prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — att till Stödtill lageruppbyggnad för /75 anvisa ett förslagsanslag av 1 000kr. Kontant stöd vid arbetslöshet 1972/73 Utgift 435 153 989 1973/74 Anslag 680 000 000 1974/75 Förslag 975 000 000 Från anslagetbestrids utgifterna för programmet Kontant stöd vid arbetslöshet. , Förvalningskostnader 4 237 000 Summa 435 154 000 1 053 400 000 ProgrammetKontant stöd vid arbetslöshet indelas under innevarande budgetår idelprogrammen Ersättning till arbetslöshetskassor. Kommunalt kontantunderstöd.Omställningsbidrag och Kontant arbetsmarknadsstöd. DelprogrammetErsättning tUl arbetslöshetskassor avser verksamhet enligt lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring. Fr.o.m. utgår sådan ersättning iform av skattepliktig dagpenning enligt tio klasser . För rätttill ersättning krävs tolv månaders medlemskap i arbetslöshetskassa. Förföretagare krävs 24 månaders medlemsskap. Vidare krävs, med vissa undantag, attden försäkrade närmast före arbetslöshetens inträde har utfört förvärvsarbete iminst inom en ramtid av högst . Ersättningstiden för arbetslöshetsförsäkrade är300 dagar. Uppnår den försäkrade innan gått tUlända utgår ersättning under längst . Den underdelprogrammet Kommunalt kontantunderstöd bedrivna verksamheten upphörde medutgången av . Under delprogrammet OmstäUningsbidrag redovisaskostnaderna för omställningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen sombevUjäts äldre arbetslösa före den 1januari 1974. Bidragsgivningen, som successivt avvecklas till följdav införandet av det kontanta arbetsmarknadsstödet, utgör ett försörjningsskyddi avvaktan på nytt arbete. DelprogrammetKontant arbetsmarknadsstöd avser verksamhet enligt lagen (1973: 371) om kontantarbetsmarknadsstöd. Sådant stöd, som normalt uppgår tUl . per dag, kanfrån den, beviljas personer som inte är arbetslöshetsförsäkradeeller som ännu inte upp-fyUer ersättningsvUlkoren i arbetslöshetsförsäkringen.I vissa faU kan 1974:1 Bilaga 13 108 arbetsmarknadsstöd utgå också tillden vars rätt till ersättning från arbetslöshetskassa har upphört. I allmänhetkrävs för rätt till kontant arbetsmarknadsstöd att den arbetslöse har arbetatminst . Med förvärvsarbetejämställs i vissa fall vård av åldring eller handikappad. Den som har genomgåttutbUdning av visst kvalificerat slag och därefter har varitarbetslös har också rätt tiU arbetsmarknadsstöd. Kontant arbetsmarknadsstödutgår under längst för den som inte uppnått , underlängst för den som är och under obegränsad tidför den som är . Även för den som har fyllt och som blivitarbetslös tUl följd av strukturförändring inom näringslivet i orteneller, för företagare, i branschen är ersättningstiden obegränsad. Ersättning till arbetslöshetskassor. De kostnader för statsbidrag till arbetslöshetskassorna som väsentligen bestämmermedelsbehovet för /75 utgörs dels av slutlig reglering av statsbidragenavseende det förlängda verksamhetsåret den 1 september 1972den , dels av förskottsbetalningar enligt de ändradebidragsvUlkor som gäller för arbetslöshetsförsäkringen fr. o. m. den 1 januari1974. Av följande tabeU framgår att medlemsantalet i arbetslöshetsförsäkringenökat med i genomsnitt 100 000 . Ökningen torde komma att fortsätta. Antaletersättningsdagar per årsmedlem spelar den avgörande rollen vidkostnadsberäkningen. För budgetåren 1971/72 och 1972/73 grundadeskostnadsberäkningarna på 3,6 resp. per medlem. Det verkligaantalet ersättningsdagar per årsmedlem uppgick dOck för försäkringsåren 1970/71och 1971/72 tUl 4 resp. 4,8. Utbetalningarna har sålunda under de två senasteåren legat på en hög nivå. Det kan fömtsättas att antalet ersättningsdagar ävenefter en konjunkturuppgång kommer att stanna på en relativt hög nivå. Enprognos över antalet ersättningsdagar per årsmedlem år dock svår att göraeftersom ett flertal i sig svårbedömbara variabler måste ligga tUl grund för ensådan beräkning. De nya ersättningsbestämmelserna kommer också att 1974:1 Bilaga 13 i09 innebära att antaletersättningsdagar per medlem ökar. Styrelsen har i sina beräkningar avstatsverkets kostnader för /75 grundatsina kalkyler på per årsmedlem. Medelsbehovet /75 beräknas uppgå till 968,6 milj. kr. Statsverketskostnad för grundbidrag 140 250 000 Progressivbidrag fast del420 750 000 1 - , procentdel 364 650 000.; . Förvaltningsbidrag 22 950 000 Särskiltstöd tiU erkända arbetslöshetskassor 20 000 000 Summa 968 600 000 Under budgetåret1971/72 uppbar i medeltal 4 505 personerper månad omstäUningsbidrag medan motsvarande antal under budgetåret1972/73 uppgick till 4 347. Medelsförbrukningen belöpte sig tUl 30,9 mUj. kr.Omställningsbidraget skall enligtriksdagens beslut successivt avvecklas fr. o. m. . Bidragetkommer således under en övergångstid att utgå endast tUl dem som före det nyastödsystemets ikraftträdande hade beviljats sådant bidrag. Med hänsyn härtUIberäknar AMS medelsbehovet för /75 tUl 30 milj. Kontant arbetsmarknadsstöd.Med utgångspunkt från vad som anförs iKSA-utredningen bedömer styrelsen det troligt att ersättning för ca 4mUj. dagar kommer att utbetalas . kostnader för verksamheteninskränker sig tUlen tredjedel av totalkostnaden.Stödet finansieras över en särskUt inrättad arbetslöshetsfond vars utgiftertUl två tredjedelar bestrids av arbetsgivareavgifter. Medelsbehovet förstatsverkets andel av kostnaderna beräknas till 50 mUj. Det totalamedelsbehovet för programmet Kontant stöd vid arbetslöshet beräknas för /75 till totalt 1 053,4 mUj. kr.Härav utgör 4,8 mUj. I sin huvudrapport(SOU 1968: 6062) och arbetsmarknadspolitiken föreslogstatskontoret bl. a. att arbetslösa kassamedlemmars personhga besök hosarbetsförmedlingskontoren skulle ersättas med telefonanmälan. Enförsöksverksamhet med telefonanmälan hade då påbörjats. Vid sin anmälanav statskontorets betänkande riksdag (prop. 13 s. 76)anförde chefen för att han inte var beredd att taställning tUl statskontorets ifrågavarande förslag förrän den pågåendeförsöksverksamheten hade utvärderats. Departementschefen erinrade om att hänsynborde tas tiU de förändringar som kunde komma att aktualiseras av beslut ianledning av den pågående utredningen om kon- 1974:1 Bilaga 13 no tant stöd vid arbetslöshet, någotsom kunde föranleda viss tidsförskjutning av utvärderingen av försöken pådetta område. AMS har i anslutning till sin anslagsframställning /75 överlämnat en rapport innehållande en redogörelse för denhittillsvarande försöksverksamheten med telefonanmälan från arbetslösakassamedlemmar och förslag till hur dessas kontakter med arbetsförmedlingenskall vara ordnade i fortsättningen. Ärendet har inom AMS förberetts av ensärskUd ledningsgmpp i vilken huvudorganisationerna på arbetsmarknaden harvarit företrädda. I redovisningen konstateras att telefonanmälan har haft bådeför- och nackdelar. Ledningsgmppens överväganden utmynnar i förslag till enordning som i största möjliga utsträckning motsvarar de olika intressentemasbehov. Personlig anmälan på arbetsförmedlingen vid inträffande arbetslöshet införsför alla försäkrade. Telefonanmälan slopas och obligatoriskt återbesök hosförmedlingen skall äga rum senast för dem som fortfarande ärarbetslösa. I områden med dåliga kommunikationer eller lång resväg mellanarbetsförmedling och den sökande kan telefonsamtal med förmedlingstjänstemanersätta obligatoriskt återbesök. En flexibel ordning i fråga om tätareåterbesök införs. Regler fastställs för länsarbetsnämndema eller distriktskontorensom innebär skyldighet att i vissa lägen och för vissa grupper av försäkradeinföra återbesök senast . Till följd av dessa övervägandenföreslås viss ändrad ordning för arbetslöshetsräkningen. Enligt de nyabestämmelserna om arbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstödankommer det på AMS att föreskriva vilken ordning som skall gälla för anmälanhos arbetsförmedlingen. AMS har genom beslut fastställt denordning för anmälan hos arbetsförmedlingen och den tid för genomförandet m. m.som nyssnämnda ledningsgmpp har föreslagit. Den reform av stödetvid arbetslöshet som beslutades av förra årets riksdag och som har trätt ikraft innebär en betydande förstärkning av det ekonomiskaskyddet för försäkrade som drabbas av arbetslöshet genom bl. a. förlängdaersättningstider och väsentligt höjda dagpenningbelopp. Det kontantaarbetsmarknadsstödet ger ett ekonomiskt grundskydd vid arbetslöshet för främstnytillträdande och återinträdande grupper på arbetsmarknaden. 1973: 56 med förslag tUl lag omarbetslöshetsförsäkring m. m. beräknades kostnaderna för reformen tillnärmare 1 600 milj. kr. för /75. Härav beräknadesarbetslöshetskassornas kostnader tUl 1 360mUj. och kostnaderna för det kontanta arbetsmarlcnadsstö-det till140 milj. kr. Av totalkostnaderna beräknades arbetslöshetsfonden komma attbelastas med drygt 600 milj. kr., varav drygt 400 milj. kr. skulle täckas av arbetsgivaravgifter och ca 200mUj. Progressivbidragen och förvaltningsbidragen somhelt täcks av staten be- räknadestill drygt 750 milj. kr. Statens totala utgifter för /75beräknas sålunda tUl (200-F750=) 950 milj. kr. Det framhölls dock attkostnadema var ytterst vanskliga att beräkna, bl. a. mot bakgmnd avsvårigheterna att bedöma arbetslöshetens omfattnuig och fördelning på kassormed olika ersättning. Vansklighetema att beräkna kostnaderna kvarstår särskUt ifråga om det kontanta arbetsmarknadsstödet. Med hänsyn till utvecklingen på arbetsmarknaden och deerfarenheter som vunnits rörande dagpenningklasser som kassorna fastställt iden reformerade arbetslöshetsförsäkringen finns anledning att något revideraden tidigare kostnadsberäkningen. Jag beräknar därför anslaget tUl 975 mUj. kr.Fördelningen meUan de olika stödformerna framgår av en sammanställning i detföregående (s. 107). Av ersättningen tiU arbetslöshetskassorna beräknar jag 20milj. för särskilt stöd till vissa erkända arbetslöshetskassor. I anslutning till behandlingen av prop. 1973: 56 medförslag till nya bestämmelser om stöd vid arbetslöshet uttalade (InU1973: 23, rskr 1973: 251) att en översyn borde göras av bestämmelsema om reduktionav bl. a. det kontanta arbetsmarknadsstödet med hänsyn till makes inkomst. Jaghänvisar i denna fråga till vad jag har anfört under anslaget B 1.Arbetsmarknadsservice (s. 92). Jaghemställer att Kungl. att till Kontant stöd vid arbetslöshet för budgetåret1974/75 anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73Utgift 17 356 762 1973/74Anslag 26 460 000 1974/75 Förslag 23 606 000 Frånanslaget bestrids utgifter för programmet Totalförsvarsverksamhet. Programmetbestår av delprogrammen Försvars- och beredskapsplanering och Vapenfriatjänstepliktiga. 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag 1974/75 Beräknar planermg 1 585 000 1 750000 Vapenfriatjänstepliktiga 9 481 000 16 820 000 Förvaltningskostnader 6 291 000 7 890 000 3 360 000 1 850 000 17 400 000 14 920 000 7 240 000 6 836 000 Summa 17 357 000 26 460 00028 000 000 23 606 000 1974:1 Bilaga 13 112 DelprogrammetFörsvars- och beredskapsplanering omfattar dels planering för utnyttjande avlandets arbetskraft under beredskaps- och krigstillstånd samt planläggnmg avarbetsmarknadsverkets krigsorganisation dels statsbidrag till sådanafrivilliga försvarsorganisationer som fyllerviktiga uppgifter när det gäller utbildning av personal för arbetsuppgifteri krigstid inom totalförsvarets civila delar. Verksamheten, som huvudsakligenär av utrednings- och informationskaraktär, handhas i AMS av försvarsenhetenoch regionalt av länsarbetsnämndema. DelprogrammetVapenfria tjänstepliktiga omfattar utbUdning, redovisning och registrering avvärnpliktiga som har fått tillstånd att fuUgöra vapenfri tjänst. UtbUdningensyftar tUl att de vapenfria skall kunna fullgöra en för samhälletbetydelsefull tjänst inom totalförsvaret. AMS handhar de vapenfrias redovisningoch registrering samt bestämmer vUket slag av tjänstgöring de vapenfria skallfuUgöra och när de skall tjänstgöra. Delprogrammet belastas av kostnader förekonomiska och sociala förmåner åt vapenfria tjänstephktiga. Dessa förmåner,som utgår enligt samma regler som gällerför övriga värnpliktiga, avser bl. a. avlöning, inkvartering,förplägnad, visst antal fria resor samt famUje-bidrag i vissa fall.Delprogrammet belastas vidare av ersättningar för vissa UtbUdningskostnader m. m. tUl myndighet eller annan som tUldelas vapenfriatjänstepliktiga. Försvars-och beredskapsplanering Den s. k. branschplanläggningen 1973/74förbereddes under föregående budgetår genom bl.a. en undersökning av planeringsläge och tUlgängligt behovsunderlag inomden i det enskilda verket/företaget krigsplanlagda sektorn av totalförsvaretsarbetsmarknad. Nya föreskrifter har utfärdats för beredskapsregistrering samt för personalplanläggning inom vissa specialområden. Under /73 har sedvaiUig fördelninggjorts av 31 000 47-årrngar. Omorganisationen av AMS har aktualiserat enanpassning av krigsorganisationen tUl denya förhållandena. Arbetet med mobiliserings- och beredskapsverket förhela arbetsmarknadsverket har förts vidare enligt Kungl. Påliknande sätt har planläggningen för arbetsmarknadsparternas krigsorganisationfortsatt. De friviUigaförsvarsorganisationerna har under budgetåret dels bedrivit upplysnings- och rekryteringsverksamhet dels medverkat vid utbildningav frivUlig personal som leds av myndighet. Antalet personer i grund- ochrepetitionsutbildning utgjorde 1 670. Styrelsenanser att utbUdningen behöver ökas betydligt. F. n. kan många sökande inteberedas plats på kurserna. De största bidrags-tagarna är Blå Stjärnan, somunder /74 får . för utbUdnhig av djurskötare ochtraktorförare m. m., samt Prop.1974:1 Bilaga 13 113 kvinnligabilkårer och Frivilliga automobilkåren, vilka under /74 får 570000 resp. . Utbildnmgen av bUförare avser bl. a. förare av tungalastbUar. Utbildningstiden bör enligt trafiksäkerhetsverket och biltrafikensyrkesnämnd förlängas bl. a. med hänsyn tUl trafiksäkerheten. Vapenfria tjänstepliktiga.Under /73 fullgjordes inkl.repetitionsutbildning. Verksamheten begränsades främst av svårigheter att medgällande bestämmelser för täckande av UtbUdningskostnader finna lämpligatjänstgöringsalternativ. SärskUt besvärande var bristen på utbildningsplatserinom vårdsektorn. De utbildningsmyndigheter som för /75beräknas utbilda de flesta vapenfria tjänstepliktiga är luftfartsverket,, vattenfallsverket och . I övrigtberäknas utbildning ske bl. a. vid , , kristna ungdomsrådoch samt hos vissa kommuner. Tjänstgöringen hos innefattarfyra veckors utbildning i brand-, räddnings- och sjukvårdstjänst. Flertalet avdem som tUldelas civUförsvaret har fullgjort viss tjänst som värnpliktiga. Dehar därför begränsad tjänstgöringstid som vapenfria ().De vapenfria som tUldelas kommuner, , SIDA och Sverigeskristna ungdomsråd genomgår också nyssnämnda fyraveckorsutbildning hoscivilförsvarsstyrelsen, hos vUken de dessutom fullgör sina repetitionsövningaroch blir krigsplacerade. Tjänstgöringen hos kommuner omfattar i övrigt vård avåldringar, barn och handikappade. De redovisade utbetalningarna under /73 . hänförde sig på grund av eftersläpning i bokföringen tillstor del till föregående budgetår. Verksamheten hade då mindre omfattning.Kostnaderna för /73 väntas till stor del belastamotsvarande anslag under /74. Enligt uppgift från vapenfrinämnden kommer AMS underåren 1973 och 1974 att tilldelas ca 3 100 vapenfria, varefter antalet beräknasminska till ca 1 000 . Antalet tjänstgöringsdagar behöver fr. o. /75 ökas till 325 000. Även om detta sker kommer vid budgetåretsslut en hel årsklass att få sin grundutbildning fördröjd med . Medelsbehovetför delprogrammet uppgår till 17,4 mUj. För bidrag till de frivUliga försvarsorganisationernahar beräknats ett belopp av . under innevarande budgetår. AMS harföreslagit en kraftig höjning av detta belopp. För egen del kan jag inte tillstyrkaannan höjning än . som kompensation för inträffade 1974:1 Bilaga 13 114 lag utgår härvidfrån att berörda organisationer, i likhet , kostnadsfritt fårtillgodogöra sig tjänster, s. k. gratistjänster,som tUlhandahålls av det mUitära försvaret. Vad beträffarvapenfriverksamheten gmndas medelsbehovet för de vapenfrias förmåner på ettantagande . Antalet tillstånd att fullgöravapenfri tjänst har ökat starkt . Som AMS har föreslagitbör därför verksamhetens omfattning ökas . Medhänsyn till svårigheten att beräkna medelsförbrukningen anser jag dock atfmedelsbehovet för vapenfriförmånerna bör tas upp till oförändrat belopp förnästa budgetår. För täckande av vissa utbildningskostnader som kan uppstå hos myndighet eller annan som tilldelasvapenfria har för innevarande budgetår förts upp ett belopp av 2,2 mUj. kr.Mot bakgrund av erfarenheterna hittiUs av reglerna förkostnadsfördelningen beträffande vapenfriverksamhetenanser jag att detta belopp kan minskas till . Med dessautgångspunkter beräknar jag utgifterna för delprogrammet Vapenfriatjänstepliktiga under /75 till 14,9 milj. kr. Med hänvisning i övrigt till sammanställningen idet föregående hemställer jag att Kungl. att till Totalförsvarsverksamhet för /75 anvisa ett förslagsanslag av23 . : Anskaffning av utrustning 1972/73 Utgift 14538 908 Reservation 11403 221 1973/74Anslag 6 500 000 1974/75 Förslag 1000 000 Från anslagetbestrids alla utgifter för anskaffning av utrustningsföremål, vilkas anskaffningsvärde överstiger 10 000kr. och vilkas livslängd . Annan utrustning anskaffas med anlitande av resp. programanslag. Utrustningskapitaletsomfattning samt anskaffningar under budgetåren 1972/731974/75 framgår avföljande sammanställning. Prop.1974:1 Bilaga 13 115 Utrustningensvärde efter avskrivningar samt anskaffningar (tusental kr.) -0 rs| iH i; "-1 Maskiner och fordon för För /73 beräknade AMS ett medelsbehovför anskaffning av förläggningsbyggnader på ca 15 milj. kr. I 1972 årsstatsverksproposition beräknades samma medelsbehov till 9,4 milj. kr.Situationen på bostadsmarknaden medförde emellertid att dessa investeringarkunde begränsas till 2,2 milj. kr., som byggnader för totalt 3,7milj. Utvecklingen av antalet tillgängligaföriäggnings-platser redovisas under anslaget B 7. Beståndet av maskiner och fordon m. m. har utökats vidde industriella beredskapsarbetsplatserna. I övrigt har inköpen avsettersättning av försliten utrustning. För byggnadsverksamheten har tillgången påtyngre maskiner för schaktning och transport varit god i den öppna marknaden,varför behovet liksom tiU övervägande del har kunnat täckas genominhyrning. Styrelsens utgifter för maskinanskaffningar m. m. uppgick tilltotalt 12,1 milj. kr., varav 6,5 milj. kr. Inte heller under /74 planerar styrelsenatt nyanskaffa tyngre maskiner för byggnadsverksamheten. Ersättningsanskaffningför ca 4 milj. kr. behövs för att hålla oförändrad teknisk standard på entreprenadmaskiner,tjänstebUar, vagnar och bodar m. m. Det gäUer främst kompressorer och vagnarsom utrustats enligt arbetarskyddsstyrelsens anvisningar. Ny- ochersättningsanskaffning av industrimaskiner under 1974:1 Bilaga 13 ii6 innevarandebudgetår planeras för 3 milj. resp. , vartiU kommernyanskaffningar för ca 1 milj. kr. Under budgetåret1974/75 anser sig AMS behöva anskaffa enstaka förläggningsbyggnader för 1 milj.kr. som komplettering av nu befintliga byggnader. Styrelsen räknar vidare medatt behöva ersättningsan-skaffa entreprenadmaskiner, tjänstebilar, vagnar,bodar m. m. för 4,1 milj. kr. För kontorsarbetscentraler erfordrasnyanskaffning och ersättningsanskaffning med vardera . AMS flyttningtill nya lokaler i medför ett medelsbehov av . för möblering och inredning. I beloppet ingår även kostnadernaför flyttning och vissa installationer. För i huvudsak ersättningsanskaffning av möbler,kontorsmaskiner och annan kontorsutrustning för länsarbetsnämndernasräkning beräknas ett medelsbehov /75 av . Utgifterna förtelefonväxel och snabbtelefonanläggning till styrelsens nya förvaltningslokalerberäknas till . För anskaffning av telefonväxlar tUllänsarbetsnämndernas lokaler erfordras . Behovet av attanskaffa förläggningsbyggnader m. m. har varit väsentiigtmindre än beräknat. Till följd härav har en betydande reservation uppkommit påförevarande anslag. har vissa slags maskiner m. m. under såväl detföregående som det innevarande budgetåret köpts in i större utsträckning än vadsom förutsågs vid anslagsberäkningen för resp. budgetår. Enligt min meningbör de reserverade medlen på anslaget utnyttjas innan ytterligare medelanvisas. Jag bedömer den nuvarande reservationeni huvudsak tUlräcklig för att tUlgodose arbetsmarknadsverkets investeringsbehovfram till utgången av /75, inräknat de utgifter som uppkommer isamband med AMS' flyttning till nya lokaler . Jag vill isammanhanget understryka att förläggningsbyggnader och maskiner m. m. böranskaffas endast i den mån bostäder och utrustning inte kan förhyras. Påriksstaten för /75 bör anslaget föras upp med ett belopp av 1milj. Jag hemställer att Kungl. att tUlArbetsmarknadsverket: Anskaffning av utrustning för /75 anvisaett reservationsanslag av . 1974:1 Bilaga 13 117 : Förvaltning av utrustning 1973/74Anslag 5 000 000 1974/75 Förslag 1000 Under anslaget redovisas kostnaderoch intäkter för programmet Förvaltning av utrustning, vUket utgör ettserviceprogram för försörjning av övriga program med mer kapitalkrävandeutrustning. Sådan utrustning får hyras ut inom eller utomarbetsmarknadsverket, varvid hyran skall beräknas så att samtliga uppkommandekostnader täcks. Programmet består av delprogrammen Förläggningsbyggnader samtMaskiner och fordon m. m. Detta delprogram avser förvaltning avförläggningsbyggnader som skall disponeras under delprogrammenArbetsmarknadsutbildning, Allmänna resp. Särskilda beredskapsarbeten.Omhändertagande av flyktingar och Vapenfria tjänstepliktiga samt för extern uthyrning till företag, kommunerm.fl. Vägledande för delprogrammets verksamhet är attförläggningsbehovet i första hand skalltillgodoses genom förhyrning på den allmänna bostadsmarknaden. Krav på snabbaförläggningsinsatser samt regionala förläggningssvårigheter medför emellertidatt AMS i viss utsträckning måste kunna tillhandahållaförläggningsbyggnader. Situationen på den allmänna bostadsmarknaden harmedfört minskad efterfrågan på temporära förläggningsbyggnader.Styrelsen räknar med en fortlöpande nedskärning av antalet egna förläggningsplatserenligt följande: Antal förläggningsplatser vid utgången av resp. budgetår Kommuner, företag m. fl. Outhyrda bostäder m. m. Utöver vad somframgår av tabellen har AMS ett mindre antal provisoriska enfamiljshus, vUka hyrs ut till kommuner m. fl. Under budgetåret1972/73 såldes 72 sådana hus. Fr. o. m. /76 be- 1974:1 Bilaga 13 ng räknas det totala antaletförläggningsplatser i styrelsens byggnader vara i stort sett oförändrat t. o.m. /73 utgjorde ifrågavarande verksamhet huvuddelen avdelprogrammet Bostäder för flyttande arbetskraft inom programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighet. Bruttoutgifterna på sistnämndadelprogram var då sammanlagt 40,2 milj. kr., varav 19 milj. kr. utgjordedriftkostnader för uthyrda byggnader. Sistnämnda kostnader belastar numera deprogram (resp. kommuner och företag) som utnyttjar utrustningen. I övrigtuppgick kostnaderna för förläggningsverksamheten således till 21,2 milj. kr.Den beräknade utvecklingen av kostnaderna och intäkterna framgår av följandetabell. Kostnader och intäkter iförläggningsverksamheten (milj. Drift av outhyrd utrustning Hyror från uthyrning till: Kommuner, företag m. fl. Maskiner och fordon m. m. Under detta delprogram förvaltas AMS' maskinpark.Denna är avsedd att j den mån behovet inte kantillgodoses genom förhyrning, täcka maskinbehovet vid verkets vägbyggen,vatten- och avloppsarbeten, skogsvårdsarbeten m. m. samt vid de industriellaarbetena och kontorsarbetscentralerna. För budgetåret1972/73 redovisades ifrågavarande verksamhet under anslagenSysselsättningsskapande åtgärder för arbetslösa (delprogrammet Allmännaberedskapsarbeten) och SärskUda åtgärder för arbetsanpassning (delprogrammenSärskilda beredskapsarbeten och Arkivarbeten) samt under de förarbetsmarknadsverket gemensamma förvaltningskostnaderna. Kostnaderna förförvaltning av maskiner och fordon m. m. beräknas utveckla sig på sätt somframgår av följande tabell. Prop.1974:1 Bilaga 13 119