bostadsbestånd. Med hänvisning till riksdagsbehandlingen avförslagen lill sanering av äldre bostadsområden betonar attdet inte är möjligt alt mera bestämt ange en tidpunkt, då del kvalitativtofullständiga bostadsbeståndet skall vara avvecklat. Med hänsyn tillangelägenheten av att undanröja dessa brister finner styrelsen det dockändamålsenligt atl ha en riktpunkt som ungefärligen anger ambitionsnivån. kommun anser det vara tveksamt om kvarståendebrister inom kommunen kan vara undanröjda . Den högahyresnivån i det moderniserade beståndet är ett hinder för en snabb avvecklingav bristerna. Sammanläggningen av lägenheter höjer prisnivån ytteriigare. Om deuppställda målen skall kunna nås inom rimlig lid är del därför enligt kommunensuppfattning nödvändigt alt den nya bostadspolitiken in- riktaspå alt ge som resultat en rimlig hyresnivå i det äldre beståndet efiermodernisering. När del gäller de slora, homogenafierfamiljshusområdena bedömer kommun möjligheterna altändra hushållssammansättningen med fysiska ålgärder som mycket små. Ett visstinslag av pensionärs-bostäder knutna till service har prövats i ett sådani områdeinom kommunen. har kommunen ändrat inriktningen ibostadsbyggnadsprogrammet mot mer "blandad bebyggelse" i en- ellertvåvåningshus i olika upplålelseformer. Svårigheter har då uppstått vidfinansieringen, som anses gynna de större lägenheterna i småhusform. .Stockholms kommun, SBEF och NBD konstaterar attden lägenhetsfördelning som finns i större tätorters inre kärna ofia ärensidig med många små lägenheter Erfarenheterna från är attlägenhetsfördelningen kan påverkas endast marginellt vid sanering. Även ommålet är att åstadkomma en balans i lägenhetsfördelningen menar dessaremissinstanser att diskussionen rörande olika former för alt åstadkomma enallsidig be-folkningssammansäitning därför främst bör föras med avseende påfrågans betydelse inom den aktuella bostadsregionen. Därvid bör även centralkommunensspeciella lägenhetsbestånd bedömas bl. a. med hänsyn till kranskommunernassmåhusområden samt lill vad som är möjligt och rimligt atl åstadkomma inom nyaoch äldre stadsdelar i , som delarutredningens uppfattning om behovet av en fortsatt modernisering av det äldrebostadsbeståndet, framhåller atl i del egna länet myckel slora delar av detomoderna beståndet har kunnat avvecklas . Enligl länsstyrelsensuppfattning torde ombyggnadsinsatser av större omfattning i del yngrebeståndet vara svåra att genomföra dels därför atl dessa fasligheterfortfarande belastas med gamla lån, dels därför atl ombyggnad ofia är relativtkostnadskrävande. Med hänsyn härtill anser det svårt atl bedömaom de förändringar som utredningarna anser angelägna kan åstadkommas inom entioårsperiod. De speciella problem som är förknippade med demånga e n r u m s-lägenhelerna, vilka på inte skulle behövas, omutredningarnas mål beträffande utrymme skall uppfyllas, har berörts av bl. a.länsslyrelserna i och län. vissa kommuner samt NBD. Länsslyrelsen i län anser att det ärnödvändigt med särskilda ekonomiska bidrag för atl möjliggöra ensammanläggning av alla sådana lägenheter i beståndet. När del gällernyproduktionen menar länsslyrelsen att den inte bör innehålla andraenrumslägenheier än sådana som pä ett billigt sätt kan läggas samman med annanlägenhet, Länsslyrelsen i län ifrågasätter om detinte också i fortsättningen kommer alt behövas elt förhållandevis stort beståndav små lägenheter för att underlätta tidig hushållsbildning och för alt geogifi förvärvsarbetande ungdommöjligheter att fä egen bostad. Möjligheterna lill sammanläggningar av smålägenheter har tagits upp av bl, a, länsslyrelsen i . sominformerar om att planering härför har påbörjats inom länet. 1 vissa fall har inybyggandet tagits hänsyn till framtida sammanläggningar. Behovet av slora förändringar också i det nyarebostadsbeståndet och kontinuerligt framöver för all också i framliden främjastörsta möjliga allsidighei i hushålls- och boende-strukturen understryks avnågra remissinstanser, däribland länsslyrelserna i och Malmöhuslän. Mot bakgrunden härav riktas kritik mol del föreslagnautjämningslånesystemet som inte anses ge det nödvändiga finansieringsulrymmelhärför. Viklen av all vid en intensivaresaneringsverksamhel särskill uppmärksamma det redan nu ökande antalet sj ä I vä gda lägenheter i flerfamiljshusen i de slörre tätorternas centrala delarframhålls av socialslyrelsen och . En vidareutveckling häravkan enligt uppfattning leda lill att centrala stadsdelar ihögre grad än blir bostadsort för enbart ekonomiskt slarkagrupper. betonar i detta sammanhang angelägenhetenav ett nära samarbete mellan kommunens sociala organ och bostadsförmedlingen isaneringsarbetet. Styrelsen erinrar om att den i yttrandet översaneringsulredningens förslag förordade en arbetsmodell, där sociala programkopplades till de mer tekniska saneringsprogrammen. 3,1.5Bostadens pris m. m. Den redovisning som utredningarna har gjori avolika material som belyser frågan om bostädernas pris och hushållensmöjligheter att betala detta har av flertalet remissinstanser lämnais utanerinran eller föranlett instämmande kommentarer och i några fall också kompletterandeuppgifter och synpunkter. LO och framhållerall utredningarna har gjort en bred undersökning av hur boendeförhållandenaoch boendekostnaderna ter sig för bostadskonsumenterna. Slatens instilut för byggnadsforskning uttalardock, bl.a. i anslutning till uppgifterna om kostnadsförutsätlningarna förbostadspriser na, viss kritik. Institutet anser att de uppgifier som redovisasendast i begränsad omfattning är objektivt iakllagbara förhållanden. Detpåpekas alt utredningarna inle har hållit isär begreppen utgifier ochkoslnader, vilkel gör att slutsatserna av analysen måste ifrågasättas. Detärenligt institutets mening allvarligt all koslnader för reparationer ochunderhåll behandlas på samma sätt som utgifier för kapital, bränsle m, m,Utgifierna för reparationer och underhåll kommer punktvis och torde varamindre i nyare hus än i äldre, under del att kostnaderna återfinns i förelagensbokföring och bestäms av behovet av fonder för att bestrida de i framtidenojämnt fördelade utgifierna. Utredningarna redovisar bokföringsuppgifierna.Detta betyder, enligt inslilulel, all utredningarnas uppgifier om drifi- och underhållskostnadernasoberoende av faslighetens ålder saknar relevans för den på kori sikterforderiiga hyran. Därför ler det sig osäkert om en omfördelning över tidenav kapitalutgifierna ger lika goda förutsättningar för åldersparitet ihyresstrukturen som utredningarna menar. kommun anmärker att utredningarna i sin diskussion avhur prisparilel skall uppnås hell utgår från kapitalkostnadssidan, trots altdrifikostnaderna utgör av hyran i nybyggda hus, I motsats till utredningarnahävdar kommunen all del föreligger påtagliga skillnader i drifikostnadermellan hus av olika årgångar, och att dessa har förstärkts av ökningarna ibränslekostnaderna. Kommunen bygger sill uttalande på en undersökning somutförts av RSV års fastighetstaxering. Den sägs visa på storaskillnader också mellan olika bebyggeLseiyper, tätortstyper och regioner.Liknande synpunkter anförs av . NBD hävdar likaledes attdrifikostnaderna varierar med husens ålder, Drifikostnadsekonomin förbättrasenligt delegationens mening successivt för varje ny årgång av fastigheter,Efiersom en sådan utveckling inle kan komma de redan färdigställda lägenhelernalill del, begränsar delta utrymmet för en omfördelning av kapitalkostnaderna ielt lånesystem. Med anknytning till utredningarnasuppgifter om kostnadsförutsätlningarna för bosladspriserna, vilka avserförhållandena , framhåller och altdriftkostnaden, framför alll kostnaden för uppvärmning, har ökat kraftigt detsenaste året, forbyggnadsforskning gör med anledning av utredningarnas uppgifter ombostadsmarknadens prisstruktur det påpekandet alt de visar alt det vid sidanom åldersdispariteler också finns betydande regionala skillnader i hyror,främsi i det nyare beslåndel. Dessa sägs vara etl uttryck för olika lägesvärdenoch ha lörmögenheisomfördelande effekter som är lika angelägna att bevaka sominflalionsvinsterna. Utredningarnas förmodan altskillnaden mellan faktiskt utgående hyror och kalkylerade faslighelsomkoslnadertill en del kan förklaras med atl avsättningar lill periodiskt underhåll ärotillräckliga verifieras av bl, a. Örebrooch kommuner samt av Svenska och . 1 anslutning lill utredningarnasuppgifier om hushållens netto-utgifter för bostaden pekar läns.siyrclsen iUppsala län på behovet av sta- tistiska uppgifier härom och anser att utredningarna isitt fortsatta arbete bör vidta åtgärder för atl förbättra kännedomen omneiiouigifier genom insamling av mer statistiskt material. Också L/?Fframhållerden stora bristen på faktaunderlag. Den från bostadsskattekommitténsuppfaUning avvikande mening som utredningarna har beträffandeskattereduktionens storlek för ägarlägenheler har föranlett kommenlarer frånnågra håll. Flertalet av dem som tillkännager en uppfattning i frågan anser atlbosiadsskattekommitién har underskattat skatteeffekten. Bland dem återfinnssiaiskonioret, bosladsstyrelsen. LO, ,och . i länhävdar motsatsen. Styrelsen menar atl bristerna i skatteneutralitet bör sesöver hela boendetiden och att de då måsle vara väsentligt mindre än vad somangetts för nyare hus. Instämmande kommentarer närdetgäller utredningarnas sätt att behandla det statliga bostadstillägget som ellallmänt konsumtionsstöd har lämnais av länsbostadsnämnden i Alvsborgs län.länsslyrelsen i . m, fi. Utredningarnas normerade kalkyler belräffandebetalningsförmåga kompletteras av bosladsstyrelsen med vissa uppgifier frånden senaste levnadskoslnadsundersökningen. De bekräftar i huvudsakutredningarnas slutsats alt hushåll med genomsnittsinkomster och ett ellerfiera barn har Slora svårigheter att bära kostnaderna för en tillräckligt slorbostad i nyproduktionen vid dagens prisnivå. anseratt utredningarnas bedömning av "hy-resbetalningsförmäga" har skettutifrån en icke realistisk minimibudget. I verkligheten tordebetalningsförmågan vara inte obetydligt mindre, menar förbundei. Den sammanfattning av sinaiakttagelser som utredningarna gör och de slutsatser som de drar medutgångspunkt i det redovisade faktamaterialet har gett upphov till en lång radkommentarer och vissa bemötanden. Den första slutsatsen gällerprisnivån i nyproduktionen. Utredningarna hävdar all den är för hög för hushållmed genomsnittliga inkomster. Denna uppfattning delas av bl.a.bostadsstyrefsen. majoriteten av länsbostadsnämnderna, vissa länsstyrelser,många kommuner och LO, TCO. som inle lar ställning i frågan men instämmer iutredningarnas i allmänna ordalag formulerade mål för prisnivån inyproduktionen, understryker atl en bedömning av prisets rimlighet är beroendeav hushållens inkomsler. Därför hade det enligt sladshypotekskassans meningvaril önskvärt med en mer fullständig undersök- ningav hushållens för bostadsändamål tillgängliga inkomsler och av väntaderealinkomstökningar som underiag för bestämmande av lämpligkapital-kostnadsnivå. Denna bör nämligen kontinuerligt anpassas till hushållensbetalningsförmåga på ett sådani sätt att samhällets subventionering avbo-sladskonsumtionen inte i realiteten kommeratl avse andra, mindre angelägnaändamål. Svenska menar atl, även om del slårklart att prisnivån i nyproduktionen är för hög för hushåll med genomsnittligainkomsler, det ändå bör påpekas atl den dämpade efierfrågan också kan hänga sammanmed att prisnivån subjektivt upplevs som för hög med hänsyn lillprisrelationerna mellan olika årgångar av bostäder. understryker också det subjektivai upplevelsen av en viss prisnivå. Verket anser att betalningsviljan lill vissdel är elt uttryck för hur bostadskonsumtionen prioriteras i förhållande tillandra delar av konsumtionen vid en given inkomstnivå. Liknande synpunkterframförs av SBEF, som anser att bostaden därför kan behöva marknadsföras så,att den får bättre prioritering i förhållande till andra konsumtionsalternativ. När det gäller 1 ä m p 1 i g prisnivå inyproduktionen iför-hållande till dagens är det endast några lå remissinstansersom redovisar en preciserad uppfattning, Bosladsstyrelsen. länsbostadsnämndernai och samt , Olofsiröms och Lidköpingskommuner instämmer i utredningarnas uppfattning all en sänkning istorleksordningen 10-15 96 är rimlig. Bosladsstyrelsen tillägger att en sådansänkning skapar förutsättningar för att efterfrågan på nyproduktionen kan bliav en omfattning som leder till atl bostadsstandarden även framgent kan öka isnabb takt. Malmökommun understryker att en avsevärd sänkning måste ske av hyresnivån inyproduktionen men är osäker beträffande hur slor sänkningen bör vara. Vissakommuner anser att den sänkning som utredningarna anger är ell minimum, 7"C0. och m. flmenar att en större sänkning än 10-15 96 är nödvändig. Som grund för sinuppfattning hänvisar HSB dels till den aktuella efierfrågan, dels tilldrifikostnadsutvecklingen, Förbundei hävdar att begreppei rimlig boendekostnadinte lär utgöra en automatisk refiex av prisnivån i nyproduktionen vid en givenkapitalkostnad utan att den bor kunna bringas att samverka med drifikostnadernapä ett sådant sätt all målel om rimlig boendekostnad blir uppfyllt. anser all del avutredningarna angivna hyres-sänkningsbehovet inte skulle räcka till storl merän atl kompensera för de ökade uppvärmningskosinaderna.