prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — I praktiken skulle detta innebära att ett icke fördjupatbostadslån inte behöver ligga på en högre nivå än den till vilken kreditinstituten skulle kunna vara vUliga att gå. Medutgångspunkt i fullmäktiges bedömning av fördjupningsbehovet anser jagmig inte böra förorda förslaget om automatisk fördjupning. Jag vill till-läggaatt, om svårigheter att erhålla tillräckliga krediter skulle uppkomma ienstaka fall, kommunerna torde kunna undanröja svårigheterna genom att gå iborgen för bottenlånet. Utredningensförslag att fastighetens värde före ombyggnad, det s. k. ingångsvärdet, skallfå räknas in i låneunderlaget kan jag inte biträda. Det finns enligt min meninginte anledning att i detta avseende ha andra regler för lån med förhöjtlåneunderlag än för lån till ombyggnad i allmänhet. Utredningensuppfattning att längsta tillåtna amorteringstid, för bostadslån i form avannuitetslån till ombyggnad, , som regel bör kunna medges vid ombyggnad avkulturhistoriskt värdefulla byggnader harbland några remissinstanser föraiUett delade meningar beträffande tillämpningenav det som huvudregel gäUande kravet på nybyggnads- 1974:1 Bilaga 14 134 standardi väsentiiga avseenden. Uttrycket väsentiiga avseenden ger utrymme för ennyanserad bedömning av standardnivån. Önskemålen om bevarande avvärdefull bebyggelse till rimliga kostnader och hyror hör enligt min mening till de skäl som bör gessärskild vikt vid bedömningen av standardkraven i ärenden angåendeförhöjt låneunderlag. För långivningen tUl kulturhistoriskt värdefullbebyggelse gäller, bortsett från de särskilda reglema om förhöjtlåneunderlag, de allmänna bestämmelserna för bostadslån. Härav följer att, somutredningen har föreslagit, långivningen omfattar sådana lokaler ibostadsområden som får räknas in i låneunderlag och pantvärde, medan fritidshusfaller utanför långivningen. Till frågan omlånestöd tUl vissa andra lokaler återkommer jag i det följande. Utredningensförslag om ett särskilt lånestöd i form av ränte- och amorteringsfriatilläggslån till uppmstning av byggnad, som kan förklaras som byggnadsminne,grundas på uppfattningen att bevarandet av sådana byggnader är enriksangelägenhet och att kostnaderna kan bli betydande, bl. a. därför attuppmstningen i sådana fall ofta ställer mycket stora krav på pietet ochyrkesskicklighet. Utredningen anser att det inte är rimligt attfastighetsägarna, de boende eller kommunen skall bära hela bördan av de extrakostnaderna. Vid övervägande av frågan om ett särskilt stöd bör ges som bidrageller lån har utredningen fimnit att stödet bör få formen av särskilda lån,som är ränte- och amorteringsfria . Ett stort antal remissinstanser stöder förslagetom tUläggslån. Flera remissinstanser ser denna låneform som enförutsättning för att bevara ifrågavarandebebyggelse. För egen del kan jag ansluta mig till uppfattningen attstaten bör bidra med ett särskilt ekonomiskt stöd för bevarandet avbostadsbebyggelse som är av byggnadsminneskaraktär. Jag förordar också attstödet ges i form av ränte- och amorteringsfria till-läggslån. Till skillnadfrån , som förutsätter att bostadslånet i dessa fall skall haformen av paritetslån, anser jag att tilläggslånet inte bör kombineras medparitetslån. En riktpunkt för tilläggslångivningen bör, som jag straxåterkommer till, vara att tilläggslånen skall återbetalas och en kombination avde två låneformema skulle enligt grunderna för paritetslånen väsentligtbegränsa återbetalningsmöjligheterna. En förutsättning för tilläggslån böralltså vara att bostadslån med eller utan höjning av låneunderlaget utgårsom aimuitetslån. Bostadsstyrelsenhar påpekat att utredningen inte har diskuterat storleken av tilläggslånet.Utgångspunkten för bedömningen av denna fråga bör vara att tilläggslånet täckerrimhga kostnader utöver dem som omfattas av låneunderlaget. F. n. saknas dockunderlag för att bestämma en gräns för tilläggslånets storlek. Jag förordar attsom en riktpunkt vid handläggningen av låneärenden skall gälla att tUläggslåneti allmänhet 1974:1 Bilaga 14 135 inte utgår med högre belopp än sommotsvarar av låneunderlaget före höjningen med möjlighet att gå längre omdet finns särskilda skäl. Vad jag förordar i det följande i fråga omhandläggningen av låneärenden innebär att lånepraxis kommer att utformas avKungl. Enligt de avutredningen föreslagna villkoren för tUläggslån skall det vara ränte- ochamorteringsfritt . Efter utgången av tioårsperioden skall pågrundval av de hyrespolitiska förutsättningar som då föreligger ställning tastill olika alternativ. Dessa är antingen förlängning av ränte- ochamorteringsfriheten under ytterligare fem eller eller också avskrivning eller uppsägning helt eller delvis avlånebeloppet. Avskrivning eller återkrav av delbelopp bör enligt utredningen förknippasmed förlängd ränte- och amorteringsfrihet under fem eller för återstodenav lånet. Förslaget innebär att frågan om avskrivning eller uppsägning avgörs slutligt år efter det att lånethar betalats ut. Enligt min mening bör det vara en huvudregel atttUläggslånet skall förräntas och amorteras . Mitt förslag idet föregående att tilläggslånet skall kombineras med bostadslån i form avannuitetslån torde tUlsammans medvärderingen av de ofta centralt belägna kulturhistoriska byggnaderna iallmänhet ge förutsättningar härför. I undantagsfall bör det finnas möjlighetatt förlänga ränte- och amorteringsfrihetenytterligare , dock högst . Eftergift av lånen bör medgesendast om det förehgger synnerliga skäl som motiverar en sådan åtgärd. Avadministrativa skäl bör de angivna tiderna räknas efterlånets utbetalning. Villkoren förbetalning av ränta och amortering bör före utgången av den förstatioårsperioden bestämmas av Kungl. Maj:t på grundval av då gällande regler förbostadslån. Utredningen harföreslagit att tilläggslån till småhus som bebos av ägaren skall utgå på sammavUlkor som lån tUl hus där lägenheterna upplåts med hyres- eller bostadsrätt.En reservant inom utredningen har motsatt sig förslaget med hänvisning till bl.a. risken för att värdet av tilläggslånetskulle kunna vid försäljning omsättas i pengar. Många remissinstanserhar stött utredningens förslag med åberopande av att den äldre bostadsbebyggelsen i stor utsträckning består av en- och tvåfamiljshus.Den av reservanten påtalade risken bör enligt min mening kunna undanröjas, omtilläggslån till småhus som bebos av ägaren förenas med villkor omobligatoriskt återkrav . Jag förordar att lån får utgå för sådanasmåhus på nämnda villkor. Vad gäller inteckningssäkerheten för tilläggslånettUlstyrker jag utredningens förslag med de kompletteringar sombostadsstyrelsen har föreslagit. Det innebär i huvudsak att säkerheten placerasmed nedre gränsen vid av pantvärdetför att möjliggöra belåning av fastigheten med anlitande av inteckninginom utrymmet ned tUl bostadslånets övre gräns. 1974:1 Bilaga 14 136 I enlighet medutredningens förslag bör hus med tUläggslån skyddas mot förändringar och vårdaspå sätt som anges i byggnadsminneslagen. Tilllånebeslutet bör därför fogas en skyddsföreskrift, utformad i analogi medbyggnadsminneslagens skyddsföreskrifter. Några remissinstanser har tagit upp vissa särskilda lånefrågor. En sådan fråga gälleren utvidgning av det ekonomiska stödet till annan bebyggelse än bostadshus.Sålunda anför att ekonomibyggnader ofta utgör ettdominerande inslag i gamla stadskärnor med handels- och hantverksgårdar.Ämbetet anser att inte bara sådana byggnader utan även förvaltningsbyggnader,skolor, industribyggnader m. m. bör komma i åtnjutande av stöd.Bostadsstyrelsen pekar på att i kulturhistoriskt värdefull bebyggelsekonsthantverkslokaler, försäljningslokaler till dessa, konstnärsateljéer, mindrekontor m. m. kan utgöra värdefulla delar av miljön. Enligt styrelsen börmöjligheter skapas att ge statiigt stöd även till sådana lokaler. Fleraremissinstanser anser att stöd bör utgå även tiU nybyggnad som behövs för attbevara helhetsbilden i en mUjö. Jag har i detföregående behandlat frågan om bostadslån med förhöjt låneunderlag tilllokaler. Vad jag därvid har anfört innebär att ett lånestöd till andrabyggnader och lokaler än dem som enligt gällande regler omfattas avlåneunderlag och pantvärde faller utanför ramen för bostadslångivningen och den därtUI knutna tUläggslångivningen. Det kan emellertidfinnas skäl att i viss omfattning och som en försöksverksamhet göra undantagför sådana lokaler som nämner och ekonomibyggnader somriksantikvarieämbetet åsyftar. Jag förordar att sådana byggnader och lokalerfår räknas in i pantvärdet, om de i den miljö där de fanns tidigare utgjordebostadskomplement. Vidremissbehandlingen framförda förslag om särskUt stöd tUl nybyggnad i vissa fall,om höjning av den övre lånegränsen för bostadslån till enskilt ägda bostadshusoch om stöd i form av förbättringslån till hus som fyller ett varaktigt behovanser jag mig inte kunna förorda. I fråga omförfarandet vid långivningen har utredningen föreslagit att beslutanderätten iärenden om höjning av låneunderlaget förs över från Kungl. Maj:t tilllänsbostadsnämnderna såvitt gäller höjning av låneunderlaget med högst och tiU i övriga faU. Beslutanderätteni ärenden om tiUäggslån föreslås bli lagd på styrelsen. För egen delförordar jag att, i avvaktan på närmare erfarenheter av den nya låneformen,beslut om tilläggslån t. v. meddelas av Kungl. I konsekvens härmed börnågon ändring nu inte göras beträffande beslutanderätten i ärenden om höjningav låneunderlaget. Frågan om en decentraUsering av beslutanderätten får prövasav Kungl. Maj:t, när erfarenheter av långivningen har vunnits. TUl sist tarjag upp frågan om övergångsbestämmelser samt anslags-och ramfrågor. 1974:1 Bilaga 14 137 De av migförordade ändrade bestämmelserna för statiigt stöd till upprustning avkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse bör tillämpas fr. o. m. den 1juli 1974. Eftersom ett relativt stort antal ärenden angående sådanupprustning f. n. är anhängiga hos länsbostadsnämnderna, synes det lämpligt attde nya bestämmelserna får, på sökandens begäran,tUlämpas även i ärende i vilket preliminärt beslut om lån har meddelatsföre . Omfattningen av det statiiga stödet tillombyggnad med hjälp av bostadslån med förhöjt låneunderlag och tUläggslån börbestämmas genom särskUda ramar. Utredningen harberäknat behovet av lånemedel för förhöjt låneunderlag till 10 mUj. Jag förordar att ramen för beslut om sådan förhöjningbestäms tUl 10 milj. kr. för vart och ett av . Detta beloppbör utgöra en maximerad delram inom den av mig i det föregående förordade ramenom 240 milj. kr. för beslut om bostadslån för ombyggnad och räntebärandeförbättringslån. FörtUläggslångivningen bör fastställas en beslutsram om 20 milj. kr. Medel för utbetalning av tilläggslån bör anvisaspå ett särskilt anslag under fonden för låneunderstöd med benämningenTilläggslån till kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse. Säkra utgångspunkter för beräkning avanslagsbehovet saknas. Jag förordar att anslaget för /75 försupp med 10 milj. kr. Beträffande ram och anslag för tiUäggslångivningengör jag hemställan i det följande under punkten V: 10. Jag hemstäUer att Kungl. 1. uttala sig för en bostadsbyggnadsplan för med denomfattning och fördelning jag har förordat, 2. medge att ramen för beviljande av bostadslån till nybyggnad fastställs till 8 375 000 m-våningsyta, motsvarande ett beräknat antal lägenheter av 75 000 jämtelokaler som omfattas av låneunderlag och pantvärde för bostadslån, 3. medge att ramama förbostadslån och byggnadstUlstånd för nybyggnad får tas ianspråk för ombyggnads-och förbättringsverksamhet, i den mån de inte utnyttjashelt för sitt ändamål, 4. medge att ramen för beviljande av bostadslån till nybyggnad undervart och ett av får samma omfattning som den under 2föreslagna ramen för , 5. medge att av ramen för bostadslån för vart och ett av åren 19741976 högst 20 000 m- våningsyta får tas ianspråk för nybyggnad av lokaler i äldre bostadsområden, 6. medge att Kungl. Maj:t meddelar bestämmelser om projektreservför åren 1974 och 1975 i enlighet med vad jag förordat, 1974:1 Bilaga 14 138 7. medge att beslut om bostadslån tUl nybyggnad meddelas intill ett belopp av 1 . 8. medge att beslut om bostadslån till ombyggnad samt räntebärandeförbättringslån meddelas intUl ett belopp av . under vart och ettav , 9. medge att av de under 8 upptagna ramarna högst 10 milj. kr. skallutgöra en särskUd ram för beslut om förhöjt låneunderlag för kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse, 10. bemyndiga Kungl. Maj:t att under de förutsättningar som harangetts i det föregående besluta om utökning av de under 7 och 8 upptagnaramarna, 11. medge att långivningen avseende kostnader för outhyrda lägenheterfår avse även hyresförluster uppkomna , 12. godkänna vad jag i det föregående har anfört om belåning avintegrerade anläggningar för boendeservice, 13. bemyndiga Kungl. Maj:t att i särskilda fall medge fortsatt ränte-och amorteringsfrihet beträffande vissa lån och delar av lån tUlstudentbostadsföretag, 14. godkänna i det föregående angivna allmänna riktiinjer i fråga omurval och planering avseende uppmstning och bevarande av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse, 15. godkänna i det föregående förordade grunder för statligt lånestöd avseende ombyggnad av kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse, 16. till Lånefonden för bostadsbyggande för /75 anvisa ett investeringsanslag av 3 . IV: 12.Lånefonden för inventarier i vissa specialbostäder 1972/73 Utgift 1650858 Behållning 10 988 308 1973/74Anslag 1 000 1974/75 Förslag 1 000 Från fondenbestrids utgifter för lån för anskaffning och förnyelse av inventarier i bostad, som är avsedd att hyras uti möblerat skick och tUlgodose ett mera kortvarigt behov av bostad förensamstående person eller annat mindre hushåll. Lån utgår till bolag, föreningeller stiftelse som svarar för inredning av sådan bostad. Lån kan beviljasintUl . Lånebestämmelserna finns i kungörelsen (1959: 371) omlån från lånefonden för inventarier i vissa specialbostäder (ändrad senast1973: 328). Prop.1974:1 Bilaga 14 139 föreslår att anslaget för budgetåret1974/75 förs upp med ett formellt belopp av . Under /73 utbetalades . ochtUl fonden inflöt i form av amorteringar och inlösen av lån . Vidbudgetårets utgång fanns en behållning på anslaget av . Styrelsen räknar med en långivning omfattande ca 1 000rum under vart och ett av budgetåren 1973/74 och 1974/75. Det totalalånebeloppet per budgetår kan beräknas till 1,8 milj. kr. Styrelsensanslagsberäkning framgår av följande tablå. Ej disponerade medel 10 988 300 Anslag /74 1 000 m. /74 3 500 000 Disponibelt /74 14 489 300 Beräknad långivning /74 1 800 000 Ej disponerade medel (avrundat) 12 600 OOÖ /75 3 600 000 Beräknad långivning /75 1 800 000 Anslagsbehov /75 1 000 Jag biträder förslag. Jag hemställeratt Kungl. att tUl Lånefonden för inventarier i vissaspecialbostäder för /75 anvisa ett investeringsanslag av 1 000kr. IV: 13.Lånefonden för kommunala markförvärv 1972/73Utgift 55 079 565 Behållning 59 252 335 1973/74Anslag 100 000 000 1974/75 Förslag 125 000 000 Lånebestämmelserna finns i kungörelsen (1968: 227) ommarkförvärvslån tUl kommun (ändrad : 536). Dessa bestämmelserinnebär i korthet att kommun kan erhålla lån av statsmedel för förvärv av delssådan fast egendom i område utan samlad äldre bebyggelse (exploateringsområde)som med hänsyn till den framtida utvecklingen krävs för tätbebyggelse ellerdärmed sammanhängande anordning, dels sådanfast egendom i område med samlad äldre bebyggelse (saneringsområde) som efterny- eller ombyggnad till större delen skall utnyttjas för bostadsändamål. Ansökan om lån skall inges till sommed eget yttrande överlämnar ärendet till Kungl. Maj:t för prövning. 1974:1 Bilaga 14 140 Ansökningaravseende förvärv har inkommit till ett totalt belopp av 146,5milj. Summan av tillstyrkta belopp avseende exploateringsområden (87,0milj. och ansökningar avseende saneringsområden (28,5 milj. uppgårtill sammanlagt ca 115,5 milj. kr., en ökning med ca 27 milj. kr. jämfört medår 1971. Denna ökning avser till ca 18 mUj. förvärv inomexploateringsområden och till ca 9 milj. kr. förvärv inom saneringsområden. Debelopp som avser förvärv inom saneringsområden bör ses motbakgrund av att markförvärv inom exploateringsområden fortfarandeprioriterades i lånebestämmelserna. Många kommuner har sålunda avstått frånatt ansöka om lån för förvärv inom saneringsområden. Enligt de kommunalabostadsbyggnadsprogrammen för programperioderna 19721976 och 19731977 varandelen lägenheter i flerfamiljshus belägna på kommunägd mark inomexploateringsområden för båda perioderna. Motsvarande andelar inomsaneringsområden var för de två programperioderna resp. . Mot bakgrund av bl.a. den av riksdag beslutade vidgningen av långivningen tUl fastigheteri saneringsområden anser styrelsen att de hittillsvarande årliga anslagen tillmarkförvärvslånefonden framstår som otillräckliga. För att underlätta förkommunerna att bygga upp en god markberedskap och därigenom positivt inverka påsamhällsplanering och plangenomförande är det angeläget att anslaget tilllånefonden ökas så att lånebehoven kan tillgodoses. Bostadsstyrelsenanser att för markförvärvslån erfordras 125 milj. kr. avseende förvärv iexploateringsområden och 100 milj. kr. avseende förvärv i saneringsområden.Under /75 beräknas fonden tUlföras ca 14 milj. kr. Med hänsyn härtill erfordras ett anslag tUl fonden på 210 milj.kr. Anslaget tilllånefonden för kommunala markförvärv uppgår för /74 tiU 100milj. Långivningen har fr. o. m. vidgats till attomfatta också förvärv av mark i saneringsområden. Eftersom långivningen underinnevarande budgetår i huvudsak avser förvärv , kommer intevidgningen av långivningen att i någon större utsträckning föranleda anspråk pålånemedel förrän under nästa budgetår. Däremot kommer det anslag som anvisasför /75 att användas för lån som avser förvärv av bådeexploaterings- och saneringsfastigheter. Omfattningen av kommunernasmarkförvärv och därav föranledda låneanspråk kan inte nu beräknasmed någon större säkerhet. 1974:1 Bilaga 14 141 lån avseende förvärv under år 1973går ut , föreligger heller ännu inte uppgifter 1973. Också erfarenheterna av låneverksarriheten avseende 1972 årsförvärv har begränsat värde för beräkning av anslagsbehovet under budgetåret1974/75, eftersom många kommuner torde ha avstått från att ansöka om lån förförvärv inom saneringsområden. De avbostadsstyrelsen redovisade uppgifterna avseende förvärv visaremellertid att det utöver tiUstyrkta belopp för förvärv av exploateringsfastigheter om 87 milj. kr. också fanns ansökningar avseendesaneringsområden tUl ett belopp om 28,5 milj. kr. Även om uppgifternabeträffande saneringsområden som nämnts har ett begränsat värde, tyder deemellertid på ytterligare lånebehov som behöver tillgodoses med hänsyn till deav statsmakterna (prop. 1972: 21, CU 1972: 19, rskr 1973: 208) uppdragnariktiinjerna för sanering av det äldre bostadsbeståndet. På grund av detanförda förordar jag att anslaget för nästa budgetår ökas med 25 milj. kr. ochalltså förs upp med 125 milj. kr. I enlighet med förslag av börbeslutanderätten beträffande markförvärvslån överföras från Kungl.Maj:t till . Ändringen bör träda i kraft ochomfatta förvärv beträffande vilka förutsättningar för lån uppkommit tidigast år1974. Jag hemställer att Kungl. att tillLånefonden för kommunala markförvärv för /75 anvisa ett investeringsanslag av . Lånefonden för allmänna samlingslokaler 1972/73 Utgift 14 000 000 Behållning 2 000 000 1973/74Anslag 17 000 000 1974/75 Förslag 1000 Från fonden utbetalas lån till nybyggnad,ombyggnad eller köp av samlingslokaler enligt kungörelsen (1973: 400) omstatiigt stöd till allmänna samlingslokaler. En redogörelse förlånebestämmelserna har lämnats under punkten B 8. Vidare utbetalas från fondenlån enligt kungörelsen (1957: 367, upphävd1973: 400) om statslån för anordnande av allmänna samlingslokaler m. m. För varjebudgetår fastställs en ram för långivningen. Denna ram omfattar också bidragsgivningen frän anslagetAnordningsbidrag m. m. för allmänna samhngslokaler. Ramfrågan harbehandlats under sistnämnda anslag (B 8). 1974:1 Bilaga 14 142 Vid utgången /73 fanns beviljade men ej utbetalda lån till ett belopp av ca28 milj. kr. Behållningen på anslaget uppgick till 2 milj. kr., vartUI kommerfondens kontanta behåUning på inemot 14 milj.kr. Anslaget har för /74 anvisats med 17 mUj. Amorteringarnaunder budgetåret kan beräknas till ca 4 mUj. Medräknat de amorteringar somberäknas inflyta under /75 bör disponibla fondmedel räcka tillutbetalning i erforderlig omfattning avredan bevUjade lån och av de lån som blir beviljade under budgetåren 1973/74och 1974/75. Styrelsen föreslår att anslaget för /75 anvisas medendast ett formellt belopp på . Jag biträderbostadsstyrelsens förslag. Jag hemställer att Kungl. att tillLånefonden för allmänna samhngslokaler för /75 anvisa ett investeringsanslag av . V: 10 Tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse Nyttanslag (förslag) . Under åberopande avvad jag anfört under punkten IV: 11 hemställer jag attKungl. 1. medge att beslut om tUläggslån meddelas intill ett belopp av . under vart och ett av , 2. till Tilläggslån tillkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse-för /75anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1974:1 Bilaga 14 143 VIIFONDEN FÖR FORLAG TILL STATSVERKET Förskott till vissa plankostnader m. m. Ingående behåUning Anslag Utgift 1972/73 2 243 188 1973/74 45 188 1974/75 Förslag 10 188 Från anslaget förskotteras bidrag till kostnader förupprättande av regionplan i enlighet med byggnadslagstiftningens föreskrifter.Bestämmelser härom är givna i 132 § byggnadslagen (1947: 385, ändrad senast1959:611). Regionplanering enligt byggnadslagens bestämmelserpågår f. n. inom Göteborgs- och Kalmarregionerna. Verket beräknar behovet av förskottsmedel till 485 000kr. för innevarande budgetår och till . för /75.Anslaget beräknas behöva tUlföras . Medhänvisning tUl vad jag anfört under anslaget C 2. Bidrag tUl översiktiigplanering m. m. beräknar jag behovet av förskottsmedel under /75till . Anslaget bör tillföras . Jag hemställer att Kungl.Maj:t föreslår att till Förskott till vissa plankostnader m. m. /75 anvisa ett investeringsanslag av . Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöter hemstäUtbifaller Hans Maj:t Konungen. 1974:1 Bilaga 14 144 A. m. m. 9 6 490 000 10 Kommittéer m. m. 4 000 000 Extrautgifter 150 000 Bidrag till vissa internationeUaorganisationer m. m. B. Bostadsbyggande m. m. 11 13 989 000 12 Länsbostadsnämnderna 27 460 000 13 Statenshyresråd 1787 000 15 Bostadstillägg 1095 000 000 17 Räntebidrag m. m. 18 Viss bostadsförbättringsverksamhetm. 195 000 000 23 Byggnadsforskning 9 000 000 41 Anordningsbidrag m. m.till allmänna samlingslokaler 5 000 000 44 Upprustningsbidrag m. m. tiU allmännasamhngslokaler 5 000 000 1 353 236 000 46 14 270 000 48 Bidrag tiU översiktlig planering m. m. D. Lantmäteri- och kartväsendet 51 Sammanläggning av lantmäteriet och rikets aUmännakartverk 55 Anslagen till lantmäteri- och kartväsendet 56 Vissa aUmänna myndighetsuppgifter 24 852 000 58 Förrättnings- och uppdragsverksamhet 1000 62 Mätning och kartiäggning 31 892 000 64 Försvarsberedskap 918 000 65 Bidrag tiU förrättnings- ochuppdragsverksamhet 7 000 000 Utrustning 2 750 000 Summa för driftbudgeten 1 449 137 000 KAPITALBUDGETEN 67 Lånefonden för bostadsbyggande 3 155 000 000 138 Lånefonden för inventarier i vissaspecialbostäder 1000 139 Lånefonden för kommunalamarkförvärv 125 000 000 141 Lånefonden för allmänna samlingslokaler 1 000 3 280 002 000 V. Fonden för läneunderstöd 142 TiUäggslån tiU kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse 10 000 000 vn.Fonden för förlag till statsverket 143 Förskott tiU vissa plankostnader m. m. Summaför kapitalbudgeten 3 290 042 000 Totaltför 4 739179 000 Bilaga 15 till statsverkspropositionen 1974 Prop.