prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Bostäder för flyttande arbetskraft. haruppdragit åt AMS att senast under innevarande budgetår avveckla verksamhetenmed uthyrning av förläggningsplatser till personer som har flyttat för atttillträda arbete. AMS' förslag att även övrig i delprogrammet förekommandeverksamhet skall avvecklas kan jag biträda. Delprogrammet Bostäder förflyttande arbetskraft kan härigenom utgå. Med hänvisning till det anförda och sammanställningen idet föregående (s. 77) beräknar jag anslaget Arbetsmarknadsservice tUl 1 467,8milj. Jaghemställer att Kungl. 1. godkänna de ändringar av grundernaför utbildnings- och flyttningsbidrag som har förordats, att tillämpas fr. o.m. den 1 juh 1974, 2. tiU Arbetsmarknadsservice /75 anvisa ett förslagsanslag av 1 . 1972/73Utgift 11816 021063 Reservation 1585 730345 1973/74Anslag i 735 356 000 1974/75 Förslag 739 431 000 Inkl. det tidigare under anslagetej redovisade delprogrammet Särskilda beredskapsarbeten. -Härutöver har på tilläggsstat I anvisats 700 milj. kr. Från anslaget bestrids utgifterna för programmetSysselsättningsskapande åtgärder utom delprogrammet Stöd tUl lageruppbyggnad. 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag 1974/75 Beräknar 1 105 670 000 385 000 000 10 000 000 20 000 000 18 800 000 373 000 000 10 000 000 20 000 000 16 431000 1 816 021 000 Programmet Sysselsättningsskapande åtgärder består avdelprogrammen Allmänna beredskapsarbeten. Särskilda beredskapsarbeten, IndustribestäUningar,Detaljplaneringsbidrag, Investeringsfondsärenden och Stöd tUl lageruppbyggnad.Sistnämnda delprogram behandlas under nästföljande anslagspunkt. Delprogrammet Allmänna beredskapsarbeten omfattarstatliga beredskapsarbeten i den mån de inte är särskilt avsedda försvårplacerad arbetskraft samt statsbidrag till motsvarande kommunala ochenskUda arbeten, ävensom statligt stöd till tidsbegränsad fortsatt drift vidned-läggningshotade företag. Delprogrammet Särskilda beredskapsarbeten vilket t. o. m. innevarande budgetår redovisas under anslaget SärskUdaåtgärder för arbetsanpassning omfattar motsvarande arbeten för svårplacerade.Bestämmelser om beredskapsarbeten återfinns i arbetsmarknadskungörelsen (1966:368, omtryckt 1972: 300, ändrad : 832) och om företagsstöd ikungörelsen (1972: 302) om statsbidrag till nedläggningshotade företag. Under delprogrammen Industribeställningar ochDetaljplaneringsbidrag faller kostnader för statliga industribeställningar somläggs ut av sysselsättningsskäl samt kostnader för projektering av vissaallmänna arbeten i syfte att öka beredskapen mot arbetslöshet. Delprogrammet Investeringsfondsärenden belastasav administrationskostnader, vilka ingår i de för programmet gemensammaförvaltnings-kostnadema. Allmänna beredskapsarbeten.För /73 anvisades tUlallmänna beredskapsarbeten 329,2 milj. kr. på riksstaten, 630 mUj. på tiUäggsstat I och 150 milj. kr. påtilläggsstat , dvs. sammanlagt 1109,2 milj. kr. De allmänna ochsärskilda beredskapsarbetenas fördelning på olika slag av ändamål har undersenare år utvecklats så som framgår av följande tabell. Tusental utförda dagsverken i allmänna (A) och särskilda (SJberedskapsarbeten 3 002 3 698 Prop.1974:1 Bilaga 13 97 Antalet dagsverken och kostnaderna för olika slagsallmänna beredskapsarbeten under det senaste budgetåret framgår av följandetabell. Dagsverken och kostnader vid olika slags allmännaberedskapsarbeten under budgetåret1972/73 (kr.) 1Härtill kommer vissa sociala kostnader på totalt 38,8 milj. kr. Beredskapsarbetena hade som framgår av tabellema storomfattning vmder det senaste budgetåret liksom under det närmast föregående.Detta gäller för alla delar av landet. Trots att läget på arbetsmarknadenallmänt sett stabUiserades under /73 var arbetslöshetenförhållandevis stor för vissa grupper, främst kvinnor och ungdom samtarbetstagare inom byggnadsverksamheten. Särskilda insatser gjordes därför fördessa gmpper. Således anordnades beredskapsarbeten på vårdområdet i form av bl.a. vikariat för anställda som deltog i vidareutbildning genomarbetsmarknadsverkets försorg. Vid olika statliga verk sysselsattes i mars 1973över 3 000 ungdomar genom särskUda praktikarbeten. I byggsektorn harberedskapsarbetena under det senaste budgetåret omfattat bl. a. upprustning aväldre bostadshus. Antalet sysselsatta arbetslösa vid beredskapsarbetenunder vissa månader samt andelarna imgdom och äldre för totalt resp. kvinnorredovisas i följande tabell. 7 1974.1 saml Nr 1. Antalet anvisade arbetslösa vid beredskapsarbeten och deras ålders- ochkönsfördelning vid mitten av vissa månader därav (%) /e;/ Reserven av lämpliga objekt för beredskapsarbetenvar god under det gångna budgetåret, varför arbetena i allmänhet kundestartas med kort varsel. TiU flertaletkommunala arbeten som utfördes den 1 september 1972den 30april 1973 utgick förhöjt statsbidrag av kostnaderna i stället för , vilket stimulerade många kommuner att tidigarelägga arbeten. /75 kommer konjunkturutvecklingen sannohkt att medföra enbetydande efterfrågan på arbetskraft. Behovet av allmänna beredskapsarbetenkan därför väntas i stort sett motsvara vad anvisade medel i riksstaten /74 medger, eUer ca 1,1 milj.dagsverken. Fördelningen mellan olika slags projekt beräknas bli ungefärdensamma som under /73; eventueUt ökar tjänste- och vårdsektornsandel ytterligare något. Medelsbehovet beräknas tiU 350 milj. kr., varav 150milj. Möjhgheterna att nu med någon säkerhet bedömaarbetsmarknadsutvecklingen under /75 är emellertid begränsade,varför styrelsen avser att återkomma med begäran om ytterligare medel om detvisar sig nödvändigt. 1974:1 Bilaga 13 99 Särskilda beredskapsarbeten.För /73 anvisades till särskUda beredskapsarbeten 352,8 milj.kr. på riksstaten, 270 milj. kr. påtiUäggsstat I och 100 milj. kr. på tiUäggsstat , dvs. sammanlagt722,8 milj. kr. Antalet utförda dagsverken och nedlagda kostnader vid olikaslags arbeten framgår av följande sammanställning. Dagsverken och kostnader vid olika slags särskilda beredskapsarbetenunder /73 Totalt AMS' andel (kr.)' 'Härtill kommer sociala kostnader på totalt 27 milj. kr. Under /691972/73 sysselsattes imedeltal ca 12 000, 11000, 12 000, 14 000 resp. 19 000 personer.Omfattnmgen av de särskilda beredskapsarbetena har således ökat kraftigt underdet senaste budgetåret. Höjningen av statsbidraget för konimunala arbeten till50 % har sannolikt utgjort en kraftig stimulans. Liksom föregående budgetår var vintern gynnsam för landskaps-, natur- ochskogsvårdsarbeten saml kommunala s. k. T-arbeten. Vid de särskUda beredskapsarbetena sysselsättstill äldre och lokalt bundenarbetskraft. Därjämte sysselsätts vid s. k. T-arbeten dels mentalvårdspatienteroch psykiskt utvecklingsstörda, dels personer som har varit föremål förnykterhets-, kriminal- eller ungdomsvård samt vård för narkotikamissbruk, delsockså personer som av andra skäl har nedsatt arbetsförmåga. I industrieUa beredskapsarbeten sysselsattes den30 1 861 personer, varav906 kvinnor, vid 53 arbetsplatser. var motsvarandeantal 1 684 personer. Vid tre av arbetsplatserna har inletts 1974:1 Bilaga 13 loo förhandlingarmed privata företag om överlåtelse av tUlverknmgen med villkor att desysselsatta får fortsatt anställning. har fyra industriellaberedskapsarbeten övertagits av privata företag; fyra arbetsplatser har blivitskyddade verkstäder och fem arbetsplatser har lagts ned. Strukturförändringarnamedför att speciellt gruppen äldre och i övrigt svårplacerade personer fårallt svårare att hävda sig på den öppna marknaden. Fysiskt krävande arbeten äri många fall olämpliga för de arbetssökande det här är fråga om. En ytterligarediversifiering av de särskilda beredskapsarbetena är därför angelägen. Konjukturdämpningenhar accentuerat svårigheterna för den svårplacerade arbetskraften. Äldrearbetslösa har haft längre arbetslöshetsperioder än övriga. Det finnsanledning att räkna med att arbetslösheten bland äldre och handikappade kommeratt ligga kvar på en hög nivå även under den nu påbörjade konjunkturuppgången. AMS bedömer f. n. behovet av särskUdaberedskapsarbeten under /75 till ca 2 milj. dagsverken.Andelen vägarbeten bör enligt styrelsen vara ungefär densamma som f.n. Kostnaden perdagsverke kan beräknas till . Det totala medelsbehovet uppgår tUl 385 mUj. Om utvecklingen på arbetsmarknadenskulle medföra utgifter härutöver har styrelsen för avsikt att begära medel påtUläggsstat. Under budgetåret1972/73 fattade AMS beslut omIndustribestäUningar (s. k. rådmmsbeställningar) för sammanlagt 17,4milj. kr., av vUket belopp 13,8 milj. kr. upparbetades under budgetåret. Dessa beställningar beräknas ha medfört 18 000 dagsverkenunder budgetåret. Under budgetåret1972/73 utfördes vidare 135 000 av totalt 570 000 dagsverken som hade åstadkommits genom industribeställningar under budgetåret1971/72. Sistnämnda beställningar utgjordes av dels omfattanderådmmsbeställningar och dels också i särskild ordning genomfördatidigareläggningar av reguljära statliga och kommunala beställningar. Att på siktbedöma behovet av att lägga ut industribeställningar i AMS' regi är förenat medstora svårigheter. AMS beräknar emellertid medelsbehovet under budgetåret1974/75 till oförändrat 10 mUj. kr., vUket beräknas möjliggöra 14 000dagsverken. Detaljplaner i ngsbidra g. Under /73 gavs bidragtUl kommuner för projektering för totalt 55 mUj. av arbeten med enanläggningskostnad av ca 900 milj. kr. Detta beräknas motsvara ensysselsättnmgsberedskap av 1,9 mUj. Genom den intensivaprojekteringsverksamheten har reserven av lämpliga projekt förberedskapsarbeten kunnat håUas på en betryggande luvå trots den storaomfattningen av dessa arbeten. 1974:1 Bilaga 13 loi värdefullttiUskott tUl sysselsättningen för arkitekter och byggnadstekniker. /75 behöver arbeten motsvarande 2,1 milj. dagsverken projekteras, vilket innebär en ökningmotsvarande 500 000 dagsverken jämfört med vad som planeras bli utfört underinnevarande budgetår. Medelsbehovet under /75 beräknasdärför tiU 20 milj. kr. AMS har medsärskild skrivelse överlämnat en rapport om sysselsättningen i byggkonsultbranschen. Rapporten har utarbetatsav en arbetsgrupp, som styrelsen har tillsatt särskilt för ändamålet, medföreträdare för styrelsen och de sysselsatta i branschen. Styrelsen tillstyrkerde åtgärder som föreslås i rapporten. I denna konstateras bl. a. att desenaste årens utveckling i byggsektorn har medfört en avsevärd minskning avsysselsättrungen i byggkonsultbranschen. Därför bör enligt arbetsgruppensärskUda åtgärder vidtas med syfte att skapasysselsättning för byggkonsulter m. fl. och förbättraprojekteringsberedskapen i fråga om byggnads- och anläggningsarbeten. Arbetsgruppenföreslår att såväl den statliga som den statsunderstödda kommunalaberedskapsprojekteringen inriktas på tidigare stadier av projekteringen än f.n. Kommunerna föreslås vidare kunna få bidrag för översiktlig planering avbostadsområden m. m. samt för särskilda projekt såsom trafikplanering,kartiäggning av vatten- och avloppsnät o. d. Den ram inom vilken AMS åriigenfår bevilja bidrag till projektering bör enligt arbetsgruppen höjas. Arbetsgmppenföreslår vidare att även andra än kommuner skall kunna få bidrag förprojektering. Inom ramen för bostadsbyggandet föreslås dels räntefria förskottpå bostadslån vid tidigarelagd projektering dels särskilda bidrag på upp till1 . per lägenhet vid projektering avvissa ombyggnadsarbeten. Industrin föreslås få utnyttja investeringsfonderför projektering. Därutöver förordas i rapporten att åtgärder vidtas tillförmån för forskning, utveckling och prognosverksamhet inom byggsektorn,export av konsulttjänster samt för information och bättre fortbildningsmöjligheterför byggkonsulter. AMS har under detgångna budgetåret med stöd av Kungl.Maj:ts bemyndigande medgivit att olika industriföretag under år 1972fått föra över sammanlagt 102 mUj. Därutöver har styrelsen yttrat sig till finansdepartementeti 1 050 ärenden om användande äv investeringsfonderför byggnads- och maskininvesteringar och i 190 ärenden om användandeav sådana fonder i lokaliseringspolitiskt syfte. AMS har tillstyrkt 850 avansökningarna, företrädesvis avseende byggnadsinvesteringar. Företagens intresse för investeringsfonderna somkonjunkturstimiUe-rande medel är betydande. Det framgår bl. a. av attantalet företag med 1974:1 Bilaga 13 102 investeringsfonder fortgående ökar.Antalet var vid taxering 3 768. Styrelsen anser att systemet medinvesteringsfonder bör behållas med i stort sett nuvarande utformning. För delprogrammetuppstår inga andra kostnader än administrationskostnader, vUka ingår i de för programmet gemensamma förvaltningskostnaderna. Allmänna ochsärskilda beredskapsarbeten. De aUmänna resp. särskilda beredskapsarbetenafinansieras f. n. från skilda anslag, benämnda Sysselsättningsskapandeåtgärder för arbetslösa resp. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning.Dagsverkenas fördelning mellan arbeten som betecknas som allmänna resp.särskilda har varierat . Variationerna är delvis skenbara, bl.a. eftersom det vid vissa arbetsplatser sysselsätts såväl svårplacerade somandra arbetslösa. Det skulle därför enligt min mening vara förenat medpraktiska fördelar om alla beredskapsarbeten i fortsättningen kunde finansierasfrån samma anslag. Det är å andra sidan uppenbart att de särskildaberedskapsarbetena har delvis andra syften än de allmänna. De särskildaarbetena måste planeras och genomföras i nära samråd medarbetsvårdstjänste-männen på resp. orter, och det är ofta nödvändigt att viddessa arbetsplatser anställa assistenter och arbetsledare med erfarenhet avolika handikappgruppers problem. Jag har med hänsyn till dessa skilda synpunkterfunnit det lämpligt att i fortsättningen hänföra de båda typerna avberedskapsarbeten till olika delprogram inom samma program. Jag förordarsåledes att allmänna resp. särskilda beredskapsarbeten fr. o. m. budgetåret1974/75 behandlas som två delposter under förevarande anslag, vilket bör kallas Sysselsättningsskapandeåtgärder. Som framgår av redovisningen av AMS'anslagsframställning har beredskapsarbetena haft mycket stor omfattningunder . Detta gäller för alla delar av landet. Ävenunder innevarande budgetår är arbetenas omfattning större än vad som någonsinförekom före den senaste konjunkturnedgången. av dagsverkena utfördesi skogslänen, medan utfördes i storstadslänen och i övriga län. De allmännaberedskapsarbetena utförs numera till ca en tredjedel inom tjänste- ochvårdområdena. I dessa arbeten sysselsätts kvinnor och ungdom i storutsträckning. Vid övriga allmänna beredskapsarbeten liksom vid flertaletsärskilda arbeten är det däremot fortfarande tUl övervägande delen män somsysselsätts. Där är också andelen medelålders och äldre personer relativtstor. Såvitt man nu kan bedöma arbetslöshetensutveckling bör beredskapsarbetena t. v. ha i stort sett oförändradinriktning. 1974:1 Bilaga 13 i03 böremellertid kunna minskas väsentligt. Chefen för kommunikationsdepartementethar tidigare denna dag förordat att ett särskilt anslag på 200 milj. kr., benämnt Särskilda byggnads- ochförbättringsarbeten avseende statliga vägar, skall tas upp under sjättehuvudtiteln för vägarbeten som utförs avsysselsättningsskäl. Dessa arbeten avses bli utförda av statens vägverki samråd med AMS så att de åsyftade effektema uppnås. Även i fortsättningenmåste emellertid en del vägarbeten utföras som beredskapsarbeten, bl. a. föratt sysselsätta vissa gmpper av socialt handikappade arbetslösa. Det ärväsentligt att urvalet av arbetsobjekt för beredskapsarbetena fortiöpandeomprövas med hänsyn till både de arbetslösas behov och kostnaderna för olikaslags arbeten. Jag vill i dettasammanhang anmäla att saneringsutredningen i sitt betänkande (SOU 1973: 27)Sanering III har föreslagit att beredskapsarbeten skall få avse restaureringav bostadshus som ägs av kommuner eller allmännyttiga företag. Enligt nugällande praxis förekommer endastundantagsvis att ny- eller ombyggnad av bostadshus utförs somberedskapsarbeten. För egen del får jag efter samråd med chefen för bostadsdepartementetavstyrka att ändring görs i denna praxis. Jag vill här också beröra en fråga som- rörtiUämpningen av bestämmelserna om statsbidrag till enskilda beredskapsarbeten.Enligt arbetsmarknadskungörelsen får tiU beredskapsarbete utväljas arbete somberäknas bli utfört även om arbetslöshet interåder. Arbetet skall således vara så angeläget att det skulle ha utförts senareäven om det inte blivit utvalt till beredskapsarbete. Till kommunalaberedskapsarbeten utgår statsbidrag med belopp som anges i särskUdförfattning, om tillämplig sådan finns, och i andra fall med normalt avde kostnader som AMS godkänner. Denna procentsats är avvägd så att bidragetskall täcka kommunernas kostnader för att tidigarelägga projekt, som annarsinte skulle ha utförts förrän senare, och därutöver utgöra en viss ekonomiskstimulans. AMS har rätt att jämka bidragsandelen i särskilda fall. Jämkninguppåt får dock ske endast för kommun medhög och långvarig arbetslöshet samt sjunkande befolkningstal. Någon vissprocentsats intill vilken jämkning får ske har inte faststäUts. Det hardäremot förutsatts (prop. 1966: 52: s. 250) att jämkningsmöjligheten skall utnyttjasåterhållsamt och att en mera väsentligjämkning skall förekomma endast i undantagsfaU. EnskUda beredskapsarbeten utförs f. n.huvudsakligen av ekonomiska och ideeUa föreningar samt stiftelser. Förde enskUda arbetena har någon bestämd statsbidragsandel inte fastställts annatän beträffande arbeten till vilka bidrag kan utgå enligt särskild författning.I andra fall skall bidrag utgå med belopp som motsvarar de godkända kostnadernamed avdrag för vad som motsvarar arbetets värde för huvudmannen. Även videnskilda beredskapsarbeten gäller dessutom att AMS får jämka 1974:1 Bilaga 13 104 Detta får sålunda höjasi fråga om arbeten som bedrivs i område med hög och långvarig arbetslöshet samtsjunkande befolkningstal. Erfarenheterna hittiUs avreglernas tillämpning hos både AMS och Kungl. Maj:t visar på vissa svårighetervid prövning av fråga om jämkning av bidragsandelen för enskildaberedskapsarbeten. Svårigheterna hänger samman med att huvudmännen ibland görgällande att värdet för dem av att arbetena kommer till stånd är litet eller ivissa fall inget alls. Som jag har redovisat leder gällande bestämmelsertill att arbeten som helt eller huvudsakligen saknar värde för resp. huvudmaninte bör väljas tUl beredskapsarbeten. Inte sällan åberopar huvud-, männenemellertid som skäl för att arbetet bör utföras som beredskapsarbete och att bidragsandelen skall jämkasuppåt olika omständigheter som inte i första hand kan hänföras till densysselsättningsskapande effekten, t. ex. att arbetena gällerinstitutioner för handikappade eller för ideella ändamål. Enligt min mening kanman vid prövning av ett arbetes angelägenhet söm beredskapsarbete och bidragetsstorlek inte helt bortse från sådana omständigheter. Men jag vill understrykaatt dylika hänsyn i allmänhet inte får leda till att bidraget sätts högre änvad som skuUe ha utgått om det hade varit fråga om ett kommunalt beredskapsarbete. En höjning av bidragsandelen utövervad som gäUer för kommunala beredskapsarbeten bör förekomma endast irena undantagsfaU. Jag övergår nutill anslagsberäkningen för delprogrammen Allmänna resp. SärskUda beredskapsarbeten. Behovet av beredskapsarbeten under kommandeår kan inte bedömas med någon större säkerhet. Jag förordar emellertid att AMSför /75 anvisas medel motsvarande ca 1,1 milj. dagsverken iallmänna beredskapsarbeten och ca 2,2 milj.dagsverken i särskilda beredskapsarbeten, dvs. ungefär samma dagsverksantalsom kom till utförande under budgetåren närmast före den senastekonjunkturnedgången. Med hänsyn till vad jag har anfört ommöjlighetema att begränsa vägarbetenas andel av främst de allmännaberedskapsarbetena och om statsbidragens storlek vid de enskilda arbetena beräknarjag medelsbehovet för allmänna beredskapsarbeten till 320 milj. kr. och försärskilda beredskapsarbeten till 373 milj. kr. Det belopp somvid budgetårets slut har förbmkats för väg- och gatuarbeten skall räknas av motautomobUskattemedlen. Uppskattningsvis kan beloppet anges till 150 mUj. kr.vid allmänna och 50 milj. kr. vid särskilda beredskapsarbeten. Industribeställningar.Jag beräknar i likhet med AMS ett medelsbehov av 10 milj. kr. under nästabudgetår för sådana beställningar som AMS lägger ut i syfte att gearbetsförmedlingen behövligt rådmm i samband med företagsnedläggningar m. m. 1974:1 Bilaga 13 105 Detaljplaneringsbidrag.Jag vill här först ta upp de förslag som har förts fram i den förut nämnda rapportenom sysselsättningen för byggkonsulter m. fl., vilken AMS har överlänmat tillKungl. Som anförs irapporten bör kommimernas projekteringsverksamhet stödjas i relativt storutsträckning . Detta har som tidigare nämnts ocksåförordats av byggarbetsgruppen (s. 31). Ett sådant stöd synes nödvändigt delsför att reserven av lämpliga projekt för beredskapsarbeten skall kunnaupprätthållas, dels med hänsyn till sysselsättningenför de yrkesgmpper som berörs av själva projekteringen. Maj:t harav dessa skäl höjt den ram inom vilken AMS under innevarande budgetår får bevilja projekteringsbidragtiU kommuner från 8 mUj. till 20 milj. kr. Enligt min mening bör enbeslutsram på 20 milj. kr. gäUa också för nästa budgetår. Maj:t harvidare föreskrivit att bidragen får avse antingen slutlig projektering, vilkenleder fram till startklara projekt, eUer mera grundläggande projektering ienlighet med vad som förordas i den nämnda rapporten. I arbetsgmppensrapport föreslås också vissa stödåtgärder till förmån för projektering av bostadsbyggande. Förslagen avser både ny- ochombyggnadsarbeten. Vissa förslag om bidrag till projektering av ombyggnadsarbetenhar dessutom förts fram av saneringsutredningen i dess betänkande (SOU 1973:27)Sanering III. Efter samråd med chefen för avstyrker jagatt stödåtgärder införs för projektering inom bostadssektorn. Inte heller deövriga i rapporten framförda förslagen bör enligt min mening föranleda någonåtgärd. Det tUlhör AMS' uppgifter att fortlöpande bevaka utvecklingen även inomkonsultbranschen och att vidta de åtgärder hiom ramen för verkets ordinarieverksamhet som kan visa sig erforderliga för berörda gmpper. Jag beräknar ettmedelsbehov för delprogrammet Detaljplaneringsbidrag under /75av 20 milj. kr. Med hänvisning iövrigt till sammanställningen i det föregående (s. 95) beräknar jag det sammanlagda medelsbehovet under anslaget för budgetårettUl 739,4 milj. kr. Jag hemställer att Kungl. att till Sysselsättningsskapande åtgärder /75 anvisa ett reservationsanslag av ,varav förslagsvis . attavräknas mot automobilskattemedlen. 1974:1 Bilaga 13 106 1972/73 Utgift 112 998 610 1973/74 Anslag 50 000 000 1974/75 Förslag 1 000 Från anslaget bestrids utgifterna för det iprograrnmet Sysselsättningsskapande åtgärder ingående delprogrammetStöd till lagemppbyggnad. Bestämmelser förverksamheten återfinns i kungörelsen (1971:1249) om statsbidrag i vissafall tUl lagerökning. Stödet är begränsat tUl räkenskapsår som avslutadesnärmast före . AMS harpreliminärt beviljat statsbidrag till lagerökningar på sammanlagt 1 033 mUj.kr. hos ca 350 företag. Under budgetåret1972/73 har 196 ansökningar fullföljts genom företeende av utdrag urräkenskaperna som visar lagerökningens storlek. Av dessa ansökningar harstyrelsen bifallit 188, varvid statsbidrag har beviljats med sammanlagt 135 milj. kr. (i flertalet fall avlagerökningen). Åtta ansökningar har lämnats utan bifall. Slutliga ansökningar om stöd till lageruppbyggnadskulle ges in . Styrelsen beräknar inte någotmedelsbehov för /75. Enligt vad jaghar inhämtat har AMS numera fattat slutiiga beslut i flertalet ärenden om stödtill lageruppbyggnad. Ett mindre antal ärenden, däribland några besvärsärendenhos Kungl. Maj:t, återstår att avgöra. Stödets totala omfattning kan medledning härav beräknas till ca 145 milj. kr. avseende lagerökningar påsammanlagt ca 730 milj. kr. Eventuellt hinnerenstaka ärenden inte avgöras slutligt före , varför anslaget börföras upp på riksstaten för nästa budgetår med ett formellt belopp av . Jag hemstäUer att Kungl.