prop · FX0361 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1974 Prop. ].Maj:ts proposition angående stöd till intensifierad skogsvård i norra , m.m.; given . Kungl.Majrt vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver jordbruksärenden, föreslå att bifalla de förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås att åtgärder vidtas för att intensifiera skogsvården inorra . Beräkningar har visat att skogsavverkningarna i norra påsikt måsle minskas betydligt om inte. skogsvården intensifieras.Sysselsättningen i skogsbruket har minskal kraftigt den senaste tioårsperiodenoch kan beräknas minska ytterligare under 1970-talel. Särskilt hårt drabbasdärvid skogslänen. I propositionen föreslås stathgt stöd tillskogsvårdsåtgärder i ime stödområdet och i Norrlands kustiand vilka dels skaparsysselsättning på kort sikt, dels förbättrar sysselsättningsläget ochskogsindustrins råvaruförsörjning på lång sikt. Bidragen för /75beräknas till 30 milj. kr. Ipropositionen föreslås vidare att för /75 anvisas 2 milj. kr.för forsknings- och utvecklingsarbete rörande maskiner och metoder förtillvaratagande av skogsavfall för energiändamål och andra ändamål. 1 1974.1 saml Nr 61 Utdragav protokollet över jordbruksärenden hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet den 22 febmari 1974. Närvarande:statsministern , ministern för ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , ,, , , , , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om stöd till Intensifieradskogsvård i norra , m.m. och anför. I prop.1974rl har Kungl. Majrt föreslagit att, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, för /75 under anslaget Åtgärder för ökadskogsproduktion i m.m. (bil. 11 s. 57) beräkna ett förslagsanslag av10 . Jaganhåller nu att få anmäla denna fråga. Iskrivelse har vissa skogsbolag och skogsägareföreningarna ide fyra nordligaste länen framfört förslag till åtgärder för ökadskogsproduktion i länen. Efter remiss har yttranden över skrivelsen avgelts avskogsstyrelsen, , domänverket, skogshögskolan ochSvenska skogsarbetareförbundet. har bifogat yttranden av skogsvårdsstyrelsemai de fyra nordligaste länen. Vidare har i den15 och med hänvisning lUlskogsbolagens skrivelse framfört förslag om motsvarande åtgärder. Förslagsom bygger på förenämnda skrivelse har framförts av länsstyrelserna iNorrbottens, och i deras regionalpolitiskahandlingsprogram, länsprogram 1970. Förslagen behandlades i propositionen (1972rlll)angående regional utveckhng och hushållning med mark och vatten. Chefen fördåvarande uttalade därvid all del är angeläget all genomstatligt stöd förbättra möjligheterna för en intensivare skogsvård i de fyranordligaste länen. Föredraganden påpekade vidare alt chefen förjordbruksdepartementet ämnade återkomma i ärendet i anslutning till prövningenav skogspoliliska utredningens förslag. (InU 1972r 28, rskr 1972r 347)beslutade emellertid att förslag till norrländskt skogsvårdsprogram bordeläggas års riksdag varvid särskilt borde beaktas skogsvårdsproblemeni . socialdemokratiska partidistrikt m. fl. har iskrivelse bl. a. framhållit behovet av ökad satsning påskogsvård i nordvästra . Iskrivelse har i framhållit somangelägel att statliga stimulansåtgärder vidtas för en ökad skogsproduktion ochförbättrad sysselsättning i länet. Vidare har av representanter för kommunstyrelserna i , , ochÄlvsbyn i skrivelse bl. a. hemställt om statsbidrag tillåtgärder för ökad skogsproduktion i . Norrbollenssocialdemokratiska partidistrikt och FCO har i skrivelse den 8oktober 1973 bl. a anhållit alt förslag läggs fram om ökade skogsvårdsåtgärderi Norrbollens län. Slutligen har länsstyrelserna i ochJämtlands län i skrivelse mot bakgrund av redovisat behovav intensifierad skogsvård i länen som sin mening framfört att eltskogsvårdsprogram kan startas utan ytterligare utredningar. har på uppdrag av chefen förindustridepartementet redovisat en inventering av möjliga åtgärderi dess skogsbruk utanför ramen för ett strikt företagsekonomiskt handlande. 2 Nuvarande statligt stöd till skogsvårdsåtgärder inorra Stöd utgår i olika former till skogsbruket. Grundprincipenär i regel att stöd skall ges endast till sådana områden där förbättradeekonomiska förutsättningar är nödvändiga för att tiUgängliga resurser skallkunna utnyttjas på effektivast möjliga sätt. Särskilt stöd utgår tillskogsbruket i norra . Från anslaget Åtgärder för ökad skogsproduktion iNorrland m. m. kan således bidrag utgå tUl enskUda markägare i de fyranordligaste länen. Huvuddelen av anslaget utnyttjas för bidrag inom s. k.samverkansområden nedanför gränsen för svårföryngrad skog medan en mindre delutgår för alt fullfölja tidigare planerade åtgärder inom s. k. skogsvärdsområdeni . För samverkansområdena gäller alt investeringar med stödav medel från anslaget bör ingå som led i större samlade aktioner förupprustning av den skogliga delen av näringslivet i övre . Markägarna ielt samverkansomräde förbinder sig att samverka vid utförande av bidragsberättigadeåtgärder. Bidragutgår inom samverkansområden av kostnaderna för byggande av skogshuvudviigoch för annan skogsväg, för återväxtåtgärder och förskogsdikning och röjning. Bidrag till samverkansområden infördes fr. o. /61. Bidraginom skogsvårdsområden utgår endast för att fuUfölja tidigarepåbörjade åtgärder. Bidrag utgår , för vägbyggnad dock . Dessaåtgärder beräknas vara slutförda omkring . Anslagsramenär f.n. 11,9 milj. kr. Sedan verksamhetens början har fram t. o. /73 samverkansområden med en, areal av 2,3 milj. ha fastställts.Della utgör av den privatskogsmark som bedöms lämplig för områdesbUdning.Totalt har under budgetåren 1941/421972/73 ca 122 milj. kr. anvisats sombidrag till åtgärder inom skogsvårds- och samverkansområden. Med bidrag ur anslagethar anlagts sammanlagt skogsbilvägar. Fränanslaget Bidrag till skogsförbättringar kan bidrag lämnas till åt gärder för att främja skogsproduktionen på mark som lyder under skogs vårdslagen (1948r 237), dvs. i stort sett enskild mark. Från detta anslag kan bidrag utgå till hela landet. Huvuddelen av anslaget utnyttjas för bidrag till skogsplantering på nedlagd jordbmksmark. I övrigt lämnas stöd till iståndsättning av skogar med otillfredsställande skogstillstånd, bl.a. vissa restskogar, lUl skogsdikning, till åtgärder mot skadegörelse av skogsinsekler m. m. . Bidragutgår för återväxtåtgärder med högst av den av skogs-vårdsslyrelsengodkända kostnaden. Bidraget till skogsdikning är f. n. Anslagsramenär f. n. 8,5 milj. kr. Av de anvisade rambeloppen under de senaste budgetårenhar lagils i anspråk i de sju nordligaste länen. Undervissa fömtsättningar utgår bidrag av arbetsmarknadsmedel till skogliga arbetensom utförts som beredskapsarbete. Syftet med de skogliga beredskapsarbetena äratt sysselsätta arbetslösa i produktiva arbeten till en kostnad som ligger sånära normalkoslnaden som möjligt. Deskogliga beredskapsarbetena har i huvudsak bedrivits i skogsvårdsstyrelsernasoch domänverkets regi. De arbeten som främst utförts är skogsvägbyggnad ochröjning. TUlskogsvård som utförs som beredskapsarbete på statens skogar utgår bidrag med100 %. För skogsvårdsarbeten på skogar som lyder under skogsvårdslagen bestämsbidragen efter de regler som gäller för de ordinarie skogsvårdsanslagen.Bidraget varierar mdlan och av den av beräknadekostnaden. Hämtöver täcks eventuella merkostnader på gmnd av alt arbetet utförssom beredskapsarbete. av bidragen till skogsvårdsarbeten har gått tillde sju nordligaste länen. Röjningsarbetena inom detta område har omfattat ca 40000 ha och statsbidraget till markägare eller motsvarande för deltaarbete har uppgått till närmare 5 milj. kr. Detskogliga inlandsstödet sorn infördes är avsett att skapa flerarbetstillfällen ål äldre, lokalt bundna skogsarbetare och för att stimuleratill ökade virkesuttag i inland samt i vissa delar av Kopparbergslän. Bidrag utgår till fullständiga återväxtåtgärder efter avverkning somutförs på viss svårföryngrad mark. Som villkor för bidrag gäller att såvälavverkningen söm de efterföljande skogsvårdsåtgär- dernaskall ulföras som beredskapsarbete. För avverkningsarbetel utgår bidrag tillläckande av eventuell merkostnad på grund av att arbetet utförs somberedskapsarbete med högst . per skogskubikmeter (mS sk) plus ersättningför vissa ökade indirekta kostnader. För de efterföljande skogsvårdsåtgärdernautgår bidrag på av domänverket förvallad mark av normal kostnad ochpå mark som lyder under skogsvårdslagen med . per ha dier . per haberoende på kommun och virkestäthet. Utöver detta utgår bidrag tUl täckande aveventuell merkostnad på grund av att arbetet utförs som beredskapsarbete medhögst . per ha plus ersättning för vissa ökade indirekta kostnader. Deltotala bidraget uppgick /73 till 5,4 milj. kr. Genom beslut den7 har Kungl. Majrt föreskrivit all det skogliga inlandsslödetskall utgå även under innevarande budgetår. 3Frajoiställningar om bidrag till intensifierad skogsvård i norra Molbakgrund av en virkesbalansulredning för industriområde I (,och saml landskapet ) anser bolagenoch skogsägareföreningarna att del finns behov av att öka skogsproduktionen såatt skogsindustrin i området även i framliden kan försörjas med råvara från delegna industriområdet. Virkesbalansen visar på en brist om 4 milj. m sk år 1975.Någon transport av råvara från till industriområde I bedöms mol bakgrundav industriutbyggnaden i det förra området inte vara möjlig. vid framställningen fogad utredning framhålls att vissa åtgärder i skogsbmket,främst skogsvårdsåtgärder, skulle kunna öka virkesproduktionen inom detberörda området med ca 9 milj. m'sk varav hälften skulle kunna tas utomedelbart i form av ökade avverkningar. De åtgärder som föreslås är gödslingav fastmark, gödsling och/eller dikning av torvmark, ungskogsröjning, återväxtåtgärderpå kalmark, igenplantering av nedlagd saml snabbare avveckling av skogmed låg tillväxt. Åtgärderna föreslås bh utförda och dentotala årliga kostnaden beräknas till ca 75 milj. kr. Delredovisade skogsvårdsprogrammet beräknas ge en ökad sysselsättning av 800 000dagsverken motsvarande 4 000 årsverken. Arbetsinkomsterna beräknas ökamed 90 milj. kr. Föratt programmet skall kunna genomföras behövs enligl bolagen ochskogsägareföreningarna relativt omfattande samhällsinsatser. Därför föreslåsatt statsbidrag skall utgå till åtgärderna med möjlig- het till bidrag om åtgärderna kanbetecknas som betungande. På marker i delar av och vUka förvallasav domänverket finns enligt verket möjUgheter att utanför ramen för en striktföretagsekonomisk dnriktning av verksamheten vidta åtgärder som dels ökarsysselsättningen, dels möjliggör ökade virkesuttag både . Verket redovisar ett program som under en 10-årsperiodskulle kunna ge sysselsättning ål 675 personer. Programmet omfattarslutavverkning av glesa bestånd, gallring, intensifierad plantering,ungskogsröjning, stamkvislning, dikning och gödsling. Den totala århgakostnaden för programmet beräknas till ca 43 milj. kr. Efteravdrag för vissa virkesinläkler blir nettokostnaden ca 24 milj. kr. Den ökade virkesproduktionen beräknas efler uppgåtill 123 000 m'' sk. Genom gödslingsåtgärderna ökar dessutom den årligaavverkningsbara volymen med ca 150 000 m sk. De åtgärder i programmet sominnebär slulavverkning och gaUring beräknas ge ytterhgare 260 000 m sk . Inom i har utarbetatsett skogligt länsprogram. Genom skogsvårdsåtgärder i huvudsak i överensstämmelsemed skogsbolagens och skogsägareföreningarnas program beräknas de årliga gagnvirkesuttagenkunna ökas med 1,5 milj. m sk tiU 7 milj. m sk . sikt beräknas uttagen kunna ökas till 8,5 milj. m'' sk . Antaletårsverken beräknas under den närmaste 1 O-årsperioden öka med 2 000 omprogrammet genomförs. Kostnaderna för programmet har för lO-årsperiodenberäknats till 70 mUj. och de ökade intäkterna till 30 milj. kr. Länsstyrelserna i och lämtiands länframhåller att inom länen är den gamla skogen starkt överrepresenterad och ungskogeni motsvarande mån underrepfesenterad. Följden av detta blir att förrådel av awerkrungsmogenskog kommer att ha minskat kraftigt. En intensifierad skogsvård ärdärför nödvändig. Genom gödsling, dikning, avveckling av gammal skog med lågtillväxt samt intensifierad röjning och skogsodling skulle under en 20-årsperiod600700 personer kunna sysselsättas liU en kostnad av ca 34 milj. kr. per år.Styrelserna bedömer att ökat stöd behövs från samhällets sida till en kostnadav ca 17 mUj. för att erforderliga åtgärder skall komma till stånd. Produktionsökningen beräknas till 0,5 milj. m sk 1974: 61 7 underden första , 0,6 milj. m sk ytterligare om och ytteriigare1,8 milj. m sk . Skogsbolagensoch skogsägareföreningarnas framställning har remissbehandlats.Remissinstanserna har i och för sig inget att erinra mot de beräkningar somlett fram tiU de redovisade virkesbalanserna i framställningen. Såvälskogshögskolan som domänverket och framhåller dock svårighetenatt entydigt bedöma dessa frågor. framhåller t. ex. att om man ser tUlde närmaste 20 å 30 åren råder det ingen tvekan om att tillgången på gammalskog är så stor aft behoven som angetts för kan täckas för rätt långtid. Även andra remissinstanser har framfört hknande synpunkter. Samtiigaremissinstanser är dock eniga om att även om industrins rå-varubehov denärmaste åren kan tUlgodoses genom en ökad avverkning av överårig skog måste enökad skogsproduktion åstadkommas inom området om man på skall kunnatillgodose industrins virkesbehov. påpekar att den norrländskaindustrin f. n. uppväger sitt råvamunderskotl genom virkesköp i södra i begränsad omfattning genom import. Bägge dessa råvarukäUor bedöms avstyrelsen dock som tillfälliga i elt längre perspektiv. a. skogshögskolanpåpekar att virkesleveranser från södra tUl norra inte är realistiskapå på grund av skogsindusLriutbyggnaderna i . AUaremissinstanser anser att starka sysselsältningsskäl talar för ett genomförandeav det föreslagna skogsvårdsprogrammet. betonar att skogsbruketliksom övriga basnäringar i området bör stödjas genom lokaliseringspolitiskaåtgärder i syfte att öka produktion, lönsamhet och sysselsättning. framhåller att del inte kan vara motiverat attförbehålla nya industrier eller andra nyskapande aktiviteter i Norrlandstatligt stöd. Basnäringarna inom området bör ges samma möjlighet i alla defall, där den arbelsmarknadspolitiska effekten blir lika hög i förhållandetill insatt kapital som för de nyetablerade industrierna. Enligt förbundetintar skogen och skogsindustrierna i som basnäringar inom området enså betydelsefull plats i regionens näringsliv att ytterligare inskränkningar iavverkningar och eventuella nedläggningar av fabriksenheler kommer att medförasvårbemästrade arbelsmarknadspolitiska problem. Förbundet påpekar att denberäknade sysselsättningsökningen genom de föreslagna åtgärderna synes varanågot i överkant. Enliglarbetsmarknadsstyrelsen kan samhället ha anledning att av lokaliseringspoliliskaoch arbetsmarknadsmässiga skäl se till att landets och särskilt Norrlandsskogstillgångar utnyttjas på ell intensivare sätl änvad som kortsiktigt synes företagsekonomiskt motiverat. Styrelsen anser att omdel från olika synpunkter bedöms angeläget att det norrländska skogsbruketerhåller elt ökat stöd för skogsvårdsåtgärder bör det utformas så, att del gersysselsättning ål den arbetskraft som eljest blir övertalig vid skogsbruketsrationalisering. Skogshögskolanframför att del i och för sig inle kan.vara en angelägenhet för staten altingripa vid bristande balans mellan anläggnings-kapaciteten hos en industri ochtiUgången till löpande produktionsfaktorer. I detta fall kansysselsättningseffekten åberopas. Om sysselsättningseffekten är ett tungtvägande argument är enligl högskolan arbetsintensiva åtgärder såsom röjning,gallring och plantering från den synpunkten mera effektiva än exempelvis gödslingsom är kapitalintensiv. Eftersom gödsling och galhing i viss mån är utbytbarasåsom produktionsbefrämjande åtgärder kan en stimulerad övergång från gallringtill gödsling få en negativ effekt på sysselsättningen. Kommentarertill de föreslagna skogsvårdsåtgärderna m.m. lämnas av de flestaremissinstanserna. Gödslingen av fastmark bedöms allmänt som positiv.Skogshögskolan framhåller dock att den produktionsökning som kan uppnås genomgödsling beror i första hand på omfattningen av den mer eller mindre subjektivtbestämda gödslingsarealen. En svaghet i alla kalkyler av detta slag är enligthögskolan de bristfälliga kunskaperna om verkningarna på avupprepad kvävegödsling. i framhåller attinom privatskogsbruket torde de organisatoriska problemen i samband medgödsling bli betydande. påpekar alt privalskogsbrukelbestår av ett mycket stort antal fastigheter av högst varierande storlek ochsammansättning samt alt ägarna utgör en heterogen grupp med olikaintresseinriktning och förutsättningar i ekonomiska och andra avseenden.Skogsvårdsstyrelsen i ser positivt på möjligheterna attvinna gehör hos skogsägarna för engångsgödslingar i anslutning till beståndensavveckling. Del är enligt dock mindre troligt att den kontinuerligagödslingen kan få någon större omfattning på privatskogarna inom Överskådligtid. Remissinstansemaär allmänt positiva till förslaget om gödsling och/ eller dikning av torvmark.Domänverket framhåller dock att en höjning av myrarnas och sumpskogarnasproduktion med inemot 3 milj. ni sk/ år som resultat av dikning och gödslingenligt verkets erfarenheter måste ses som en mycket optimistisk bedömning.Skogshögskolan framhåller att vid kostnadsberäkningen har utredningamaförbisett att en del av torvmarkerna är glest bevuxna eller kala. Utöverdikning och gödsling krävs därför i många fall all en fullständig ellerkompletterande skogsodling utförs. Liknande synpunkter framförs avskogsvårdsstyrelsen i , som konstaterar att vad gällermyrmarkerna torde de nödvändiga investeringarna bli så högaatt lönsamheten i vissa faU kan ifrågasättas. Betydligt generösare'bidragsregler torde därför enligt 'vara én förutsättningför all torvmarkerna skall kunna göras produktiva i deri omfattning somberäknats. Samtligaremissinstanser som yttrat sig i frågan är positiva till åtgärder somstimulerar en intensifierad röjning. Skogshögskolan framhåller alt vidhögskolan erhållna resultat från röjningsförsök styrker att gagnvirkesvinsterav angiven storleksordning bör vara möjliga. Högskolan betonar dessutomröjningens stora betydelse för sänkta kostnader i framtida avverkningar. Fleraremissinstanser har framfört liknande synpunkter. Skogshögskolanpåpekar i detta sammanhang önskvärdheten att möjhgheterna all stimulera gallringshuggnirigarnastuderas. Allaremissinstanser som yttrat sig i frågan är eniga öm behovet av en snabbareavveckling av överårig skog och en intensifierad skogsodling. Det påpekas attav delta följer ett ökat behov av statligt stöd till skogsodling till områdendär rotnettona är låga av olika anledningar. Densvenska skogen har haft stor betydelse för landets ekonomi.Exportvärdet av skogsindustri- och skogsprodukter har ökat från 2,4 miljarderkr. Exportvärdet beräknas bliinte obetydligt högre. Skogsnäringens andel av den totala exporten har undersamma period minskäl från till . av sågverks- ochpappersproduktionen exporteras liksom av den producerade mängden massa,fiberskivor och spånskivor. Skogsnäringens importandel är liten jämfört medandra exportnäringars. Eftersom skogsnäringensexportandel är hög har världsmarknads priserna en avgörande betydelse för timmer- och massavedspriserna. Dessa har förändrats obetydligt medan kostnaderna för manuellt arbete stigit mycket kraiftigl. Skogsbmket har därför fortiöpande rationaliserat främst avverkningarna. Dagsverksåt gången för avverkning, skogsvård m. m. per producerade skogskubik meter (m sk) som i början av 1950-lalet var något över 1 hade minskal till 0,2. Minskningen av antalet sysselsatta i skogsbruket som blivit en följd härav har motverkats till viss del genom alt de århga bruttoavverkningarna ökat från 50 milj. m-"* sk till närmare 80 milj. m'' sk. Statistikenöver antalet sysselsatta i skogsbruket är svårtolkad bl. a. beroende på skildaundersökningsmetoder och den förhållandevis stora andelen säsonganslällda och tUlfäUiglanställda. Enligl nationalräkenskaperna har antalet i skogsbruket sysselsattade minskat med50 (XIO till ca 70 000. Minskningen har drabbat skogslänen kraftigast. I dessalän har andelen i skogsbruk sysselsatta minskat från10 % tUl . Sysselsättningsvolymen i hela landet kan beräknas ha minskalfrån 55 milj. dagsverken i början av 1950-taIet till 15 milj. dagsverkenper år i början av 1970-lalel. Avsärskilt intresse är frågan om sysselsällningsunderlagel i skogsbruketvaraktigt skulle kunna förbättras genom en ytterhgare ökad avverkningsvolym ikombination med ökad volym skogsvårdsåtgärder. Frågan om ökning avavverkningarna har diskuterats livligt del , inte minst ianslutning till skogsindustrins aviserade utbyggnadsplaner. Bådei den gällande skogspolitiken och i riktlinjerna skogs utredningsarbete slås fasl att målet för skogsbmket skall vara en långsiktig, högproduktion. Vilka möjligheter som finns att uppfylla en sådan målsättning berorpå dels del nuvarande skogslillslåndet, dels hur avverkningar ochskogsvårdsarbeten bedrivs i framliden. Det nuvarande skogstillståndelkännetecknas av ett överskoll på äldre skog. råder en utpräglad bristpå ung och medelålders skog särskUt i de norra och mellersta delarna av landet. Hur avverkrungarkan bedrivas studeras i s. k. avverkningsberäkningar. Sådana hargjorts i betänkandet (SOU 1968r 9) Virkesbalanser 1967 och i samband med 1970års långtidsutredning (SOU 1970r 71). Dessa beräkningar har emellertid omfattaten som beräkningsunderlaget bl.a. grundat sig på ert'arenheter från skogsskölsdprinciper som inte längretillämpas. Avintresse vid bedömningar av avverkningsmöjligheterna på lång sikt ärberäkningar som sträcker sig längre än 40 . Sådanaberäkningar presenterades av skogsindustriernas samarbetsutskott () ibörjan av . Enligt dessa beräkningar, som bl. a. förutsätter enfördubbling av skogsvårdsvolymen, skulle de årliga avverkningarna under denärmaste åren kunna ökas till 85 90 milj. m'' sk varefter bristen på avverkningsmogenskog skulle kräva en minskning av avverkningarna till ca 60 milj. m sk per år.SISU har också gjort beräkningar för ett bruttoavverkningsalternativ som långsiktigtskulle kunna ge mellan 75 och 80 milj. m' sk . Delta alternativförutsätter relativt omfattande odling av främmande, snabbväxande trädslag ochi viss utsträckning förkortade omloppstider. Den nuvarande avverkningsvolymenkan uppskattas till 7580 milj m"" sk. SISUrs beräkningar somomfattar en , grundar sig pä skogstillståndel under perioden19641968. Föratt ge underlag fastighetstaxering och inom ramen skogsulredningsuppdrag pågår vid skogshögskolan arbete med långsiktiga avverkningsberäkningar.Preliminära resultat av dessa vi- sar för norra del överensstämmelse medtendenserna i SISUrs beräkningar. Skogshögskolans beräkningar förutsätter bl.a. alt andelen gallring i avverkningarna ökas betydligt. De refererade beräkningarna antyder alltså altavverkningarna måsle minskas på gmnd av den nuvarande brislen påmedelålders och yngre skog, en brist som sammanhänger med de skogsskötselprincipersom tillämpades fram tUl slutet av 1940-talel. TUlgången på äldre skog innebär åandra sidan att man inle behöver räkna med någon direkt brist på skog undertiden . I beräkningama förutsätts en intensifierad skogsvård i helalandet. Beroende på vilka åtgärder det är fråga om kan resultatet av demtillgodogöras under olika perioder. En intensivare skogsodling ger t.ex. utslagförst medan ökad ungskogsröjning har betydelse föravverkningsutfallet om kanske . Beräkningar av hur sysselsättningen i skogsbruketförändras vid lill-lämpning av alternativa avverkningsprogram har på uppdrag avarbetsmarknadsstyrelsen gjorts av en särskild arbetsgrupp som avgetl rapportenSkogsbmkets arbetskraft under 1970-talel.