prop · FX03188 · 1974-12-31 00:00:00 — I enmans- och fåmansbolag är ägarens inflytande över bolagsförmögenhelenoch den dagliga förvaltningen sådant all del i praktiken inte är någon skillnadmellan en rörelse bedriven iaktiebolagsform och rörelse bedriven under enskild firma. Att delta reser problemfrån övervaknings- och kontrollsynpunkt säger sig självt. Därmed kommer tredjemansintressel,dvs. skyddet för borgenärer och anställda in i bilden. Även del allmännasintresse bör beaktas. Den lagstiftning som på senaste lid genomförts påaktiebolagsrättens område syftar i hög grad till att åstadkomma ett reelltbolagskapital som är bundet i bolaget och inte åtkomligt för ägarna annat änunder speciellt angivna former. Det är mot denna bakgrund man bör se del s. k.låneförbudet liksom de i detta sammanhang aktuella bestämmelserna omaktiekapital och tvångslikvida-tion. Även i skattehänseende har på senaste tidgenomförts lagstiftning i syfte att utjämna skillnaden mellan olikaföretagsformer. Jag syftar därvid på de regler om lättnader vidkapitalbeskattningen som beslutades (prop. 1974:98, SkU 1974:38, rskr1974:259, SFS 1974:311 och 312). Dessutom bör nämnas alt förelagsskatteberedningenhar aviserat att den avser att med förtur behandla frågan om beskattningen av fåmansägdaaktiebolag och handelsbolag samt deras ägare. Detla arbete syftar enligtberedningen inte lill all skärpa beskattningen av fåmansbolagen utan endast attåstadkomma en rättvis beskattning av dessa bolag jämfört med andraföretagsformer. Jag vill i detta sammanhang även erinra om att riksdagennyligen hemställt om skyndsam utredning angående införandet av en särskildbolagsform för mindre företag (LU 1974:19, rskr 1974:238). Statsrådet erhållit Kungl. Maj:ts bemyndigande all tillkallasakkunniga med uppgift att utreda bl. a. denna fråga. Strävandena efler att igörligaste mån uppnå neutralitet i skattehänseende mellan främst fåmansaktiebolagoch andra företagsformer är ett steg i syfte all underiätta för de små och medelstoraföretagen all la ställning till vilken företagsform som bör väljas. Deltaställningstagande bör i första hand grundas på andra motiv än rent skattemässiga. Kravetpå höjt aktiekapital kommer säkeriigen att medföra alt många aktiebolagavvecklas. Enligt företagsskatleberedningens beräkningar torde det finnasinemot 100 000 aktiebolag som har ell aktiekapital som understiger 50 000 kr.Beredningen har ansett det vanskligt att bedöma hur många bolag som kan kommaatt avvecklas. Försöksvis gjorda beräkningar pekar mot ell antal av 40 000-50000 bolag. Beredningensförslag syftar som har nämnts till att mindre aktiebolag skall kunnaövergå till annan förelagsform utan skattekonsekvenser. Detta syfte harberedningen sökt uppnå genom att ge vissa särskilda skattelättnader på både utskiftningsbeskatlningensoch inkomstbeskattningens område. När del gäller utskiftningsskatten harberedningen föreslagit ett ulskiftningsskatlefritl grundbelopp på 75 000 kr.utöver tillskjutet kapital. Med hänsyn till önskvärdheten av all även andrabolag än rörelsedrivande, l. ex. vilande bolag, skrivbordsbolag och namnskyddsbolag.får möjlighet alt avveckla har beredningen föreslagit att denna skattefrihetskall gälla generellt för alla aktiebolag med ell aktiekapital understigande . 1stort sett samtliga remissinstanser har tillstyrkt förslaget i denna del. Från någrahåll föreslås dock att befrielsen från utskiftningsskatt görs obegränsad. Jaganser det emellertid inte kunna komma i fråga att ge obegränsad befrielse från utskiftningsskatti övergångsfallen, eftersom detta skulle leda till skatteförmåner långl utövervad som kan anses rimligt. Enligt min mening bör således den av beredningenföreslagna gränsen, , godtas. I fråga om inkomstskatten föreslårberedningen alt överföring av rörelse, jordbruk eller skogsbruk skall kunnaske skattefritt från eit aktiebolag till en annan företagsform, om överföringeni princip sker lill bokförda värden. Därigenom uppnås att dolda reserver ivarulager m. m. inle behöver tas fram till beskattning, utan verksamheten kan forlsällasom om förelagsformen inte ändrats. Från vissa remissinstansers sida harframförts all denna princip om kontinuitet vid beskattningen bör utsträckas allgälla även förvaltningsbolagen. För egen del ansluter jag mig til!beredningens förslag. Del finns enligt min mening ingen anledning att utsträckainkomslskat-tebefrielsen att gälla även förvaltningsbolag. För förvallningsbolagentorde dessutom någon inkomstskatt i flertalet fall inle bli aktuell vid enövergång. Jag vill också erinra om all enligt beredningens förslag någonrealisationsvinstbeskattning inte uppkommer, om ett förvaltningsbolaglikvideras. Förall motverka missbruk av de föreslagna skaiielätinaderna har beredningen ihuvudsak gått fram på två olika vägar. För det första har beredningenföreslagit en skyldighet för övertagaren all jämte aktiebolaget svara för betalningoch redovisning av allmänna skatter och avgifter, mervärdeskatt och andraindirekta skatter som belöper på den tidigare verksamheten i aktiebolaget. Detlaförslag har mottagits positivt av samtliga remissinstanser. Riksskatteverketanser alt förslaget avsevärt kommer all nedbringa antalet försök all kringgålagstiftningen saml förenkla uppbörden. Jag vill här endast framhålla attberedningens förslag i denna del på ell smidigt sätt anpassats till dentidigare beskrivna principen om kontinuitet mellan verksamheten i aktiebolagetoch i den nya företagsformen. Beredningens andra förslag ar att införa enskatteflyktsregel av allmänt innehåll som emellertid skall omfatta endast dennaspeciallagstiftning. Regeln innebär att de speciella skatlelättnaderna inteskall få åtnjutas, om någon i samband med överiåtelse av aktiebolagetsverksamhet vidtagit åtgärd, som kan antas ha skett i syfte att vinna obehörigförmån vid beskattningen. Förslaget har fått ell blandat mottagande avremissinstanserna. Från de instanser som representerar skatteförvaltningenframhålls alt det är nödvändigt med en sådan regel som man uuryckerönskemål om en exemplifiering på icke godtagbara åtgärder. Näringslivetsorganisationer har enstämmigt begärt att förslaget i denna del inle skallföranleda lagstiftning. Dessa pekar bl. a. på all avsaknaden av precisering avregelns innebörd skapar ett läge av rältsosäkerhet. Föregendel vill jag först understryka att del i all lagstiftning är av största Prop, 1974:188 48 viktatt reglerna är klart utformade för att i möjligaste mån rättstvister och rätlsföriusterskall kunna undvikas. Erfarenheten visar emellertid att det i många fall är ogörtiglatt åstadkomma ett regelsystem som i detalj, förutser och kan lösa allasituationer. 1 synnerhet gäller detta situationer som tillskapats i syfte attdra fördel av regelsystemet på ett sätt som inte varit avsett. Det återstår dåinget annat än att med en allmänt uttryckt viljeförklaring söka åstadkomma attde fördelar som regelsystemet avser att bereda i normalfallen inte skall föutnyttjas av dem som s. a. s. spekulerar i lagstiftningen. Jag är medveten omatt del måste bli en balansgång mellan å ena sidan klarhet i utformningen och åandra sidan användbarhet och flexibilitet för att motverka otillböriigt ulnylljandeav lagstiftningen i fråga. Skatldagsiiftningen är i detla hänseende särskiltutsatt, och detta desto mer som skatter utgör en tung utgiftspost för de flestai vårt samhälle. En generellt hållen skatleflyktsklausul uppfattas av en delsom rättsosäkerhet, av andra som ell nödvändigt instrument i strävandet eftermateriell rättvisa och jämlikhet vid taxeringen. Själv har jag kommit till denuppfattningen all en sådan generellt hållen skatleflyktsklausul inte kanundvaras i denna lagstiftning. F. ö. finns redan på flera håll inomskattelagstiftningen allmänt hållna skalteflyklsklausulerav liknande innehålloch syfte som den nu av beredningen föreslagna. Jag kan l. ex. erinra om 4 i;fjärde stycket kupongskatleförordningen (1970:624) och 15 § lagen (1974:325) omavsättning till arbetsmiljöfond. För att underlätta tillämpningen av enallmänt hållen skatteflyktsregel i detta sammanhang vill jag framhålla att denframför allt tar sikte på sådana fall där överföringen från aktiebolag lillannan verksamhetsform kan bedömas ha ägt rum huvudsakligen i syfte alt komma iåtnjutande av skatteförmåner. Så kan t. ex. vara fallet, som några remissinstanserpåpekat, om rörelsen efter det att skattelättnaderna åtnjutits återbedrivs i aktiebolagsform. En annan situation, som inte kan generellt uteslutasfrån ifrågavarande skatldättnader men där största uppmärksamhet är av nöden, ärdet fall då en rörelse före lagstiftningens ikraftträdande överförts tillaktiebolagsform. Motivet kan då ha varit en önskan att fö komma i åtnjutande avskattefavörerna. Men, som sagt, en detaljerad analys av här förekommande fallför aU ge regler om den skattemässiga behand. lingen är omöjlig aU åstadkommaoch skulle dessutom ändå inle kunna läcka samtliga situationer. På grund av vadjag sålunda anfört biträder jag beredningens förslag även när det gällerinförandel av en allmän skatte-flyktsbeslämmdse. Minståndpunkt är således sammanfattningsvis att beredningens utformning av desärskilda skattelättnaderna är väl ägnad att läggas till grund förlagstiftning. Jag övergår härefter lill att diskutera enskildheterna i beredningensförslag. Antingenett aktiebolag likvideras eller tvångsupplöses på grund av all aktiekapitaletvid utgången av inte uppgår lill . skall deklaration avlämnasför utrönande av huruvida utskiftningsskatteplikt föreligger. För att det avberedningen föreslagna extra beloppet av . skall få avräknas vidbestämmande av underiag för utskiftningsskatten har beredningen ansett att detbör krävas av företag som driver rörelse, jordbruk eller skogsbruk att ägarkretseninte ändras samt att samtliga tillgångar och skulder i aktiebolaget efter överiåtelsentas upp av övertagaren till de värden som i beskattningsavseende gällt föraktiebolaget. I normala fall vid beräkning av utskiftningsskatt är huvudregelnalt tillgångarna skall tas upp lill saluvärdet. 1 praxis godtas dock iförenklingssyfte vissa avsteg från kravet på en exakt värdering av de skildatillgångsslagen. Vid de här aktuella ut-skiftningsskatteberäkningarna börenligt beredningen denna praxis i princip tillämpas. Även jag anser dellämpligt att en särskild utskiftningsskalteberäkning görs i de här avseddafallen. Denna beräkning bör, som beredningen föreslagit, tillåtas ske efterrelativt grova schabloner. 1fråga om värderingen av varulager anser beredningen att en jämförelse bör görasmed prissättningen i samband med en normal upplösning av ett aktiebolag. Omverksamheten fortsätts i annan företagsform, bör varulagrets värde beräknas lillanskaffningskostnaden efter avdrag för inkurans. Däremot bör i de fall, dåverksamheten upphör och en verklig utskiftning av lagertillgångarna företas,gängse pris vid försäljning i konsumentledet gälla. Denna skillnad mellanverksamhet som skall fortsättas i annan företagsform och verksamhet som läggsned bör för övrigt enligt beredningen gälla vid värderingen av samtligabalansposter. Beträffande inventarietillgångar bör enligt beredningen detbokförda värdet i allmänhet kunna godtas. Endast när det gäller vissa speciellaobjekt, t. ex. fartyg och i de fall investeringsfond tagits i anspråk vidförvärvet och där verkliga värdet mera avsevärt överstiger bokföringsvärdet,bör, anser beredningen, skillnaden beaktas vid utskiftningsskatteberäkningen.Immateriella rättigheter såsom patent, hyresrätt och goodwill bör också kunnatas upp till del bokförda värdet. Aktier bör enligt beredningen, i den mån deär börsnoterade, tas upp till lägsta betalkurs eller, om sådan inte noterats,köpkursen för bolagets sista bokslut. För övriga aktier anserberedningen att värdering i allmänhet kan ske med ledning av de avlänsstyrelsen för förmögenhelsberäkningen åsatta värdena. 1 övrigatillgångsslag, såsom t. ex. utländska värdepapper, obligationer, anserberedningen att värderingen kan ske med ledning av de riktlinjer som angettsför de mera frekventa tillgångsslagen. Deav beredningen angivna riktlinjerna för värdering av här behandlade slag avtillgångsposter ansluter som antytts i princip till rådande praxis vidberäkning av utskiftningsskatt. Någon kriiik mot beredningens förslag i dennadel har heller inte framförts från remissinstanserna. Även jag anser dellämpligt att de riktlinjer som beredningen har angett i huvudsak används 1 samL Nr 188 Sedan beredningen avgelt sin promemoria har,som jag tidigare berört, vissa lättnader vid förmögenhels- och arvsbeskatlningenav mindre och medelstora företag och jordbruk genomförts genom lagstiftning ivåras. Vid förmögenhets- och arvsbeskattningen får lager och inventarier somingår i förvärvskällorna jordbruksfastighet och rörelse tas upp till del lägstavärde som kunnat godtas vid inkomstberäkningen. En spärregel finns som innebäratt av företagels värde beräknat enligt tidigare gällande reglerskall tas upp till beskattning. angivna värderingsregler tillämpas även vid s.k. subslansvärdering av aktiebolag och kommer därigenom alt påverka värdet avaktier i fåmansbolag. I denna del har RSV medddat anvisningar (RSV Dt 1974:27).De nu beskrivna lättnaderna är avsedda att tillämpas endast vidkapitalbeskattningen. De av länsstyrelserna numera gjorda värderingarna avaktier i fåmansbolag kan därför inte användas vid här aktuella utskiftningsskalteberäkningar.En beräkning av saluvärdet av aktier i fåmansbolag måste därför ske. Till ledningför en sådan beräkning bör tidigare gällande regler vid värdering av aktier i fåmansbolagkunna användas. Närdel gäller värdering av fastigheter har beredningens förslag fått ett blandatmottagande av remissinstanserna. praxis torde ha godtagit attfastigheter vid beräkning av utskiftningsskatt upptagits till taxeringsvärdet.Delta värde har då ansetts överensstämma med saluvärdet. Beredningen föreslårnu att en generell uppräkning av fastighetens taxeringsvärden till marknadsvärdenskall ske med hänsyn till att fr. o. m. allmänna fastighetstaxeringtaxeringsvärdenivån satis i en viss relation lill marknadsvärdet. Vid 1975 årsallmänna fastighetstaxering skall taxeringsvärdet enligt 9 § KL utgöra avmarknadsvärdet. Vid allmänna fastighetstaxering gällde enligtanvisningarna från dåvarande riksskattenämnden att taxeringsvärdet skulle för hyres-,affärs- och industrifastigheter utgöra och för övriga fastigheter avmarknadsvärdet. Beredningen föreslår således att om 1970 års taxeringsvärdenskall läggas till grund för utskiftningsskatteberäkningen uppräkning avtaxeringsvärdet beträffande hyres-, affärs- och industrifastigheter skall skemed en fjärdedel och för övriga fastigheter med en tredjedel. Skall 1975 ellersenare års taxeringsvärden användas bör uppräkning enligt beredningen ske meden tredjedel. RSVframhåller i sitt remissyttrande alt den av beredningen föreslagna metoden ioch för sig kan vara motiverad fr. o. m. taxering med hänsyn till dennya lydelsen av 9 § KL som skall tillämpas fr. o. m. Någon motsvarande föreskrift kan dock inte åberopas förtidigare års fastighetstaxeringar, trots att en liknande säkerhetsmarginal tillämpadespå grund av riksskattenämndens anvisningar. Metoden förstorar enligt RSVförekommande ojämnheter i fastigheternas taxeringsvärden, vilket ökar riskenför skalteprocesser. RSV förordar därför att taxeringsvärdet läggs till grundför utskiftningsskatteberäkningen, eftersom i övrigt vid inkomst-,förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen detta värde används. Avförenklingsskäl bör dock härvid någol avdrag för latent skatteskuld inle kommai fråga. Liknande synpunkter anför , som framhåller altoavsett vilken teknik som används vid fastighetstaxeringen måste man nu liksomtidigare med hänsyn till de brister som vidlåder värderingsmetoderna användasig av vissa säkerhetsmarginaler. Den 25-pro-cenliga säkerhetsmarginal som skalltillämpas vid allmänna fastighetstaxering är sålunda ett uttryck fören med hänsyn till värderingsmetodernas brister nödvändig försiktighet.Lantbrukarnas skatiedelegation har en något annorlunda uppfattning. Man anseratt saklägel förändras då taxeringsvärden skall läggas till grund för utskiftningsskatteberäkningen.Det uttryckliga stadgandet i KL att taxeringsvärdet fr. o. m. allmännafastighetstaxering skall utgöra av marknadsvärdet gör det enligtdelegationen motiverat att vid utskiftningsskalleberäkningar fr. o. m. 1976 årstaxering tillämpa en uppräkning av taxeringsvärdet till marknadsvärdet på sättberedningen föreslagit. Föregendel vill jag i denna fråga anföra följande. Den laxeringsvärdenivå som beslämlsav alt gälla fr. o. m. allmänna fastighetstaxering innebäri och för sig inte någon förändring i förhållande till de principer somtillämpades vid allmänna fastighetstaxering. Valet avtaxeringsvärdenivå har skett mol bakgrunden av osäkerhetsfaktorer som inte heltkan bringas ur väriden och under den förutsättningen att nivån skall varabeslående . Dessutom kan i del enskilda fallet variationerförekomma både uppåt och nedåt beroende på utvecklingen framåt i liden ochberoende på faslighetens läge och förändringar i befolknings-ochsysselsättningsläget. Med hänsyn härtill finner jag ingen anledning au avvikafrån nu rådande praxis som innebäratt taxeringsvärdet för fasligheten i regelanses motsvara saluvärdet vid utskiftningsskatteberäkningen. Som RSV framhållitbör av förenklingsskäl något avdrag vid beräkningen för latent skatteskulddärvid inte medges. Däremotbör, som beredningen föreslagit, latent inkomstskatteskuld få beaktas vid utskiftningsskatteberäkningeni ett annat sammanhang. Vid utskiftning av omsättningstillgångar samt sådanaanläggningstillgångar, främst inventarier, som vid avyttring behandlas som omsätlningstillgångar,skall nämligen eu bolag enligt punkt I sista stycket av anvisningarna till 28 §KL anses ha åtnjutit skattepliktig intäkt med ett belopp, som motsvarar tillgångensverkliga värde. Jag instämmer i beredningens förslag alt den latenta inkomsiskatteskuldeni dessa fall schablonmässigt bör beräknas till av reserven. Beredningenhar framhållit att även poster på balansräkningens skuldsida kan behöva beaktasvid utskiftningsskatteberäkningen. Detta gäller närmast reserveringar av olikaslag såsom generell nedskrivning av fordringar och avsättningar för all mötaframlida utgifter. Vid beräkning av de belopp varmed reserveringar gjorts kanmed tillämpning av den inom företagsekonomin allmänt förekommandeförsiktighetsprincipen ofta en viss kon- Till den del dessa reserver överstiger påräkneliga förluster ellerutgifter bör enligt beredningen reducering ske av skuldposterna eller motsvarandebelopp tas upp som tillkommande post vid beräkning av utskiftningsskatten. Dendärpå belöpande inkomstskatteskulden skall då beaktas. Vad beredningen anförti denna del föranleder inga erinringar från min sida. Somjag tidigare framhållit innebär beredningens förslag att överföring av rörelse,jordbruk eller skogsbruk skall kunna ske utan skallekonsekvenser underförutsättning att samtliga tillgångar och skulder i aktiebolaget efter överiåtelsentas upp av övertagaren till de värden som i beskattningsavseende gäller föraktiebolaget. Dessutom krävs alt aktiebolaget upprättat bokslut föreöverlåtelsen. Skattebefrielse föreslås få gälla endast om ägarkretsen den 1januari 1975 är densamma som vid utgången av det beskattningsår under vilketöverlåtelsen sker. När det gäller fåmansbolag måste delägarna inneha ungefäriigenlika stor andel vid båda lilirällena om inte skillnaden beror på arv,testamente eller bodelning. Någraremissinstanser för fram förslag om förändringar i både skärpande och mildranderiktning. Sålunda anser RSV all som krav för skattebefrielse bör gälla attverksamheten behålls av de tidigare aktieägarna under efter övertåtelseårei.Vidare är del enligt verket nödvändigt att kvalifikationstiden för innehav avaktier sätts till och alt det krävs att den överiålnaverksamheten då bedrevs av aktiebolaget. Andra remissinstanser lar upp exempelpå ändringar i ägareförhållandena_som enligt deras mening bör godtas.Familjeföretagens förening pekar på del fallet alt ett kompanjonsförhållandeupplösts på grund av att den ena kompanjonen avlidit, varpå eftertevande makenavyttrat aktierna till den kvarvarande kompanjonen. Svenska sparbanksföreningenanser att försäljning som framtvingats på grund av att bolagel råkat ibetalningssvårigheter bör undantas. handelskammare tar upp avsuccessionsskäl föranledd gåva av akiier lill anhörig. Jag har förståelse för RSV:sförslag, som syftar till alt förhindra försök till kringgåenden avlagstiftningen. Som jag har framhållit kan dock den allmänna skalteflyktsregelnbli tillämplig vid mera uppenbara försök att tillskansa sig obehörigaskatteförmåner även i de fall RSV åsyftar. När det gäller ägareförhållandenahar beredningens förslag utformats efter förebild från föriusluljämningsförordningen.Om förändringar skall göras vad gäller ägareförhållandena uppkommer svåragränsdragningsproblem. De redovisade exemplen kan säkert kompletteras medåtskilliga andra. Jag anser mig således inte kunna förorda någon annan ändringi beredningens förslag i denna del än att kontinuiietsprincipen bör utformas såatt som värde av samtliga vid övertagandet ingående tillgångar och skulder tasupp av över- tagarentill motsvarande värde av utgående tillgångar och skulder i aktiebolagetssista balansräkning. Beredningenhar även tagit upp vissa frågor som rör kontinuiteten i beskattningen mellanaktiebolaget och den nya företagsformen. Vid den skattemässiga värderingen avvarulagret i bokslut i det nya förelaget avses densärskilda bestämmelsen vid lagerminskning i punkt 1 sjätte stycket av anvisningamatill 41 § KL (supplementärregel 1) få till-lämpas. Medeltalsvärdet skall därvidberäknas som om varulagret även för de aktuella jämlörelseåren ägts av det nyaföretaget. Om lagret tagits upp lill negativt belopp och delta belopp avsatts tilllagerregleringskonto, skall avsättningen återföras till beskattning påföljandebeskattningsår i det nya förelaget. För det fall att planenlig avskrivning påinventarier tillämpats föreslår beredningen att det nya företagel lar över denplan som upprättats i aktiebolaget och fortsätter skriva av efter denna. Detgäller även de planer som upprättats lor speciella förhållanden, nämligen lillföljd av au skattemässigt och bokföringsmässigt restvärde skall anpassas isamband med övergång till räkenskapsenlig avskrivning eller då överavskrivningskett vid tillämpning av sistnämnda avskrivningsmetod. Tillämpar det nyaföretaget räkenskapsenlig avskrivning och den s. k. kompletteringsregelnanvänds, avses aktiebolagets anskaffningsvärde och anskalTningsår få användas.Även när det gäller avskrivning på fastighet bör enligt beredningen aktiebolagetsavskrivningsplan tas över. I fråga om primäravdraget kommer därvid reglerna ipunkt 7 åttonde stycket av anvisningarna till 29 § KL att kunna tillämpas, dvs.det nya företaget skall fö tillgodoräkna sig de avdrag som återstår föraktiebolaget. I fråga om inte helt avskriven markanläggning kan de ordinariereglerna i punkt 16 sjätte stycket av anvisningarna till 29 § KL, som innebäratt överlåtaren får avdrag för oavskrivet restvärde, inte tillämpas utanberedningen föreslår att aktiebolagets avskrivningsplan även i detta falldirekt tas över. Beredningen anser att man bör gå till väga på samma sätt äveni andra fall där utgifter får fördelas under flera beskattningsår och avdragkvarstår outnyttjade efter bolagets upplösning. Exempel hiirpå utgör störreutgifter för reparation och underhåll av fastighet (punkt 7 av anvi.sningarna till25 § KL) och fördelning av .sådana organi-sationskosinader .som avses i 100 § 8mom. Andra exempel är avdrag lor substansminskning (punkt 9 av anvisningarnatill 22 § och punkt 8 av anvisningarna till 29 § KL) samt beräkning av skogsingångsvärde och ingående virkesförräd (punkt 7 av anvisningarna till 22 vjKL). Även i andra fall än de nu behandlade är syftet att full kontinuitet skallråda mellan aktiebolaget och det nya förelaget.