prop · FX0374 · 1974-12-31 00:00:00 — Majrtsproposition nr 1974 Prop. Kungl.Maj:ts proposition angående ökade produktionsbidrag för dagstidningar; givenden . Kungl.Majrt vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver finansärenden, föreslå att bifalla de förslag om vars avlåtandetill föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås en väsentlig förstärkning av statens stöd tilldagspressen i form av betydande höjningar av produklionsbidragen för s. k. andratidningar. DettUl pappersförbrukningen knutna årliga produktionsbidraget ökas från 5 000 kr.till . Maximibidragen höjs från 8 milj. kr. liU 13,5 milj. kr.för storstadstidning och från 2,5 milj. kr. Lägsta utgående bidrag räknas upp från . tiU , vUketockså utgör bidrag för tidning som utkommer en gång . För tidningar somutkommer minst föreslås att bidrag utgår med lägst 600 000kr. Utgifterna för produklionsbidragen beräknas öka med 30 milj. kr. till ca97 milj. kr. under nästa budgetår. 1 1974.1 saml. Utdragav protokollet över finånsärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen istatsrådet . Närvarande:slatsministem , ministern för ärendena , statsråden ?tNG,, , , , , , , , ,, . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om anslag för /75 tillproduktionsbidrag för dagstidningar och anför. 1974r 1 (bU. 9 s. 96) har Kungl. Majrt föreslagit att tillProduktionsbidrag för dagstidningar för /75 anvisa ettförslagsanslag av 67 milj. kr. Med stöd av Kungl. Majrts bemyndigande den 1 febmari1974 utfärdade jag tilläggsdirektiv lUl pressulredning. I lUläggsdirektivenuppdrogs ål utredningen att inkomma med förs;lag till lämplig fördelning avökade produklionsbidrag inom en kostnadsram av 30 milj. kr. Utredningenavlämnade sitt förslag i ämnet. infördes (prop. 1971: 27, KU 1971r 32, rskr 1971r180) i en för dagspressen akut situation för att om möjligt i varje fall påkort sikt förhindra ytterligare nedläggningar av dagstidnmgar. Bestämmelserhar meddelats i kungörelsen (1971 r 492, ändrad 1972r 427) om statiigt stödtill dagstidningar. Produktionsbidrag utgår i princip endast för andratidningar.Med andratidning avses sådan tidning som på sin utgivningsort har mindreupplaga än annan tidning. Bestämmelserna möjliggör emellertid även för annantidning än andratidning alt få bidrag om det med hänsyn till förhållandena inomtidningens hela spridningsområde är uppenbart alt den har samma svårighetersom en andratidning. Som förutsättningar för alt produktionsbidrag skall utgågäller vidare all tidningens upplaga i huvudsak skall vara abonnerad, alt denabonnerade upplagan uppgår till minst 2 000 exemplar och att annonsandelen ärmindre än . som kommer ut två tUl beräknas bidragetpå grundval av pappersförbrukningen minskad med den del som går ål förannonsutrymme. Enligt de ursprungliga bidragsreglerna utgick ett årligt bidragmed . per lon, dock högst 3,5 milj. kr. för storstadstidning och 1milj. för annan tidning. För dagstidning som utkommer en gång i veckanutgick bidraget med ett fast belopp, nämligen . Detta belopp utgjordeockså minimibidrag för övriga bidragsberättigade dagstidningar. Totaltutgick bidrag för år' 1971 medca 36 milj. kr. Redanefler elt år blev det nödvändigt med en kraftig förstärkning avproduktionsbidragen (prop. 1972r 59, KU 1972r 29, rskr 1972r 203). Bidraget perton papper höjdes tUl . Maximibidragen räknades upp till 8 milj. kr.för storstadstidning och 2,5 milj. kr. för ;annan tidning. Minimibidraget ochbidraget till tidningar som utkommer en gång , , höjdesdäremot inle. Dessa regler gäller fr. o. m. bidragsårel 1972. Ar 1973 utgickbidrag med sammanlagt ca 67 milj. kr. Bidragsärendenahandläggs av presslödsnämnden, som även beslutar om lån ur pressens lånefond. I prop.1972r 59 anmälde jag alt jag fann liden mogen att tillkalla en nypressutredning i enlighet med önskemål (KU 1971 r 32 och 1972r 29).Med stöd av Kungl. 1972 tillkalladejag sakkunniga med uppdrag alt utreda pressens förhål landen. De sakkunniga har antagit namnet pressutredning. I direktiven tUl de sakkunniga (riksdagsberättelsen , Fir 47) fram höll jag bl. a. att utredningen borde göra en allmän bedömning av ut vecklingen inom olika massmedier, varvid tekniska, ekonomiska, mark nadsmässiga och organisatoriska faktorer borde vägas in i bUden. Hu vuduppgiften borde vara samarbets- och ralionaliseringsfrågor inom tidningsbranschen samt formerna för statens stöd till pressen. Utred ningens förslag borde i första hand avse dagspressen. I anslutning till sin bedömning av utvecklingen på massmediaområdet borde utred ningen även ta upp förhållanden för pressorgan, som ges ut av ideella och fackliga organisationer saml fackpress och populärpress. Formema för statens stöd till pressen måsle relateras till en målsättning för press politiken. I varje fall för dagspressens del borde utredningen ange en mera preciserad målsättning för statsmakternas handlande, varvid dags pressens roll i förhållande till övriga massmedier måste klarläggas. I övrigt borde utredningen mot bakgrund av sina allmänna bedöm ningar och ett studium av effekterna av del nuvarande stödet förut sättningslöst pröva bl. a. utformningen av det direkta produktionsstödet med bevarande av dess selektiva karaktär. och har i skrivelse den 20 december1973 mot bakgrund av pressens allvarliga situation och kostnadsläget förbranschen hemställt om en justering av nu Prop.1974: 74 4 gällande produktionsbidrag fr. o. m. /75.Förbunden finner åtgärder nödvändiga i avvaktan på förslag års pressutredning. pressulrednmg fick den 1 februari 1974tilläggsdirektiv. 1 tilläggsdirektiven uppdrogs åt utredningen all, i avvaktanpå utredningens slutliga förslag, till Kungl. Majrt inkomma med förslag tUllämplig fördelning av ökade produktionsbidrag inom en kostnadsram av 30 mUj.kr. pressulredning överlämnade sinaförslag enligl uppdraget i lUläggsdirektiven. Bakgrund till utredningens överväganden Utredningen framhåller all den f. n. befinner sig islutskedet av en undersökningsperiod. Bland de undersökningar som pågår inomutredningen nämns först projektet . Delta syftar till attge underlag för den precisering av samhällets presspolilik som utredningen hari uppgift alt göra. Genom olika studier innefattande enkäter medorganisationer, förelag och journalister samt intervjuer med allmänheten görs ellförsök all fastställa den roll som pressen spelar i den politiska processen. Enundersökning görs också av del existerande presstödels effekter på dagspresseni dess helhet. Ett urval tidningsföretag studeras ingående och unders;ökningenbör enligt utredningen kunna ge underlag inte endast för en utvärdering avpresstödet utan också för en ekonomisk prognos för olika typer avtidningsföretag. En arbetsgrupp gör vidare en inventering och utvärdering avexisterande och tänkbara samarbelsformer i syfte att rationaliseratidningsdriften. Detta arbete, liksom den ekonomiska analysen, beräknas varaavslutat . Några slutliga resultat från de angivna undersökningarnahar inte redovisats för utredningen. Utredningen anser sig därför inte ha haft tUlräckliggrund för förslag om förändringar av gällande principer för systemet med produktionsbidrag.Utredningen har av denna anledning valt att bygga sitt förslag på existeranderegler samt på presstödsnämndens beslut vad avser tolkningen av dessa regler. Utredningen betonar alt skälen till all den följt degällande reglerna vid sina förslag lUl fördelning av den med 30 milj. kr.utökade ramen för produklionsbidragen är att utredningen saknar underlag för en 1 Landshövding , ordförande, budgetehefenBengt , riksdagsmannen , direktören ,sekreteraren , direktören , kanslichefen , riksdagsmannen , förlagschefen ,riksdagsmannen . 1974: 74 5 genomgripandeöversyn av det nuvarande systemet. Man har således ej haft möjlighet all idelta läge la stäUning till de olika problem som aktualiserats införutredningen, bl. a. genom skrivelser från olika tidningsföretag, där delhävdats alt del nu tillämpade systemet medför olägenheter för enskildatidningar. Eftersom storleken på den totala ökningen av produktionsbidragenangivits i tilläggsdirektiven har utredningen inte heller diskuterat i vad måndetta motsvarar föreliggande behov. Utredningenframhåller att den i sitt fortsatta arbete självfallet kommer all behandlaalla aspekter på det nuvarande stödsystemet. Den nämnda företagsekonomiskaundersökningen ägnar speciell uppmärksamhet åt de fall som man i debattenframhållit såsom missgynnade av nuvarande slödprinciper. Utredningen understrykeralt det nu framlagda förslaget inle kan ses som en indikation på vadutredningens slutliga förslag kommer att innehålla. Trotsvad som sagts om arbetsläget inom utredningen anser sig dock utredningen kunnaföra vissa allmänna resonemang kring utvecklingen på pressområdel. Utredningenbygger därvid på vissa delrapporter från de undersökningar som utredningentagit inUialiv till och utiåtanden från utredningens ekonomiska expertis. Sedanden senaste höjningen av produktionsbidragen har tidningsbranschendrabbats av betydande kostnadsökningar. Som exempel härpå kan anförasprishöjningar på tidningspapper på . Dessa kostnadsökningar drabbarhela branschen och inle enbart de tidningar som kommer i åtnjutande avproduktionsbidrag. Utredningen menar alt det trots detta finns anledning tillspeciella åtgärder gentemot andralidningama. Dessa har varit ien krisartad situation. De möjligheter dessa har all möta de storakostnadsökningarna genom besparingar eller ökade intäkter är små. De drabbas pågrund av sill marknadsläge hårdare av den nuvarande krisen än förstatidning-arna. Avdessa skäl är utgångspunkten för utredningens överväganden en direktproportionell uppräkning av utgående produktionsbidrag. De sammanlagda bidragenår 1973 för tidningar som kan tänkas få bidrag även uppgick till ca61,5 milj. kr. Den ram som utredningens förslag skall rymmas inom är 97 milj.kr. (summan av 67 mUj. 1974r 1 och 30 milj. kr. innebär en ökning med . Deöverväganden utredningen ansett sig kunna göra gäller i huvudsak relationenmellan tre grupper av tidningarr storstadstidningar, landsortstidningar ochtidningar som erhåller lägsta bidrag. För att få under- 1974: 74 6 lagför dessa överväganden har utrredningen inhämtat vissa upplysningar från olikaberörda tidningsföretag. Vidare har den expert som genomför undersökningen avstödets effekter och som har tillgång till elt betydande material angåendetidningarnas ekonomiska situation yttrat sig över olika modeller för uppräkningav produklionsbidragen. Utredningenpåpekar alt del vid höjningen av bidragen anfördes i propositionen attde me-st påtagliga svårigheterna förelåg för vissa tidningar istorstadsområdena av stor betydelse för den allmänna samhällsdebatten. Behovetangavs vara störst för storstädernas andratidningar. Omman liksom lar behoven av ökade bidrag till utgångspunkt finnerutredningen alt del inte råder någon tvekan om att storstädernas andratidningaräven nu befinner sig i en särställning. All för utredningen tUlgänglig informationpekar i denna riktning. Detta kan sägas oavsett om man ser till de akutabehoven i absoluta belopp eller till de senaste årens utveckling. Detkan också enligt utredningens mening finnas anledning all beakta attmaximeringen av bidragen drabbar storstadstidningarna förhållandevis hårdast.De storstadstidningar som erhåller maximalt bidrag skulle, om någon maximeringint(; tillämpades, ha bidrag som är ca så stora som det maximalabidraget. För tidningar utanför storstäderna är förhållandet ett annat. Detfinns inte någon tidning som utan maximering skulle ha erhållit ens del dubblabidraget jämfört med maximall bidrag för landsortstidningar. Utredningenfinner därför all starka skäl talar för en mer än proportioneU uppräkning av demaximala bidragen för storstädernas andratidningar. Lägstautgående bidrag har aUtsedan bidragens tillkomst legat på , vilketockså är bidraget tillandratidningar som utkommer en gång . Dellabelopp höjdes sålunda inle då övriga bidrag kraftigt förstärktes.Utredningen har inte funnit skäl tala för annat än en proportionell höjning avdetta belopp. Ielt avseende önskar dock utj-edningen göra ell avsteg från principen allendast höja gränser och belopp i existerande system. Det finns f. n. någramindre tidningar med sexdagarsulgivning som erhåller bidrag som endastobetydligt överstiger lägsta bidrag. Vid en jämförelse med tidningar somutkommer endast en eller ler sig enligt utredningen dennaordning oförmånlig för dessa tidningar. En sexdagarstidning har trots litenupplaga och låg årsvikl betydligt högre kostnader än en endagslidning,kostnader som knappast kan kompenseras med intäkter från prenumeration ochannonser. Starka skäl talar enligt utredningens mening för att man inför ensärskild minimigräns för bidrag tUl tidningar som utkommer sex eller sju dagari veckan. Några tröskeleffekter med en sådan gräns bör inte uppkomma eftersomdel inle finns fem- eller fyradagarstidningar som skulle kunna beröras. Prop.1974: 74 7 Medhänvisnmg till dessa överväganden föreslår utredningen att 15 § kungörelsen (1971r492) om statiigt stöd tiU dagstidningar erhåller följande lydelser 15§ För dagstidning som utkommer minst beräknasproduktionsbidraget på grundval av pappersförbrukningen under föregåendekalenderår minskad med annonsandelen. Bidraget utgör per lon, dockhögst för storstadstidning och för annantidning samt lägst för kalenderår. För dagstidning som utkommerminst utgör produktionsbidragel dock lägst 600 000 kronorför kalenderår. som utkommer en gång utgör produktions-bidraget 300 000kronor för kalenderår. Vidtillämpningen av 17 § kan produktionsbidragel bestämmas till lägre belopp änsom följer av första och andra styckena. Medutgångspunkt i all i första hand tillämpa en proportionell uppräkning avbidragen har utredningen funnit en uppräkning lämplig. Detta gerutrymme dels för en ytterligare uppräkning till 13,5 milj. kr. av del maximalabidraget för andratidningar i storstäderna och dels för införande av elt lägstabidrag av . för tidningar med sexdagarsulgivning. Utredningenhar i en bUaga till sitt förslag redovisat konsekvenserna av förslagel genom enjämförelse mellan de bidrag som bevUjats för och de beräknade bidragenför enligl förslaget. Denna redovisning torde såsom bilaga få fogastill statsrådsprotokollet i delta ärende. Vidsina beräkningar har utredningen tvingats utgå från vissa antaganden rörande presslödsnämndensbedömningar. Delta gäller främst förstatidningar som har en konkurrerande andratidningsom erhåller produktionsbidrag. Här har presstödsnämnden i några fall, där konkurrenssituationenbedömts motivera delta, med stöd av kungörelsens 17 § även tilldelat förstatidningarnabidrag. I de aktuella fallen har förstalidningarnas bidrag uppgått lUl 1/5 av andratidningensbidrag. Utredningen har i sina beräkningar bibehållit denna relation. I ettfall utgick för bidrag enligt 16 § stödkungörelsen. Innebörden av dennaparagraf är att om en tidning haft bidrag men förutsättningar för all få bidraginle längre föreligger så skall bidrag ändå utgå efler det attordinarie bidrag erhållits. För vartdera av utgår bidrag medhalva det belopp som tidigare erhållits som ordinarie bidrag. I det aktuella faUethar antagits all bidrag enligl 16 § även utgår för . 1 ytterligare eltfall framgår del inle av presstödsnämndens protokoll vilken paragraf ikungörelsen som utgör grund för besluten om bidrag. Det kan vara reduceratbidrag enligt 17 § men också avtrappat bidrag enligt 16 §. I utredningensberäkning har antagits att 1974: 74 8 bidragutgår även för och alt minimibidraget för sexdagarstid-ningar, dvs. Utredningen påpekar att detta inte är att tolka som något ståndpunklstagandefrån utredningens sida i dessa bidragsfrågor. Meddessa antaganden uppgår de sammanlagda bidragen enligt utredningens förslagtill ca 95,3 milj. kr. Totalramen om 97 milj. kr. har inte helt utnyttjats. Detfinns flera skäl till delta. Ett skäl är alt utredningen vid sina beräkningarendast haft tillgång till uppgifter om års-vikter och annonsandelar för år 1972medan uppgifterna avseende faktiskt kommer all ligga till grund förberäkningen av bidragen för . Utredningen räknar med all en viss mindre nelloökningav de sammanlagda bidragen bör bli resultatet av förändringarna av års-vikteroch annonsandelar. I fråga om upplagestorlekar har utredningen kunnat räkna medde siffror som faktiskt kommer att ligga till grund för bidragsberäkningen. Ettannat skäl sammanhänger med att utredningen, eftersom den valt att nu endastföreslå justeringar av enligt nuvarande stödsystem utgående belopp, i sinaberäkningar endast tagit med tidningar som tidigare fåll bidrag. Utredningenframhåller emellertid att del förekommer att tidningar som ett visst år inteerhållit bidrag året därefter får sådant. Detta gäller särskilt de s. k. §17-fallen, där konkurrenslägena och därmed presstödsnämndens bedömningar kanskifta från tUl ett annat. En viss marginal bör därför enligtutredningens mening finnas för de ytterligare tidningar som kananses berättigade till bidrag. Isärskilt yttrande framhåller ledamöterna attenligt deras mening har vissa av de tidningar som enligt presstödskungörelsensdefinition inle är andratidningar sådana svårigheter som är utmärkande för andratidningar,ehuru presstödsnämndens majoritet inte ansett bestämmelsema i kungörelsen ochgrunderna för dessa ge möjlighet att bevilja dessa tidningar presstöd. Somexempel på tidningar av delta slag nämns , VimmerbyTidning, Tranås-Poslen och Haparandabladel. Del är, enligt del särskildayttrandet, angeläget all bestämmelserna i 17 § presstödskungörelsen i vissafall tillämpas även på tidning, som är i en situation motsvarande andratidnmgens,även om delta inte beror på konkurrens från annan tidning i den egna kommunen.En på detta sätt generösare lill-lämpning av bestämmelserna torde enligtyttrandet medföra endast obetydligt ökade kostnader för presstödet. 1974: 74 9 Isärskilt yttrande framhåller ledamöterna all utredningensmed anledning av uppdraget i tilläggsdirektiven avgivna förslag inte innebärnågot ställningstagande lUl frågan om huruvida en ökning av kostnadsramen för produklionsbidragenbör äga rum eller till lämplig storlek av en eventuell ökning. Det nu utgåendepresstödet framstår enligl de båda ledamöternas mening i många fall somorättvist. En generell uppräkning av della innebär alt sådana orättvisorförstärks. Ledamöterna viU särskUt peka på de svårigheter som föreligger delsnär det gäller att faststäUa minimibelopp för dagstidningar som utkommer enresp. , dels när del gäller att avväga stödbeloppets storleki de fall som åsyftas i kungörelsens 17 §. Ettpresstöd i form av produktionsbidrag till de s. k. andratidningar-na infördes år1971 mol bakgrund av den koncenlrationsprocess som dagspressen undergått underde senaste årtiondena och vars orsaker klarlagts av två pressutredningar under 1960-talel.Produklionsbidragen har varit verkningsfulla för all bevara nuvarande strukturinom dagspressen och del kan konstateras att flera tidningar med en sammanlagtmyckel stor läsekrets skuUe ha fåll läggas ned, om inle detta stöd utgått.Många andratidningar har emellertid trots all slödel kraftigtförstärktes fortfarande stora ekonomiska svårigheter all kämpa med och flera avdem ser även sin existens hotad. ochbranschens fackliga organisationer har framhållit att kostnadsläget förtidningsbranschen under den senaste liden på elt markant sätt försämrats.Särskilt kraftigt har priserna på tidningspapper stigit. Som pressutredningenframhållit drabbas andratidningar-na på grund av sitt marknadsläge hårdast. Dessatidningar har under lång lid varit i en krisartad situation. De möjligheter dehar att möta de stora kostnadsökningarna genom besparingar eller ökadeintäkter är mycket små. Motdenna bakgrund bör nu åtgärder vidtas för att förhindra allkoncentrationstendenserna inom dagspressen ytterligare accentueras ochsamhällsdebatten utarmas genom all betydelsefulla språkrör för olika meningsriklningarförsvinner i skilda delar av landet. I avvaktan på slutligt förslag från 1972års pressutredning bör delta enligl min mening ske genom en omedelbar ochbetydande förstärkning av det nuvarande produktionsstödet. Pressutredningenhar i uppdrag all göra en samlad bedömning av pressens förhållanden. Den skalldärvid, mol bakgrund av en preciserad målsättning för presspolitiken och ettstudium av effekterna av del nuvarande stödet, förutsättningslöst pröva bl. Prop.1974: 74 10 direktaproduktionsslödel med bevarande av dess selekliva karaktär. Utredningeii harpåbörjat ett ambUiösl undersökningsprogram. Resultat från undersökningarnakommer att föreligga successivt . framhåller altdet innan dessa resultat redovisats saknas möjlighet alt göra den samladebedömning som måste utgöra bakgrund till mer omfattande förändringar iexisterande stödformer. Jag delar utredningens bedömning och har därför funnitdet lämpligl alt endast föreslå justeringar av beloppen i nuvarandestödkungörelse. Denna förstärkning av stödet bör ses som en provisorisk åtgärdi avvaktan på pressutredningens slutliga förslag. Jag biträderutredningens förslag att höja bidragsbeloppen inom ramen för gällandebidragsprinciper och tillämpningen av dessa. I enlighet med utredningensförslag bör det till pappersförbrukningen knutna bidraget räknas upp från . per lon och år. Eftersom behovet av uppräkning avbidragen är störst för storstädernas andratidningar bör maximibeloppet fördessa bestämmas till 13,5 milj. kr. Maximibeloppet för annan tidningbör bestämmas till . Del fasta belopp som utgör bidrag förtidning som utkommer en gång bör räknas upp från . , vilkel också bör utgöra minimigräns för bidrag för tidningarmed tätare utgivning. Utredningensförslag om införande av en ny minimigräns för bidrag för tidningar som utkommermmst finner jag rimligt och förordar all denna gräns sättstUl . Denu förordade ändringarna bör tiUämpas redan i fråga om produktionsbidrag . Anslagsbehovetför nästa budgetår kan beräknas till ca 97 milj. kr., dvs. en ökning med 30milj. i förhållande till vad som föreslås i prop. Jag har därvidbeaktat alt, som utredningen framhållit, en viss marginal bör finnas bl. a. förde eventuellt ytterligare tidningar som kan komma att ansesberättigade liU bidrag. Underåberopande av det anförda hemställer jag alt Kungl. 1. godkänna de av mig förordadeändringarna i grunderna för produklionsbidrag för dagstidningar, 2. till för / 75 under sjunde huvudtiteln utöver i prop. 9 s. 96 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare . Medbifall tiU vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Majrt Konungen att till skall avlålasproposition av den lydelse bilaga lUl delta protokoll utvisar. Beräknat bidrag 1974 enligt utredningens förslag med ON och VD 1974: 74 13