prop · FX0354 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:ts proposition nr 1974 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående finansiering av Svenska utvecklingsaktiebolaget;given . Majrt vUl härmed, under åberopande avbilagda utdrag av statsrådsprotokollet över industriärenden, föreslå riksdagenalt bifalla det förslag om vars avlåtande till föredragandedepartementschefen hemställt. I propositionen föreslås att 30 mUj. anvisasför nyteckning av aktier i utvecklingsaktiebolagel. 1 1974.1 saml Nr 54 Utdrag av protokollet över industriärenden, hållet införHans Kungl. Höghet Regenten, Hertigen av , i statsrådet . Närvarande: statsministern , minislem för utrikes. , slatsråden STRÄNG, , ,, , , , , LtJF-:: , , ,, : : Chefen för industridepartementet,statsrådet , anm'äler efler gemensam beredning med statsrådets övrigaledamöter fråga om finansiering av Svenska utvecklingsaktiebolaget och anför. På grundval av de förslag som lagtsfram i en departementspromemoria (Ds Fi 1968 r 2) förordades i prop. 1968 r 68att ett särskiU utvecklingsbolag skulle bildas för att tillvarata specifikasamhälleliga intressen vid exploatering av innovationer. första väsentiigt skäl för attinrätta ett statligt utvecklingsbolag var att produkter, metoder och system,som var angelägna iör samhället, skulle komma fram så snabbi som möjlig och fåen från teknisk och kommersiell synpunkt tillfredsställande utformning. Somexempel på områden, där sam.hället ansågs ha ett speciellt ansvar och intressei detta hänseende, angavs bl. a. medicinsk teknik, metoder och system inomundervisningen, miljövårdsiteknik, främjande av trafiksäkerhet och utvecklingav administrativa syslem och hjälpmedel. Strävan att effektivisera deföretagsekonomiska förutsättningarna för statliga företag och affärsdrivandeverk angavs som ett andra skäl för att bilda ett statligt utvecklingsbolag. Isynnerhet betonades möjligheten av all etablera ell samarbete med del enskildanäringslivet för all utveckla produkter av gemensamt intresse. Som elt tredje skäl angavs, all mangenom ell statligt utvecklingsbolag skulle kunna skapa bättre förutsättningarför exploatering av innovationer gjorda av anställda vid statliga myndigheteroch företag. fjärde skäl hänförde sig tillbehovet av alt skapa ytterligare en kanal för utveckling och exploatering avinnovationer speciellt inom mindre förelag saml av enskilda uppfinnare ochforskare. Genom tillkomsten av elt nytt utvecklingsbolag, som skulle varafrislående i förhåUande till redan existerande intressegrupper i näringslivetoch som skulle konkurrera på lika villkor med övriga utvecklingsbolag, skullemindre företag, uppfinnare och forskare få flera valmöjligheter. Prop.1974: 54 3 Föredragande statsrådet ansåg attutvecklingsbolaget skulle komma alt utgöra ett naturligt led i en aktivnäringspolitik. Statens engagemang inom företagsfinansiering, vissa storabasmdustrier, energiförsörjning och forskning skulle härigenom fullföljas meden starkare satsning på teknik och produktutveckling. Utveckhngsbolaget skullekomma att bli ett komplement till den föreslagna styrelsen förteknisk utveckling liksom till den tidigare inrättade (Invesleringsbanken). Det fanns enligt föredragandendessutom ytterligare ett skäl för bildandet av ell statligt utvecklingsbolag.På lång sikt skulle avkastningen av forskning och industriell utveckling kommaatt utgöra en väsentlig del av förmögenhetsökningen i landet. Eftersom en sådanutveckling, allmänl sett, i växande utsträckning skulle förutsätta statligtstöd till forskning och innovationsverksamhet, borde samhället få möjlighet alttillgodogöra sig en del av denna förmögenhetstillväxt. Enligt föredraganden skulleutvecklingsbolagets deltagande i innovationsverksamheten kunna ske på iprincip två olika sätt. Det ena skulle innebära att bolaget för en beställaresräkning utför ett uppdrag mot ersättning på kommersiella grunder. Uppdragetkunde mera konkret vara en specificerad forskningsuppgift, ett utvecklingsarbetefram till ett definierat stadium, en utredning eller enprojeklledningsuppgift. Det andra, och på siktväsentligare, sättet för utvecklingsbolaget att medverka iinnovationsverksamhet skulle vara all initiera och genomföra projekt med eget kapital.Enligt föredragandens mening kunde det härvid, bl. a. i syfte att bättrebestämma ett projekts marknadsförutsättningar, vara nödvändigt förutvecklingsbolaget att under en viss lid självt medverka i tillverkning ochförsäljning av en produki. Utvecklingsbolagets tUlverknings- ochförsäljningsverksamhet borde dock inte utvecklas därhän att bolaget förloradesin urspmngliga karaktär. Strävan borde vara alt, som kunde kommaatt variera från fall till fall, avskilja tillverknings- och försäljningsverksamhet. Den bästa vägledningen för ettekonomiskt riktigt projektval borde enligt föredraganden utvecklingsbolagetskommersiella inriktning ge. Trots ett i princip brett verksamhetsfält bordedenna inriktning leda tUl att tillgängliga resurser utnyttjas effektivt genomstark koncentration tUl ett urval projekt. Projeklurvalel i sin tur bordebestämmas av projektens marknadsmässiga förutsättningar. Utvecklingsbolaget borde enligtföredraganden ha egna kvalificerade resurser för prospekteringsverksamhet, förprojeklvärdering saml för styrning och ekonomisk uppföljning avutvecklingsarbetet och av verksamheten i övrigt. Utvecklingsbolaget skulleockså behöva ha tillgäng till vissa forsknings- och utvecklingsresurser. Dockbetonades att bolagets egna resurser därvidlag borde kunna begränsas under uppbyggnadsskedet.Särskilt borde beaktas möjligheten alt utnyttja resurser på annat håll. If 1974.1 saml. 1974: 54 4 Föredraganden ansåg del vara nödvändigt attutvecklingsbolaget skulle arbeta utifrån ett principiellt krav påtillfredsstäUande lönsamhet på lång sikt. Det framhölls att den eftersträvadeavkastningen på det egna kapitalet kunde uppnås först på lång sikt. Underuppbyggnadsskedet skulle det inte vara realistiskt att påräkna någon utdelning. Föredraganden förordade att under förstaverksamhetsåret 25 milj. kr. borde ställas till utvecklingsbolagets förfogandegenom anslag över statsbudgeten. Av dessa medel borde 18 milj. kr. tUlskjutasav staten genom tecknande av aktier tUl en överkurs av . Övriga 7 milj. kr.borde vara ett aktieägartillskott avsett att finansiera driften under de förstaåren innan verksamheten upparbetats till att ge egna tillräckliga intäkter. Föralt vid växande omfattning av verksamheten bevara önskad solvens hos bolagetkunde det bli nödvändigt att bolagets ägare tillsköt ytterligaremedel genom aktieteckning. fattade beslut i enlighet m.ed deriktlinjer som angivits i propositionen (SU 1968rl31, rskr 1968r 304).Utvecklingsbolaget påbörjade sin verksamhet . 1971 r 139redovisades att det ekonomiska resultatet av utvecklingsbolagets verksamhethade varit negativt . Enligt en av företagelpreliminärt beräknad prognos skulle verksamheten komma alt första gången geöverskott . Föredragande departementschefen anförde (prop. 1971r 139 s. 12) att bolagets val av projekt och verksamhetsfält i övrigt låg väl ilinje med intentionerna i den grundläggande, av godkända propositionen.Departementschefen erinrade därvid särskUl om kravet på samspel mellanlagstiftning och teknisk utveckling. Bolaget hade i flera fall engagerat sig iprojekt och uppdrag där tekniska möjligheter kopplats samman med samhälletsbehov. Del stora intresset för samarbete med ett statligtutvecklingsbolag uppfattade departementschefen som en bekräftelse pårikligheten i vissa av de bedömningar som låg bakom utvecklingsbolagelstillkomst. Det syntes därför angeläget att utvecklingsbolaget befäste sinställning som ett vitalt organ för utveckling och exploatering av innovationer. Departementschefen framhöll därefter alt med hänsyntill utvecklingsbolagets givna förutsättningar och arbetsuppgifter saml tillverksamhetens inriktning del ekonomiska resultatet i stort inte kunde ansesotillfredsställande. Inte heller de prognostiserade resultaten för de närmastetvå verksamhetsåren föranledde enligl departementschefen någon omprövning avbolagets principiella verksamhetsinriktning, såsom den angavs i prop. I huvudsak borde därför förelaget t. v. drivasenligt g'ällande riktlinjer och tillföras finansiella resurser i sådanomfattning att påbörjat arbete kunde fortgå. En mer definitiv bedömning avverksamhetens ekonomiska förutsättningar borde kunna göras tidigast omtre till . Prop.1974: 54 5 Även om de riktiinjer förutvecklingsbolagets mål, verksamhet och organisation, vilka angavs i prop.1968r 68, enligl departementschefen i sina huvuddrag fortfarande borde ägagUtighet kunde dock med hänsyn till vunna erfarenheter av verksamheten vissaförtydliganden och preciseringar göras. De allmänna riktiinjema för utvecklingsbolagets projektvalborde sålunda gälla även i forisättningen. Ett så vittomfattande arbetsfält kundeemellertid inle sägas utgöra ett operationellt mål för verksamheten. Del ankompå styrelsen att inom den vida ramen fortlöpande göra nödvändiga prioriteringaroch omdisponeringar av verksamheten. I detta sammanhang betonade departementschefen att ettlönsamhets-syftande förelag, statiigt eller privat, måste i ett eller annatavseende besitta en "exklusiv" kapacitet eUer inriktning för atthävda sig och expandera. Utvecklingsbolagels "exklusivUet" borde iinte oväsentiig grad grundas på god kännedom om behovens karaktär ochutveckling inom den samhälleliga sektorn i allmänhet. Del samspel mellanteknisk utveckling och samh'ällsbehov i vid mening som tagit sig uttryck exempelvisi arbetet inom miljövårdsområdet och med ett produktionssystem förbilregistreringsskyltar borde utgöra en väsentiig riktpunkt för utvecklingsbolagetskommande verksamhet. Viss uppdragsverksamhet borde utgöra ett värdefulltkomplement till arbetet inom de egna sektorerna. Utvecklingsbolagets primärauppgift borde dock också i forts'ättningen vara alt initiera och genomföra utvecklingsprojektmed eget kapital. Del ankom på utvecklingsbolagets styrelse att avgöra i vilkenutsträckning uppdragsverksamhet skulle bedrivas. Utvecklingsbolaget borde även framgent arbeta utifrånkravet på lönsamhet. Resultatet efter nödvändiga avskrivningar och andraavsättningar borde således vara positivt. Utvecklingsbolaget borde gesmöjlighet att arbeta vidare med de projekt och andra verksamheter som företagetengagerat sig i. Del kapitalbehov för koncernens följdinvesteringar i redaninitierad verksamhet som kvarstod sedan samtliga kända finansieringsmöjligheteravräknats fann departementschefen vara 3,2 milj. kr. Utvecklingsbolagets engagemang i moderbolag, dotterbolagoch n'är-stående förelag borde utgöra den huvudsakliga basen för det fortsattaarbetet. Departementschefen erinrade därvid om all föredraganden i prop. 1968r68 hade betonat all bolaget borde koncentrera sin verksamhet till ett mindreurval projekt. I synnerhet borde det kravel gälla under uppbyggnadsskedet. Föratt möjliggöra en begränsad nyinvestering och säkerställatillfredsslällande solvens hos företagel borde utvecklingsbolaget därförtillföras 12 milj. kr. Dessa medel föreslogs bli tillskjutna genom tecknande avaktier till en överkurs av . Skillnaden mellan denna överkurs ochaktiernas Prop.1974: 54 6 nominellavärde skulle tUlföras bolagets reservfond. Aktiekapitalet skulle därefter kommaatt uppgå tUl 25,5 milj. kr. och reservfonden till 7,5 milj. kr. Staten bordevidare teckna garanti för ell lån om 12 milj. kr. för avlyft av en kredit tillutvecklmgsbolaget från Statsföretag. Finansieringsbehov därutöver bordebedömas från fall till fall i sedvanlig ordning av utvecklingsbolagets ägareoch kreditgivare. beslöt i enlighet med Kungl. Majrts förslag (NU1971 r 45, rskr 1971r 326). 1 skrivelse har Svenskautvecklingsaktiebolagel hemställt att förslag måtte föreläggas riksdagom anslag av 30 milj. kr. för teckning av aktier i . Utvecklingsbolaget hänvisar inledningsvis till de nyssnämnda besluten och framhåller bl. a. att näringsutskollet i sitt utlåtande (NU1971 r 45) över prop. 1971r 139 strök under vikten av all utvecklingsbolagetallt framgent tillfördes resurser som gjorde det möjligt all fullfölja denavsedda verksamheten. Av årsredovisningen framgår att bolagelsaktiekapital är 25,5 milj. kr. och reservfonden 7,5 milj. kr. Den balanseradeförlusten utgör emellertid . varför det intakta egna kapitaletuppgår till . Den av utvecklingsbolagets styrelse godkändainvesteringsplanen för tiden t. o. m. medför elt ännu inte finansieratkapitalbehov av 30 milj. kr. Enligtutvecklingsbolaget är förelagsgruppens likviditet och kapitalförsörjningförhållandevis svag, någol som även utvecklingsbolagets revisorer strukitunder. Det borde eftersträvas, att kapitalbehovet i allt väsentiigt täcks medeget kapital, vilket skulle ge utvecklingsbolaget ökad kredilvärdighet ochvidgade möjligheter att fullfölja sina mål. EttkapUaltillskoll av den omfattning utvecklingsbolaget anger skulle medge ettfullföljande av nu pågående projekt och en begränsad insats på nya projekt. Delär enligl utvecklingsbolaget synnerligen önskvärt alt de finansiella resursernadimensioneras med hänsyn till ännu inte i detalj förutsedda men sannolikaengagemang inom sådana områden som arbetsmiljö, yttre miljö, kolleklivatransporter och energibesparing. Dessa områdens betydelse gör det angelägel allett statligt utvecklingsbolag har resurser för punktinsatser på väsentligaavsnitt. En mindre del av del totala kapitalbehovet avser insatser inomnyssnämnda områden. Bolagets hittillsvarande erfarenhet av satsningar inom t.ex. miljövårdsområdet stryker emellertid starkt under behovet av tillräckligaoch uthåUiga insatser för samhällsviktiga ändamål. Enligtutvecklingsbolagets bedömning har ännu inte något av bola- 1974: 54 7 getsprojekt av större ekonomisk betydelse nått det stadium, där en försäljning ärförmånlig för bolaget. Inom dotterbolagen, som tiUskapals eller förvärvals medsikte på verksamhet inom de av utvecklingsbolaget prioriterade sektorerna,finns huvuddelen av företagsgruppens personal och laborativa resurser förutvecklingsarbete. Ett ökande samarbete mellan de olika förelagen i gruppen ärplanmässigt under uppbyggnad. En eventuell avyttring av dotterbolag skulledärför väsentligt beskära utvecklingsbolagels möjligheter att i fortsätiningenbedriva utvecklingsarbete i enlighet med uppställda mål. Flertalet dotterbolagbefinner sig dessutom i samma utvecklingsstadium som nyssnämnda projekt, där enförsäljning inte kan ske till förmånligt pris. Utvecklingsbolaget menar attavyttring av någon del av gruppen därför inte är ett realistiskt alternativ föralt skaffa kapital. En viss del av det totalt erforderliga kapitalettorde kunna lånas upp. Bolagets revisorer har emellertid förordat all detnämnda kapitalbehovet i allt väsentligt läcks med eget kapital.Utvecklingsbolaget stryker under riktigheten av denna bedömning. Del äruppenbart all utvecklingsbolaget till följd av arten av sin verksamhet nödgasla större risker än vad som eljest torde vara vanligt inom affärsvärlden. Dessuppgift är att satsa på nya projekt, vars lönsamhet kan vara svår att avgöra. En rimlig del av del totala invesleringskapilaletbör därför finansieras genom ökning av utvecklingsbolagets aktiekapital. I skrivelse beräknarutvecklingsbolaget ett överskott av verksamheten för och visskonsolidering inom företagsgruppen, men för de närmast följande åren fömtsesbetydande finansieringsproblem. Den analys som gjorts har starkt strukit underangelägenheten av alt utveckhngsbolaget kan tiUföras det kapital av 30 milj.kr. som angivits i skrivelsen . Utvecklingsbolaget framhåller, att utvecklingenunder del senaste halvåret påvisat behovet av samh'älleliga insatser på längresikt inom bl. a. sådana områden som koUektiva transporter, energibesparing ochåtervinning. Det är uppenbart att det beträffande såv'äl dessa som andraområden krävs en samverkan meUan olika intressenter inom samhället saml ettökat engagemang och ansvarstagande från det allmännas sida för att man skallnå effektiva resultat. har utvecklingsbolagetinkommit med en prognos för verksamheten och en detaljerad beräkning avkapitalbehovet . Slutligen har utvecklingsbolaget med skrivelse den9 febmari 1973 överlämnat en promemoria rörande licensförmedling med vissastatshandelsländer. Prop.1974: 54 8 Utvecklingsbolagets verksamhet har sedan startenden präglats av relativt stark expansion. Vid utgången av decembermånad 1973 hadetotalt ca 900 produktidéer och övriga ulvecklingsförslag re gistrerats, av vilka ca 50 blivit föremål för exploatering. Av de registre rade projektuppslagen kommer från enskilda förslagssläUare under del att kommit från offentiiga sektorn och kommit fram inom förelagsgruppen. Antalet uppslag under förstudie, värdering och beredning var då ca 30. Utveckhngsbolagethar f. n. engagemang i ett 10-tal dotterbolag och närstående företag. Dessutombedrivs ett betydande projektutvecklings-arbete i moderbolaget. Under denhittillsvarande verksamhetsperioden har utvecklingsbolaget investerat 8 milj.kr. inom sektorn medicmsk teknik, 18 milj. kr. inom miljövårds- ochprocessteknik, 17,5 milj. kr. inom datateknikområdet, 10 milj. kr. itransportteknik och 46 milj. kr. inom området produktionsteknik. Totalt setthade utvecklingsbolaget vid utgången av december månad 1973 investerat ca 100milj. i olika projekt i moderbolaget och dotterföretagen. Andraintressenter hade i dessa projekt investerat ca 36 milj. kr.Sammantaget har alltså utvecklingsbolagets verksamhet inneburitinvesteringar på ca 136 milj. kr. Moderbolaget hade 65 anställda . Vidsamma tidpunkt var 365 personer anställda i dotterbolagen, vartUI kommer 741anställda i del hälftenägda . Det ekonomiska resultatet för utvecklingsbolagetoch dess dotterbolag har utvecklats i positiv riktning.För år 1971 redovisade företagsgruppen enförlust av 4,6 milj. kr. före dispositioner och skatter. och1973 har faktureringen av produkter och tjänster väsentligt ökat och resultatet förbättrats. 1972 redovisades ett överskott av2,5 milj. kr. före dispositioner och skatter och för beräknasmotsvarande överskatt till över 2 milj. kr. Företagsgruppens omsättning kommeremellertid, enligt en av utvecklingsbolaget upprättad prognos för åren19741976, all väsentligt minska . Detta har främst sin grund iatt initialleveranserna av registreringsskyltar för bilar och stämplandekUometer-räknare for dieseldrivna fordon har slutförts . 1974 beräknasverksaniheten i företagsgruppen resultera i ett under skott av storleksordningen 6 mUj. efter planenliga avskrivningar på projekt och anläggningstillgångar med ungefär samma belopp. Genom fortsatt utveckling av igångsatta projekt, enbegränsad satsning på nya projekt och investeringar i dotterbolagensproduktionsutrustning m. m. beräknar bolaget att vid slutet av prognosperiodenånyo uppnå överskoti i företagsgruppens verksamhet. Prop.1974: 54 9 pitalbehovet inkl. krav på ökat rörelsekapital för de treår prognosen omfattar har beräknats uppgå till ca 71 milj. kr. Härav fömtsattsca 19 milj. kr. kunna finansieras genom rörelsen och bidrag frånmedin-Iressenter, ca 14 milj. kr. genom lån och 8 mUj. genom att likvidatillgångar vid slut tas i anspråk. Återstående kapitalbehov för åren19741976 är enligt prognosen 30 milj. kr. En utförlig redovisning av erfarenheterna frånutvecklingsbolagets verksamhet under 19711973 jämte huvuddragen i den väntadeutvecklingen för bolaget under torde få fogas tillstatsrådsprotokollet i detta ärende som bUaga 1. En prognos över finansieringoch kapitalanvändning för åren 19741976 torde slutligen få fogas tillstatsrådsprotokollet som bilaga 2. Svenska utvecklingsaktiebolagel harväsentiiga samhälls- och näringspolitiska uppgifter. I egen regi eller isamarbete med skUda intressenter skall bolaget med utnyttjande av sinakunskaper om samhällets behov i kombination med sin kännedom om tekniskamöjligheter utveckla och exploatera innovationer av betydelse för samhälletsutveckling. Genom beslut av tillfördesutvecklingsbolaget medel för att genomföra begränsade nyinvesteringar under denärmast följande åren. De riktlinjer som tidigare gällt för företagetsverksamhet skulle fortfarande äga giltighet. Jag uttalade vid min anmälan avfrågan (prop. 1971 r 139) alt en mera defmitiv bedömning av verksamhetensekonomiska förutsättningar kunde göras tidigast om tre tiU ,dvs. Detta är aUtjämt min uppfattning. Utvecklingsbolagels resultat har utvecklats i huvudsak pådet sätt som fömtsattes i nyssnämnda proposition. Ett positivt nettoresultatkunde emellertid uppnås . Det mycket goda resultat utvecklingsbolagetuppnått kan i allt väsentligt hänföras till de storaleveranserna av bilregistreringsskyltar och registrerande vägmätare. Förprognosperioden 19741976 har utvecklingsbolaget förutsett underskott, ehuruverksamheten vid periodens slut åter beräknas ge överskott. 1971 r 139 anförde jag attlönsamhet inte kan påräknas förrän i genomsnitt tidigast efter detutvecklingsarbetet på ett projekt påbörjats. Vissa projekt har emellertid nubedrivits under så lång lid alt krav måste kunna ställas på avkastning på detkapital som investerats i dem. Av utvecklingsbolagets prognos framgår också attett överskott beräknas för vissa rörelsegrenar. Vissa långsiktigautvecklingsprojekt kan däremot inte lämna överskoti förrän efterperiodens slut. Mot detta kan ingen anmärkning riktas. Utvecklingsbolaget förutser ett kapitalbehov för prognosperioden 1974: 54 10 19741976av ca 71 milj. kr., varav 12 milj. kr. Det internarörelseflödet jämte intressenter i vissa projekt förutses tUlföra ca 19 mUj.kr., medan ca 14 mUj. avses utgöra externt kapital. Av likvida tillgångarvid utgången av tas 8 milj. kr. Resterande kapitalbehov 30milj. bör enligl utvecklingsbolaget tiUskjutas av aktieägaren. Som motivhärför anför företaget att företagsgruppens likviditet och soliditet ärförhållandevis svag. Jag finner det angelägel alt utvecklingsbolagetäven fortsättningsvis bereds möjlighet att genomföra de projekt företagetengagerat sig i. Jag ansluter mig även till utvecklingsbolagets bedömning alldess soliditet bör stärkas. Det kapital som avses bh tillskjutet överstatsbudgeten bör därför enligl min mening tillföras såsom aktiekapital genomnyemission. Nyemissionen bör ge utvecklingsbolaget ekonomiska möjligheter attgenomföra de projekt och verksamheter företagel engagerat sig i. Vidare börutvecklingsbolaget få möjlighet att i viss omfattning ta upp nya projekt. Del är inte lämpligl att i detalj ange vilkenverksamhet som närmast bör genomföras. Mot bakgrund av den verksamhetutvecklingsbolaget bedrivit anser jag emellertid altäven nu vissa rikthnjer bör anges. Det ankommer på utvecklingsbolagets styrelseatt omsätta dessa riktiinjer i företagets verksamhet. 1971r 139 förordade jag vissaförtydliganden och preciseringar med avseende på bl. a. utvecklingsbolagelsmål och verksamhet. Jag framhöll sålunda all varje förelag måsle besitta en inågol avseende exklusiv kompelens för att hävda sig och expandera. För eltutvecklingsbolag borde därvidlag kännedom om marknadens långsikliga utvecklingi allmänhet och behovens förändring i synnerhet vara av stor betydelse.Utvecklingsbolagets speciella kompetens borde, anförde jag, i inte oväsentliggrad gmndas på god kännedom om behovens karaktär och utveckling inom densamhälleliga sektorn. Det samspel mellan teknisk utveckling och samhällsbehövi vid mening som i den dittillsvarande verksamheten tagit sig uttryck iexempelvis arbetet inom miljövårds-teknikområdet och med ett nytt system förbilregistreringsskyltar borde utgöra en riktpunkt för utvecklingsbolagetsfortsatta verksamhet. Vidare erinrade jag om att föredraganden i prop. 1968r 68(s. 66) betonat att bolaget borde koncentrera sin verksamhet till ett begränsatantal projekt. De faktorer jag nu berört kraven på utnyttjandetav företagets unika kompetens och på koncentration hänger för utvecklingsbolagetsdel samman. I synnerhet för ell företag av utvecklingsbolagets karaktär är detelt väsentiigt krav att verksamheten koncentreras till ett begränsat antalsärskilt intressanta projekt.