prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Halvskyddat arbete är för många handikappade deneffektivaste lösningen av sysselsättningsproblemet. Starka ekonomiska, socialaoch psykologiska skäl talar därför för att stora ansträngningar bör göras föratt vidga denna form av sysselsättning. Varje placering kräver dock omfattandeinsatser från arbetsför- 1974:1 Bilaga 13 142 En förutsättningför att ett tillräckligt antal platser skall kunna inrättas är därför attarbetsförmedlingens personella resurser förstärks. För personer i halvskyddadoch skyddad sysselsättning kan f. n. flyttningsbidrag endast utgå i form avrespenning för dagliga resor. Styrelsen hemställer att samtliga bestämmelsersom gäller i fråga om flyttningsbidrag även får omfatta arbetstagare ihalvskyddad och skyddad sysselsättning. Deterforderliga medelsbehovet beräknas tUl 86 milj. kr. Skyddad sysselsättning.Även vid en betydande ökning av antalethalvskyddade platser kommer en fortsatt utbyggnad av den skyddadesysselsättningen att bli nödvändig för att stora grupper av handikappade skallges möjlighet till en produktiv insats. Vid slutet av /73var antalet platser för skyddat arbete sammanlagt 13 850. Enligt huvudmännens planer skulle antalet platser vid samma tidpunktha uppgått till 15 104. Främsta orsaken till att den planerade utbyggnaden inte har kunnat fullföljas synes varahuvudmännens ekonomiska situation samt att såväl byggnadskostnader somlönekostnader stigit kraftigt. Dessa ökningar har huvudmännen på grundav statsbidragens konstruktion fått bära helt. Vidare synes den ovisshet somuppstått på grund av olika yttranden och diskussioner om vem som skall vara huvudman för verksamheten i ickeoväsentlig grad ha verkat återhållande. För att denerforderliga utbyggnaden av verksamheten skall komma till stånd synes enligt styrelsens mening statsbidragets ursprungligafördelningseffekt behöva återställas. Dessutom bör styrelsen erhålla större resurserför ökad medverkan vid planering, projektering och förbättringar avarbetsmiljön, ergonomiska förhållanden och arbetsmetoder vid verkstäderna.Härigenom bör också driftkostnaderna kunna hållas nere. Iöverensstämmelse med vad styrelsen anfört i sitt yttrande över betänkandet (SOU1972: 54) Skyddat arbete föreslås att anordnan-debidrag får utgå eller om anläggningen är belägen inom områdedär förhöjt bidrag kan utgå, av anläggningskostnaderna. För att täckaprojekteringskostnaderna bör en del av anordningsbidraget få utgå somprojekteringsbidrag. Merutgiftema för förslagen beräknas till ca 16,4 milj. kr.Statsbidrag till maskiner och likvärdig utrustning föreslås utgå enhetligt medtvå tredjedelar av anskaffningskostnaderna. Bidragbör också kunna utgå till annan erforderlig utrustning. Merutgiftemahärför beräknas till ca 1,4 milj. kr. För modernisering eller byte av verkstadsutrustning på grund av ändradproduktionsinriktning bör bidrag utgå enligt samma regler som gäller förförsta uppsättningen maskiner. Merutgiftema härför beräknas till ca 1 milj. kr.Vidare bör statsbidrag utgå för leasing av maskiner och övrig utrustning, omutmstningen vid kontraktstidens slut blir huvudmännens egendom. Bidraget börvara av samma storleksordning som vid vanligt inköpsförfarande och utbetalas i 1974:1 Bilaga 13 143 delposter.Ändringsförslaget medför inga merkostnader. Driftbidrag föreslås utgå med 50 %av den lön som utbetalas tUl de anställda handikappade. Kostnadernahärför anges till ca 6 milj. kr. I likhet med vad styrelsen har föreslagU bör statsbidrag för hyreskostnader utgåmed hälften av de faktiska kostnaderna eller, i de fall bidraget avserlokaler som anordnats före och ägs av huvudmannen, defaktiska kostnadema. Memtgiftema härför beräknas riU 1,6 milj. kr. F. n. kompetensförklaras ledningspersonal vidskyddade verkstäder av arbetsmarknadsverket. Styrelsen föreslår attdenna prövning överflyttas till huvudmännen samt att styrelsen ej behövergodkänna kontrollant vid anordnande av verkstad. För fortbildning avföreståndare och arbetsledare vid verkstäder för skyddat arbete erfordras . (+30 000 kr.). Med de angivna förbättringarna av bidragsviUkoren beräknarstyrelsen medelsbehovet för 15 851 platser vid verkstäder förskyddat arbetetUl ca 127 milj. kr. Med oförändrade bidragsregler beräknas medelsbehovet vid samma platsantal tUl 102,3 milj. kr. För beviljande avanordningsbidrag under /75 bör, om angivna förbättringar av bidragsreglerna antas, styrelsen bemyndigasatt för anordnande av verkstäder inom arbetsvärden bevilja bidrag inomett belopp av 50 milj. kr. Vid oförändrade bidragsvillkor beräknar styrelsenen anslagsram om 30 milj. kr. Den 31 december 1972sysselsattes 679 personer mot 624 . Även omverksamheten inte har nått upp till den planerade omfattningen ser styrelsendet som positivt att antalet platser ökat jämfört med föregående budgetår. Detär enligt styrelsens mening svårt attfömtse den kommande utvecklingen för hemarbetet. En viss utbyggnad tordeemellertid komma att behövas. Denna är dock i viss mån beroende påutbyggnadstakten av arbets-vårdsverkstäderna. Ökningen av antalet hemarbetareunder den närmaste femårsperioden kan därför bli mindre än vad som tidigarehar beräknats. Driftbidrag för hemarbete bör enligt styrelsens mening utgåenligt motsvarande regler som föreslås för verkstäder för skyddat arbete, men med förslagsvis av lönesumman. En sådanomläggning av bidragsgivningen anses inte medföra ökade kostnader förstatsverket. Medelsbehovet beräknas tiU 2,4 milj. kr. Totalkostnadernaför programmet Sysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade /75 till 661,2 milj. kr. För /73 har styrelsen bemyndigatsatt under vissa förutsättningar avskriva inom arbetsmarknadsverketuppkommande fordringar till ett belopp ej överstigande . I enlighethärmed har under budgetåret beslut fattats om avskrivningar av fordringar tillett sammanlagt belopp av 161 957 kr.Avskrivningen avser till större delen fordringar på flyktingar, zigenaresamt personer som erhållit start- eller näringshjälp. 1974:1 Bilaga 13 144 Styrelsenhemställer om fortsatt bemyndigande att avskriva lånefordringar /75. Arbetsprövning, arbetsträning och utbildning avsvårplacerade. Bidrag till anordnandeoch drift av avdelningar för arbetsprövning och arbetsträning utgår nuenligt samma bestämmelser som gäller för verkstäder för skyddad sysselsättning.AMS har liksom föregående år lagt fram förslag till ändrade grunder för dessabidrag. Som jag har framhållit (s.125) har arbetsprövnings- och arbetsträningsverksamheten expanderatkraftigt senare del och . Antalet platser förarbetsprövning och arbetsträning uppgick vid utgången av till sammanlagt ca 2 600. Jämsides med arbetsprövnings-och arbetsträningsverksamheten i regi har vid skolöverstyrelsenscentra för arbetsmarknadsutbildning införts en verksamhet som har ettnäraliggande syfte. Det gäller verksamhetenmed s. k. anpassningskurser för vissa kategorier svårt handikappadeinom grupperna synskadade, hörselskadade, döva, rörelsehindrade och psykiskt utvecklingsstörda. Även dennaverksamhet har expanderat kraftigt . Antalet personersom påbörjade anpassningsundervisninguppgick /73 till 1 500. Staten har genomanpassningskurserna kommit att åta sig ansvaret för en kartläggande och tränande verksamhet för vissahandikappgrupper vilkas behov av sådan träning inte har kunnattillgodoses inom de mer allmänt inriktade arbetsvårdsinstitutionerna. Utöver verksamheten med anpassningskurser bedriverAMS särskUda orienteringskurser inom arbetsmarknadsutbildningens ram ochen omfattande verksamhet med psykotekniska arbetsprov, vilka delvis har ettmed arbetsprövning och arbetsträning likartat syfte, dvs. att kartlägga dearbetshandikappades fömtsättningar och/eller träna upp deras fysiska ochpsykiska arbetsförmåga. Utbyggnaden av de här redovisade yrkesinriktaderehabiliteringsåtgärderna har kommit till stånd utan någon övergripandesamordning. Målet för och omfattningen av insatserna har också skiftat mellande olika huvudmännen. Mot denna bakgrund har jag funnit det motiverat att enöversyn nu görs av verksamhetsområdet. Trots attverksamheten kommer att ses över finner jag det motiverat att mot bakgrund av bl. a. kostnadsutvecklingenhöja driftbidraget till arbetsprövning från nuvarande . samt för arbetsträning från 5 000 tilll 7 000kr. Kostnaden för reformerna kan beräknas till 4,5 milj. kr. Jag vUl i dettasammanhang också erinra om att staten har påtagit sig hela kostnadsansvaret omca 4 milj. kr. för den skattebeläggning av klientersättningarna som genom- 1974:1 Bilaga 13 145 Medanledning av den fortgående integrationen av arbetsträning och arbetsprövningbör verksamheterna, i enlighet med AMS' förslag, sammanföras till ettdelprogram. AMS' förslag om ändrade grunder för anordningsbidrag m. m. är jaginte beredd att tillstyrka med hänsyn till den aviserade utredningen. Som jagnyss nämnde utgår bidrag till anordnande av avdelningar för arbetsprövning ocharbetsträning enligt samma bestämmelsersom gäller för verkstäder för skyddad sysselsättning. Huvudmannaskapetför dessa verkstäder och vissa därmed likartade verksamheter kommer senare attberöras av departementschefen. Med hänsyn till de väsentligt förbättrade driftbidragen beräknar jag medelsbehovetför arbetsprövning och arbetsträning till 40,4 (-f-7,1) milj. kr. Härav bör ienlighet med styrelsens förslag beräknas . för utbildning av föreståndare och arbetsledarevid institutioner för arbetsprövning och arbetsträning. Liksom AMS räknarjag med att behovet av platser för utbildning av svårplacerade vidanpassningskurserna kommer att öka. Då det visat sig att kostnaderna per elevblir mindre än vad som har beräknats kan en ökning av verksamhetenrymmas inom ett lägre belopp än som har anvisats, för innevarande budgetår. Jagberäknar därför medelsbehovet för /75 till 41 (1,3) milj. kr.vilket gör det möjligt att öka antalet kursdeltagare från 1 500 till 2 000.Beträffande villkoren för utbildningsbidrag till personer som genomgår utbildningför svårplacerade och utbildning av lärare hänvisar jag till vad jag anfört i det föregående (s. 95) underanslaget B 1. Det sammanlagda medelsbehovet för de iprogrammet Rehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade ingåendedelprogrammen bör således beräknas till 82,1 milj. kr. Härtill kommerprogrammets andel av arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader (s. 135). Antalet anpassningsgrupper har ökat mycket kraftigt under desenaste två åren och uppgår nu till ca 3 700. Gruppernas verksamhet, som byggerpå ett förtroendefullt samarbete mellanarbetsförmedlingen, företagen och de fackliga organisationerna, går utpå att genom omplaceringar, ergonomiska åtgärder m.m. göra det möjligt förpersoner med nedsatt arbetsförmåga att få eller behålla anställning på denöppna arbetsmarknaden. De av år1973 antagna lagarna om anställningsskydd och vissa anställningsfrämjandeåtgärder, som innebär en viktig reform på arbetslivets område, ger ett kraftigtstöd åt anpassningsgruppernas verksamhet. Uppnås inte lösningar i samförståndinom grupperna kan arbetsmarknadsmyndigheterna meddela arbetsgivaren anvisningar om vilka åt- 1974:1 Bilaga 13 145 gärder denne bör vidta. Som ytterstaåtgärd kan AMS förordna att arbetsgivarenfår anställa endast sådana arbetstagare som anvisas genom arbetsförmedlingen. Anpassningsgmppernahar ett omfattande åtgärdssystem tUl sitt förfogande för att underlättaanpassningen av arbetsplatserna till arbetskraftens fömtsättningar och för attgenom rehabiliterings- och stödåtgärder göra berörda arbetstagare bättreskickade för olika yrkes- och arbetsuppgifter. De olikaformerna av statligt stöd till arbetshjälpmedel åt handikappade har väsentiigtförbättrats . Antalet ärenden rörande bidrag tUl tekniska anordningar på arbetsplatsen, särskildaarbetstekniska hjälpmedel och arbetsbiträde uppgick /73till sammanlagt 358 och beräknas till 620 för /74 vidoförändrade bidragsbestämmelser och tUl ca 1 200 enligt AMS' budgetförslag förnästa år. Liksom AMS bedömer jag att behovet avarbetshjälpmedel kommer att ökaväsentiigt till följd av bl. a. anpassningsgruppemas verksamhet. Medelsramenbör därför höjas med 3 milj. kr. För att öka möjligheterna för vissa grupper avhandikappade främst synskadade och gravt rörelsehindrade att med hjälp avarbetsbiträde kunna utföra en normal arbetsinsats i näringslivet förordar jagatt maximibeloppet för bidrag till arbetsbUräde höjs från . Kostnaden för denna reform kan beräknas till 1 milj. kr. Antalet ärendenrörande bidrag och lån tUl motorfordon uppgick föregående budgetår tillsammanlagt 2 034 och kostnaderna till 13,9 milj. kr. För innevarande budgetårhar Kungl. Maj:t fastställt en beslutsramav 21 mUj. kr., vilket innebär en höjning med 3 milj. kr. Med hänsyntill den i förhållande till beslutsramen låga belastningen föreligger enligtmin mening nu inte något behov av att ytterligare vidga ramen eller att höjaanslagsbeloppet. AMS' förslag tUl ändringar i grunderna för bidrag och lån tillmotorfordon är jag inte beredd att tillstyrka. Näringshjälp.Utgifterna för näringshjälp under /73 uppgick till 9,9 mUj. kr.Detta belopp är väsentiigt lägre än det belopp av 15,5 milj. kr. som anvisatsför verksamheten under /74.En betydande expansion är således möjlig inom ramen för tillgängliga medel. Med hänsyn härtUI beräknar jagmedelsbehovet under /75 till oförändrat 15,5 milj. kr.Jag delar AMS' bedömning att försöksverksamheten som innebär att näringshjälpges till handikappade, medelålders eller äldre personer och därmed likställdasom gemensamt börjar verksamhet som egna företagare,, nu bör vidgas till attavse även näringshjälp till fortsatt verksamhet. Särskildaberedskapsarbeten utgör temporära alternativ till övrigasysselsättningsskapande åtgärder för svår- 1974:1 Bilaga 13 147 o. m. /75 under anslaget B 2. Arkivarbete.Arkivarbete har i hög grad kommit tUl användning för att bereda svårplaceradarbetskraft sysselsättning. Förra årets riksdag beslutade (prop. 1973: 165, FiU40, rskr 344) att anvisa ytterligare 50 milj. kr. för ökning av verksamheten.Detta belopp medger att antalet sysselsattaunder /74 ökas från ca 13 000 rill ca 15 000 personer.Jag räknar med att behovet av arkivarbete kommer att ligga på en hög nivå ävenunder nästa budgetår. Medel bör därför beräknas så att de möjliggörsysselsättning av ca 15 000 personer. Med hänvisning till det anförda beräknarjag medelsbehovet för arkivarbete till 344,7 ( + 70,3) milj. kr. Härvid böruppmärksammas att det under programmet Arbetsmarknadsinformation tagits uppmedel för ersättningar till kontorsarbetscentralerna för framställningen avlokala platslistor (s. 89). Detta belopp skall tillgodogöras ifrågavarande anslag. På grundval avförslag från utredningen rörande den skyddade sysselsättningen beslutade 1972års riksdag (prop. 1972: 1 bU. 13 s. 135) om nya och väsentiigtförbättrade bidragsvUlkor för den halvskyddade sysselsättningen vUka trädde ikraft . Enligt vUlkoren erhåller arbetsgivare bl. a. statsbidragmed av den kontantlön inkl.semesterersättning som har betalats ut till arbetstagarna. Deförbättrade bidragsvillkoren har lett till en snabb expansion av verksamheten. Antalet belagda platser uppgicksåledes under /72 till 2 134. Motsvarande siffra /73 var 4 300. Liksom AMS anser jagatt starka ekonomiska, sociala och psykologiska skäl talar för att storaansträngningar görs för att vidga den halvskyddadesysselsättningen. Jag vill i detta sammanhang emellertid understrykaatt syftet med verksamheten är att bereda plats åt handikappade med nedsattarbetsförmåga som annars inte kan få anställning på den öppna arbetsmarknaden.Verksamheten får således inte resultera i att företagen avlastas ansvaret förhandikappade som redan är anställda hos dem i vidare mån än som följer avbestämmelsen att företag efter särskild prövning av arbetsmarknadsverket ivissa fall kan få överföra redan anställdhandikappad till halvskyddad sysselsättning. Som förutsättning härförgäller att nedsättningen i arbetsförmågan är avsevärd eller att annat särskiltskäl föreligger. Av det sammanlagda antalet platser för halvskyddadsysselsättning i ett företag får högst hälften vara belagda med personer som pådetta sätt har överförts inom företaget. Eftersom halvskyddad sysselsättninganordnas inom företag i det ordinarie näringslivet och behovet avflyttningsstimulerande åtgärder därmed är samma som för övriga gmpper avarbetssökande, har jag inte någon erinran mot AMS' förslag att samtiiga formerav flyttningsbidrag skall utgå till personer som bereds plats i halvskyddadsysselsättning. Prop.1974:1 Bilaga 13 i48 Medelhärför beräknas under anslaget Arbetsmarknadsservice, programmet Yrkesmässigoch geografisk rörlighet. AMS har beräknat medelsbehovet för /75under antagande att verksamheten kommer att omfatta ca 18 000 arbetstagare.Som framgår av min tidigare redovisning (s. 135) understiger dock medelsförbrukningenunder föregående budgetår väsentligt de anvisade medlen. Med hänsyn härtillberäknar jag medelsbehovet för nästa budgetår till 60 (4-10) milj. kr.Beloppet medger att antalet belagda platser under budgetåret successivt ökas till 1012 000. har denskyddade sysselsättningen byggts ut väsentligt. Är 1969 fanns 9 175 platservid skyddade verkstäder. Vid utgången av hade antalet stigit till 13563. Den kassamässiga omslutningen för verkstäderna var 447,1 milj. kr. Verkstäderna för skyddat arbete har utretts av särskilttillkallade sakkunniga vilka redovisat resultatet i betänkandet (SOU 1972: 54)Skyddat arbete. I betänkandet föreslås bl. a. ett landstingskommunalt huvudmannaskapför verksamheten. Vid remissbehandlingen har åsikterna i huvudmannaskapsfrågangått isär. Under den vidare beredningen av ärendet inom departementet har detblivit uppenbart att förslag i fråga om den framtida inriktningen ochorganisationen av den skyddade verksamheten inte kan läggas fram utanytterligare utredning. Jag har därför, som jag tidigare nämnt, för avsikt attinom hemställa om Kungl. Maj:ts bemyndigande att tillkallasakkunniga härför. De sakkunnigas uppdrag avses också komma att omfattabehovet av åtgärder för att bättre samordna den skyddade verksamheten med delikartade verksamheterna industriella beredskapsarbeten, kontorsarbetscentraleroch hemarbeten och lämpligheten av att alla dessa verksamheter bedrivs inom ensammanhållen organisation. Den skyddade sysselsättningen är väsentlig när detgäller att bereda sådana arbetssökande med nedsatt arbetsförmåga som inte kanfinna varaktiga anställningar på den öppna marknaden meningsfullt arbete i enarbetsmiljö där de är skyddade från konkurrens. Vidare bör framhållas attverkstäderna för skyddat arbete kan anordnas så att såväl produktionen somarbetsplatserna redan från början anpassas till särskilda handikappgruppers behov,t. ex. psykiskt utvecklingsstörda, gravt rörelsehindrade. Efter samråd med landstingsförbundet ochkommunförbundet förordar jag, med hänsyn till planerat utredningsarbete, attdriftbidragen förbättras inom ramen för nu gällande bidragskonstruktion. Jagföreslår därför att bidraget till driften av verkstäder för skyddat arbete somf. n. utgår med . och verkstadsplats, vilkentill utnyttjas av arbetstagare, höjs till ett enhetiigtdriftbidrag om . Kostnaden för denna reform kan beräknas tUl ca 30milj. Med hänsyn till de förbättrade driftbidragen och belastningen under Prop.1974:1 Bilaga 13 149 föregåendebudgetår beräknar jag medelsbehovet under delprogrammet till 129,5 ( + 27,2)milj. kr. beräknas för utbildning av föreståndare ocharbetsledare vid verkstäder för skyddad sysselsättning. Liksom underinnevarande budgetår bör AMS enligt oförändrade bidragsgrunder få beviljaanordningsbidrag till verkstäder inom arbetsvärden inom en ram av 25 milj. kr.Ramen möjliggör tillkomsten av ytterligare ca 1 500 platser. Maj:t börliksom ha möjlighet att vidga ramen om behov härav uppkommer. Jagförordar att Kungl. Maj:t utverkar bemyndigande härtill. Med hänsyntill den skyddade sysselsättningens lokala och regionala förankring genom detkommunala ansvaret för verksamheten och till möjligheterna att lägga ut arbeteninom verksamheten i form av hemarbete samt till att flyttningsbidrag i form avrespenning i vissa fall kan utgå till handikappad som erhåller anställning iskyddad sysselsättning är jag inte beredd att tillstyrka AMS' förslag i frågaom fiyttningsbidrag till personer i skyddad verksamhet. Det sammanlagda medelsbehovet för de i programmetSysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade ingående delprogrammen börsåledes beräknas till 591,2 milj. kr. Härtill kommer programmets andel avarbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader (s. 77). För innevarande budgetår har AMS bemyndigats att påvissa villkor besluta om avskrivning av lånefordran uppkommen inom arbetsmarknadsverket.Jag föreslår att AMS även för nästa budgetår får ett bemyndigande att avskrivalånefordringar. Med hänvisning till den sammanställning avmedelsberäkningen för nästa budgetår som gjorts i det föregående (s. 135)hemställer jag, såvitt gäller punkten 2 efter samråd med statsrådet attKungl. 1. medge att Kungl. Maj:t fårbemyndiga AMS att under /75 besluta om avskrivning avlånefordran, uppkommen inom arbetsmarknadsverket, beträffande vilken antingenomständigheterna ger vid handen att vederbörande inte kan betala sin skuld ochenligt styrelsens bedömande ingen eller ringa möjlighet föreligger att iframtiden ta ut betalning eller också åtgärder för att bevaka och driva infordringen bedöms förenade med arbete och kostnader i sådan utsträckning attåtgärderna inte är ekonomiskt lönande, allt under förutsättning att sådanaåtgärder ändå inte anses påkallade av andra än ekonomiska förhållanden, 2. godkänna de ändringar av grundernaför dels bidrag tUl arbetsprövning, arbetsträning, arbetshjälpmedel åthandikappade, näringshjälp och skyddad sysselsättning, dels flyttningsbidragvid tUlträde av plats i halvskyddad sysselsättning som jag har förordat, atttillämpas fr. o. m. , 1974:1 Bilaga 13 150 3. medge att beslut om bidrag till anordnande av verkstäder förhandikappade under /75 meddelas intill ett belopp av 25 mUj.kr., 4. bemyndiga Kungl. Maj:t att besluta om ökning av den under 3upptagna ramen för /75, 5. till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning för budgetåret1974/75 anvisa ett reservationsanslag av . D INVANDRING M. Under åren19651970 uppgick nettoinvandringen av utiänningar tUl ca32 000 personer. Den dämpade efterfrågan pä arbetskraft i under åren1971 och 1972 ledde emellertid till en kraftig minskning av invandringen,vilket framgår av följande sammanställning. 1968 1969 1970 1971 1972 32 700 59 600 73 600 38 700 25 600 21700 44 000 48 000 20 700 13 600 11000 15 600 25 600 18 000 12 000 16 600 14100 21500 31600 32 300 4 200 10 600 19 700 10 100 En fortsattbegränsad efterfrågan på arbetskraft torde enligt tiUgängligstatistik ha lett till att bruttoinvandringen hade ungefär samma omfattning som under år 1972.Utvandringen synes vidare ha varit större än invandringen. Det tordealltså finnas anledning att också för räkna med en betydandenettoutvandring. Trotsnettoutvandringen uppgick antalet arbetsanmäldautlänningar på den svenska arbetsmarknaden tUl drygt 230 000,vilket är ca 10 000 fler än . Det haremellertid visat sig att det statistiska underlaget är bristfäUigt pä grund av att arbetsgivarnas skyldighet att göraar-betsanmälningar inte fullgörs tillfredsställande. Den framtida utformningen av arbetsgivarnas uppgiftsskyldighet ifråga om anställda utlänningar övervägs f. n. De kraftigaförändringarna i migrationstalen jämförda med de närmast föregående åren torde väsentligen bero på konjunkturdämpningen.En ytterligare anledning synes vara att benägenheten att återvända tillhemlandet är störst efter invandringen. En undersökning, somhar utförts av prognosinstitut och som omfattadetidsperioden 19681972, visar att av dem som invandrade hade avmännen och av kvinnorna utvandrat vid slutet av . Av dem som invandradeunder hade av männen och av kvinnorna lämnat vidundersökningsperiodens slut. Prop.1974:1 Bilaga 13 152 siffrorför dem som invandrade var 32 resp. .