prop · FX0346 · 1974-12-31 00:00:00 — Ifråga om formema för tUlhandahåUande av information konstaterar centralnämndenför fastighetsdata att utredningen behandlar kraven på s. k. utdata mycketknapphändigt. Exempel på frågor som är 1974: 46 55 viktigaför utdata och som därför borde ha behandlats ulförhgare är indatas periodicitetoch aktualitet samt inverkan av att ohka data har olika mätnoggrannhet. Förstsedan kraven i frågor om kvalitet och liknande på utdata fasflagls kan manavgöra vilka bearbetningar och sammanställningar som ter sig meningsfuUa attgöra. Statistiskacentralbyrån tUlstyrker att en åriig publUsation med samlad redovisning av mUjöstatistikenutges. Centralbyrån fmner del emellertid naturligt att huvuddelen avstatistiken fortiöpande publiceras i bl. Centralnämndenför fastighetsdata anför alt om MI byggs upp som ell integrerat system kommerdet alt medföra mycket stora utvecklingskostnader. Det kommer också med storsäkerhet alt medföra all kostnaderna för mUjödalanämndens verksamhet måste ökabetydligt eftersom samordnings- och planeringskostnaderna ofta underskattasvid uppbyggandet av, stora integrerade informationssystem. Vidare pekas på allkostnaderna för datafångst inte finns redovisade. Dessa kan enligt centralnämndenbh myckel stora för ett så komplext system som MI. Motbakgrund av att miljödatanämnden enligl utredningens förslag skall ha ansvaretför utvecklingsarbetet och driften av MI anser statskontoret att nämnden ävenbör ha kostnadsansvaret för dessa verksamheter. Genom en samlad finansieringhos miljödatanämnden ökar nämndens möjligheter till prioriteringar samtidigtsom de medverkande myndigheternas handlingsfrihet på andra områden intebegränsas. Statistiskacentralbyrån finner alt en större del av kostnaderna för MI än vad utredningen angetttorde komma att falla på statistisk verksamhet. SärskUt gäller delta basdataundersökningama.De förslag centralbyrån framfört beträffande organisation och ansvarsfördelningkan medföra en helt annan fördelning av kostnaderna på olika myndigheler.Beträffande finansieringen av MI instämmer centralbyrån i utredningensuppfattning att kostnaderna bör täckas av statsmedel. Koncessionsnämndenför mUjöskydd anför alt de största kostnaderna för konlrollförfarandelsannolikt inte torde falla på själva informationssystemet ulan på uppgiftslämnama,dvs. kommunerna och industrin. Del understryker enligt koncessionsnämnden altendast verkligt betydelsefulla uppgifter bör insamlas och tUlföras MI. konstaterar att kostnaderna för kommuner och näringsliv ej harberäknats. Ej heller har någon uppskattnmg av kostnaderna för hela MI gjorts.Eftersom kommunerna som ansvariga för myndighetsfunktioner på hälso- och mUjövårdsområdetsamt huvudmän för anläggningar som betecknas som mUjöfarliga kommer att drabbasav betydande kostnader om MI genomförs, betonar förbundet kravel på en grundligkostnads- analys.SärskUt angeläget är enligt förbundet att bedöma värdet av alternativa system,baserade på enklare mtiner och med kontrolldata och annan information lagradei lokala eller regionala närarkiv. anför alt det begränsade MI som förbundet föreslår kommer attkräva avsevärt mindre kostnader än utredningens förslag. Förbundet har intehaft möjlighet alt i detalj studera de olika kostnadsuppgiftemas tUlförlitiighet.Från utrednuigens sida borde man därför på något sätt hä försökt redovisa densamhällsekonomiska nyttan av de föreslagna investeringama. Redan med hänsyntill utvecklingen i utlandet vad gäUer mUjödatabanker anser förbundet att manbör kunna inskränka MI;s ambitionsnivå. Någraremissinstanser, däribland , anser att man börundersöka möjlighetema att genom avgifter få viss kostnadstäckning för MI. 3 organisation 3.1 Utredningsmannen inrättades genom en sammanslagning av statensvatteninspektion, väg- och vattenbyggnadsstyrelsens vatten- och avloppsbyrå,statens luftvårdsnämnd samt statens naturvårds-nämnd tiU en central myndighetför hela miljövårdsområdet. Till verket överfördes också de arbetsuppgifterstatens frUuftsnämnd haft. Sedansin tUlkomst har successivt ålagts nya uppgifter. Så harskett bl. a. i samband med ikraftträdandet av miljöskyddslagen, kommunalarenhållningslagen och lagen om hälso- och miljöfarliga varor. Vidare har åtverket uppdragits bl. a. all leda forsknings- och undersökningsverksamheten på mUjövårdsområdet,alt handlägga frågor om statsbidrag tUl miljövårdande åtgärder inom industrinsamt att handlägga frågor om stöd tUl idrottsanläggningar m. m. Arbetsvolymensoch arbetsområdets tUlväxt har åtföljts av ökat personalantal och vissaorganisatoriska förändringar. Personalantalet har ökat från 133 den 1 juli 1967tUl 413 . Antalet organisationsenheter direkt underställdaverkschefen har ökat från sex till tio. Dessa tio är administrativa byrån,naturvårdsbyrån, vallenvårds-byrån, luftvårdsbyrån, produklkontroUbyrån,enheten för renhållnings-och avfallsfrågor, planeringssekretariatet,forskningssekretariatet, undersökningslaboratoriet och omgivningshygieniskaavdelningen. Den sistnämnda enheten är tUls vidare provisoriskt knuten tiUverket. Utredningsmannensförslag syftar tiU en anpassning av organisation tUl denstarka öknmg av verkets arbetsområde, arbetsvolym och personal som sålunda ägtmm. Den föreslagna organisationsramen är avsedd att kunna bestå i hu-vudsakoförändrad också efter ytterhgare ökning av verkets resurser. 1974: 46 57 underen styrelse och en verksledning bestående av en generaldirektör och en souscheforganiseras på fyra huvudenheter, nämligen en administrativ, en för naturvård,en teknisk samt en för forskning och undersökning. Dessutom ingår i denföreslagna organisationen elt planeringssekretariat direkt imderställtverksledningen. Inom verket skall också liksom i den nuvarande organisationenfinnas en forskningsnämnd och en delegation för markfrågor. HärtUl kommer dentill verket knutna produktkontrollnämnden. Förslagelinnebär vissa förändringar när del gäller styrelsen saml de olika rådgivandeoch i några fall beslutande organ som f. n. hör till verket. Den nuvarandestyrelsen har åtta ledamöter fömtom ordföranden som är verkelsgeneraldirektör. Två av dessa ledamöter ingår i styrelsen endast vid behandlingav ärenden om anläggningsstöd tUl idrotten. Utrednuigsmannén föreslår att dettasärarrangemang beträffande styrelsens sammansättning skall upphöra och allstyrelsen skall bestå av nio ledamöter vid behandlingen av alla slag avärenden. nuvarande organisation ingår elt naturvårdsråd, eltvattenvårdsråd och ett luftvårdsråd, en delegation för markfrågor och endelegation för anläggningsstöd tUl idrotten samt en forskningsnämnd. är vidare produktkontrollnänmden knuten. ,vattenvårdsrådet och luftvårdsrådet har till uppgift att följa utvecklingeninom sina resp. ämnesområden och bistå verket med råd. Utredningsmannenifrågasätter om inte behandling av ett ärende både i ett råd och iverksstyrelsen innebär elt visst mått av dubbelarbete. I förslagel till nyorganisation för verket har därför de tre råden utgått. Delegationenför anläggningsstöd till idrotten har tUl uppgift att handlägga ärenden om statiigtstöd till idrottsanläggningar och till utvecklingsarbete i fråga om sådanaanläggningar. Delegationen fungerar enligt utredningsmannen i stort sett som enseparat slyrelse vid handläggningen av dessa ärenden. En sådan särbehandlingkan enligt utredningsmannen knappast motiveras med all dessa ärendenväsentligt skUjer sig från övriga ärenden. Delegationen för anläggnmgsslöd tillidrotten föreslås därför utgå ur organisation. Vadgäller förslaget om inrättande av en souschefsljänst anför utredningsmannenalt sådana tjänster inom statsförvaltningen förekommer vid ämbetsverk medmycket stor personal. Undanlagsvis kan emellertid verksledningsarbetet vara förmyckel för en person också när personal-antalet inle är särskilt stort. I frågaom är enligl utredningsmannen della fallet på grand av flerasamverkande omständigheter. Verkels arbetsområde är vidsträckt ochutvecklingen på arbetsområdet går snabbi. Dessutom måste förhållandevis mångaärenden avgöras på verksledningsnivå. På gmnd av verkels arbetsområde harvidare den externa kontaktverksamheten blivit omfattande, inte minst på detinternationella området. 1974: 46 58 Organisationsförslagetupptar direkt under verksledningen fyra hu-vudenheter och ettplaneringssekretariat. avses enligl förslaget endastkomma all syssla med planeringsuppgifter. Enligt utredningsmannen kommer liksomhittills även i framliden med all sannolikhet betydande resurser all ställastill förfogande. En rullande långtidsplanering av hurresurserna skall användas är därför en angelägen uppgift för verksledningen. Iplaneringen bör ingå målprecisering för varje delaklivilel inom verketsarbetsområde. Vidare bör långtidsplaneringen innefatta prioriteringar i frågaom ordningsföljd, medels- och personaltilldelning m.m. administrativa huvudenheten ingår enligt förslagel en allmän enhet, enjuridisk enhet, en personalenhel, en kameralenhet, en enhet för vissa intemationellafrågor samt en informationsenhet. Dessutom föreslås produklkontroUbyrån ingå ihuvudenheten. motiveras av att de uppgifter som ålagts ifråga om produktkonlrollen är dels att ombesörja de renodlat administrativa uppgiftema,dels att svara för viss tillsyn över efterlevnaden av lagen om hälso- och miljöfarligavaror. Verksamheten som centralt tUlsynsorgan innefattar en radsamordningsuppgifter av organisatorisk och administrativ natur. Enligtutredningsförslaget kommer vissa arbetsuppgifter, bl. a. in-fornialionsverksaraheten,som inom den nuvarande organisationen handläggs av planeringssekretariatet atti den nya organisationen hänföras till den administrativa huvudenheten.Information till massmedia är dock ofta en direkt angelägenhet förverksledningen. Detta talar för alt informationsenheten ingår i verkelsorganisation såsom ell stabsorgan för verksledningen. Enligl utredningsmannenbör det altemativ som verksledningen finner mest lämpligl väljas. Dennuvarande naturvårdsbyrån omfattar fem enheter, en för naturvårdsområden, enför landskapsvård, en för jakt och viltvård, en för idrott och frUuflsliv samten särskild enhet för utrednings- och planeringsarbete. Sistnämnda enhetshuvuduppgift är att svara för långsiktiga utredningar om landets mark- ochvattentillgångar i första hand för att tillgodose behov i samband med denfysiska riksplaneringen. Utredningsmannen framhåller alt arbetsuppgifter avutrednings- eller projektkaraktär, som spänner över två eller flera enhetersverksamhetsfält, bör anförtros åt särskilda för ändamålet bildadearbetsgrupper. Enhgt förslaget bör därför personalen vid naturvårdsbyrånsnuvarande utredningsenhet fördelas på dels olika arbetsgrupper, dels enunderenhet för löpande ärenden gällande planerings- och lokaliseringsfrågor. Huvudenhetenför naturvård föreslås beslå av två enheter, en natur-resursenhel samt enlandskaps- och friluftsenhet. Nalurresursenhelen föreslås omfatta tvåunderenheter, en för planerings- och lokaliseringsfrågor saml en försäkerställande av naturvårds- och landskapsvårdsobjekt. Landskaps- och friluftsenhetenföreslås omfatta tre underenheter, enför skötseln av naturvårds- och landskapsvårdsobjekl saml för landskapsutformning,en för idrott och friluftsliv saml en för jakt och viltvård. Den tekniska huvudenhetenföreslås bestå av fyra tekniska enheter, en enhet för renhållnings- ochavfallsfrågor samt en enhet för prövning av ärenden enligt miljöskyddslagen. Defyra tekiuska enheterna ersätter de nuvarande vatten- och luftvårdsbyråerna.Utredningsmannen framhåller att de organisationsenheter som övertogs från väg-och vattenbyggnadsstyrelsen och statens luftvårdsnämnd när inrättadeskom att ingå som från varandra frislående enheter inom verket i form av en vallenvårdsbyråoch en luftvårdsbyrå. Till vattenvårds-byrån fördes dessutom en del av statens valleninspeklionspersonal. Alt ha skilda orgaiusationsenheler för vattenvård och luftvård varenligt utredningsmannen säkerligen lämpligl i ett initialskede. Utredningsmannenanser del emellertid inle rationellt alt behålla denna organisation.Föroreningsfrågorna inom en industri är ofta inle begränsade till ettdera avluft- eller vallenvårdsområdena. Det har visat sig vid verkets handläggning avärenden enligt miljöskyddslagen alt ärendena inle sällan rör både vattenvårdoch luftvård. Därför föreslås all vallenvårdsbyrån och luflvårdsbyrån ombildastill fyra tekniska enheter för frågor om föroreningsproblem inom olikabranscher. Den nuvarande enheten förrenhållnings- och avfallsfrågor föreslås också ingå i den tekniska huvudenheten.Att fördela dess arbetsuppgifter på de fyra branschindelade tekniska enhelemaanser utredningsmannen inle lämpligt. I den nuvarande organisationen ingår iadministrativa byrån en enhet för prövnmg av ärenden enligl miljöskyddslagen.Denna enhet bör enligl förslaget i stället ingå i den tekniska huvudenheten. I utredningsmannensuppdrag har inte ingått all föreslå en förändrad organisation av verketslaboratorieverksamhet. Frågan om en samordning av laboratorieresurser förnaturvårdsverket och arbelarskyddsslyrelsen utreds f. n. av en särskildkommitté. Vid sin översyn har utredningsmannen därför inle ägnal uppmärksamhetål organisationsfrågor rörande laboratorieverksamheten som sådan.Utredningsmannen framhåller emellertid alt en stark koordinering avnaturvårdsverkets insatser på forsknings- och undersökningsområdet böreftersträvas oberoende av hur laboratoriefrågan löses i detalj. För alt enorganisationsform som befrämjar delta syfte skall åstadkommas, föreslårutredningsmannen därför alt undersökningslaboraloriel, omgivningshygieniskaavdelningen och forskningssekretariatet skall inordnas såsom särskilda enheteri en huvudenhet för forskning och undersökning. Till denna huvudenhet bör ävenföras verkels bibliotek. Utredningsmannenframhåller all översynen begränsats till att gälla naturvärdsverkets organisationsstmkturi stort, medan en fullständig genomgång av personalorganisationen inle hunnitsmed. nyorganisation innefattar dock elt visst tillskott av tjänster. Dämtöver har vidöversynen uppmärksammals behov av personalförstärkning i fråga om några avverkets arbetsuppgifter. Denföreslagna förstärkningen av verksledningen medför som redan nämnts inrättandeav en souschefstjänst. För det ombUdade planeringssekretariatet föreslås trenya tjänster. Vid administrativa huvudenheten tiUkommer en tjänst som chef. Dennuvarande byråchefstjänslen vid administrativa byrån kan därvid utgå. Behovetav juridisk service åt verkets fackenheter har ökat. Den juridiska enheten bördärför förstärkas med en ny tjänst. Vid den administrativa huvudenheten behövsockså en tjänst för rationahseringsverksamhet och en tjänst för intemationeUafrågor. Vidhuvudenheten for naturvård föreslås en tjänst som chef och en tjänst sombiträdande chef för huvudenheten samt en tjänst som chef för varderanaturresursenheten och landskaps- och friluftsenheten. Byråchefstjänslen vidden nuvarande naturvårdsbyrån utgår. Vid naturresursenheten föreslås vidaretre nya tjänster avsedda att möjliggöra en intensifiering av den inomlänsstyrelserna pågående verksamheten med avgränsning av naturvårdsobjekt m. m.Vid tekniska huvudenheten föreslås en tjänst som chef för huvudenheten samtchefstjänster vid var och en av de fyra tekiuska enheterna. Byråchefstjänsternavid de nuvarande vattenvårds- och luftvårdsbyråerna utgår. Vid huvudenhetenför forskning och undersökning föreslås slutligen en tjänst som chef förhuvudenheten och två tiU anknutna tjänster. Sammanlagt innebärförslaget elt nettotUlskott av 19 tjänster. Utredningsmannensbedömning att den nuvarande byråorganisationen bör ersättas av en nyorganisation med ett mindre antal huvudenheter delas av statskontoret ochnaturvårdsverket. anför alt verkets administration ochorganisation inle har utvecklats i samma takt som verkels arbetsområde. Debrister som därigenom uppstått har inneburit lednings-, samordnings- ocheffektivitetsproblem. Del organisalionsförslag som framlagts finner verket välägnat att genomföras med vissa mindre modifieringar. Verket ifrågasätter bl.a. nödvändigheten av att utöka styrelsen med två ledamöter då man befarar attstyrelsearbetet härigenom kompliceras. Förslagetalt de tUl den nuvarande organisationen hörande naturvårds-, vallenvårds- och luflvårdsrådensamt delegationen för aiUägg-nhigsslöd lUl idrotten skall utgå biträds avnaturvårdsverket och statskontoret. Svenska korporationsidrottsförbundetavstyrker dock förslagel om slopande av delegationen för anläggningsstöd lUlidrotten. Enligt förbundet är det angeläget alt föreningslivet är representerati delega- tionenoch därigenom kan påverka besluten. anser attförslaget om slopande av natur-, vatten- och luflvårdsråden är beklagligt. Vad gäller uppgiftema förplaneringssekretariatet förklarar statskontoret alt det är önskvärt altnaturvårdsverket effektiviserar sin långtidsplanering. En sådan insats börbygga på en bred medverkan från verkels olika enheter. Naturvårdsverketframhåller alt sekretariatet redan från början bör dimensioneras så att delblir ett slagkraftigt hjälporgan för verksledningen. De föreslagna tretjänsterna är enligl verket ett minimum. Beträffande den administrativahuvudenheten delar verket utredningsmannens uppfattning i fråga om vilkafunktioner som skall inordnas i huvudenheten. Vad gällerinformationsverksamheten förklarar verket att den långsiktiga informationennaturligt hör till den administrativa huvudenheten. Frågan om pressljänstfunklionenbör placeras som ell stabsorgan direkt under verksledningen eller sora enunderenhet inom informationsenheten saknar enligl verket praktisk betydelse. Denföreslagna indelningen av den administrativa hu-vudenhelen bör enliglnaturvårdsverket modifieras så att antalet enheter direkt underställdahuvudenhetens chef blir färre än de föreslagna sju. Verket anser att enändamålsenlig organisation av den administrativa huvudenheten kan uppnås omden allmänna enheten, kameralenhelen och personalenheten sammanförs till enkanslienhet, direkt underställd huvudenhetens chef. Den administrativahuvudenheten bör således enligt verkets mening bestå av en kanslienhel, enjuridisk enhet, en enhet för vissa internationella frågor och en inforraalionsenhet,varjämte produklkontroUbyrån i administrativt hänseende ingår i huvudenheten. När det gäller denföreslagna huvudenheten för naturvård berör utredningsmannensförslag om alt upplösa enheten för utrednings- och planeringsarbete. Verketframhåller att inrättandet av enheten innebär en koncentration ochrationalisering av tidigare spritt utredningsarbete. Verket motsätter sigdärför bestämt all utredningsenheten slås sönder på del sätt utredningsmannenföreslår. Hu-vudenhelen bör enligl verket benämnas huvudenheten förnaturresurser och tills vidare indelas i tre enheter, nämligen en för planeringoch utredning, en för naturvård samt en för frUufts- och idrottsfrågor. Utredningsmannenssynpunkter i fråga om den tekniska huvudenheten delas av somansluter sig till det framlagda förslaget. Även statskontoret tUlstyrkerförslaget men anser alt enheten bör benämnas huvudenheten för miljöskydd. När det gäller denföreslagna huvudenheten för forskning och undersökning anser naturvårdsverketatt så länge den omgivningshygieniska avdelningens anknytning till verket ärprovisorisk bör avdelningen inta en gentemot verkets fasta organisationfrislående ställning direkt under verksledningen. Vad gäller huvudenheten iövrigt delar verket utred- Prop.1974: 46 62 ningsmannensuppfattaing all en stark koordinering av verkets insatser på forsknings- ochundersökningsområdet bör eftersträvas oavsett hur samordningen avforskningsinsatserna inom miljövårdsområdet på organiseras. mening saknas anledning all uppskjuta ställningstagandet rörande dennahuvudenhet av del skälet alt utredningar pågår rörande organisationen avlaboratorieverksamheten och samordningen av forskningsverksamheten på mUjövårdsområdet.Också statskontoret tUlstyrker förslaget men framhåller att det bör betrakiassom en provisorisk lösning. av laboratorieresurser hosarbetarskyddsstyrelsen och avstyrker däremot förslaget i a-waktanpå resultatet av kommitténs eget arbete. Reformarbetetpå mUjöområdet har imder den senaste tioårsperioden varit intensivt. Deåtgärder som på skUda områden satts in har haft till syfte att stoppa fortsalt mUjöförstörelseoch så långt möjligt återställa redan förstörd mUjö. Lagstiftningenär det viktigaste av de medel som använts för att nå fram till del uppställdamålet. En rad nya lagar har antagits. De administrativa resurserna harförstärkts såväl centralt och koncessionsnämnden förmiljöskydd som regionalt och lokall. Forskningen har byggts ut kraftigt.Staten har i betydande utsträcknmg genom särskilt ekonomiskt stöd stimuleratkommuner och näringsliv till investeringar på mUjöområdet. Riktlinjer förhushållningen med mark och vatten har fastlagts i en första etapp som nufullföljs i län och kommuner. Planeringsarbetet går vidare. Delinternationella samarbetet har kraftigt förstärkts och utvidgats. ingårsom en av medlemmarna i . Påarbetsmiljöområdet har en ny lagstiftning genomförts och de administrativaorganen fått stora personella förstärkningar. Enav de gmndläggande fömtsättningarna för en aktiv miljöpolitik är kännedom omhändelseförlopp och tillstånd i mUjön. För att missförhållanden skall kunnaundanröjas måsle orsakema tUl dessa vara kända. De miljöförbättrande åtgärdersom måste vidtas förutsätter att avvägningar görs om var åtgärderna behövsbäst. För alt effekterna av sådana åtgärder skall bli kända och kurmautvärderas måste resultaten av dem redovisas. Alltdetta fordrar tillgång till aktuell och tUlförlitiig information om miljön somkan tjäna som underlag tUl ställningstaganden. hurinformationshanteringen på mUjövårdsområdet bör organiseras har utretts avmiljökontrollutredningen. Utredningens förslag redovisas i betänkandet (SOU1973; 36 och 37) Miljövårdens informationssystem (MI). Utredningenhar inventerat den verksamhet som förekommer för insamling och bearbetningav miljöinformation. Inventeringen visar att denna information insamlas påmånga håU för olika syften och under ledning av skUda hu-vudmän. Detta innebärbetydande risker för dubbelarbete. Utredningen anser också att skildageografiska betingelser, starkt varierande teknik och innehåll hos olikaundersökningar samt bristande dokumentation om tiUämpade förfaranden leder tillatt resultatet av arbetet inte får någon generell,användning i mUjövårdsarbe-tet.Utredningen pekar också på frånvaron av statistik av officiell karaktär och avrutiner för tiUhandahåUande av information tUl myndigheler och andra berörda.Enligt utredningen bör erforderlig information kunna erhållas genom uppbyggnadav ett samlat ADB-system för insamling, lagring och bearbetning av miljödata.En samordning av den svenska miljövårdsinformalionen bör enligl utredningen istörsta möjliga ulslräckning omfatta samtliga led i informationshanteringen. Remissinstansemaär ense med utredningen om behovet av en kontinuerlig insamling av dala ochanser att ADB bör vara ett gott hjälpmedel för informationshanteringen.Majoriteten av remissinstanserna ställer sig också positiv tUl utredningensförslag. Några remissinstanser anser att insatserna i stället bör inriktas påatt skapa enhetiighet i fråga om undersökningsmetoder och teknik samllikformighet i redovisningen av redan pågående verksamheter. Endast en remissmstansavstyrker helt utredningens förslag. Somjag redan framhållit behövs information som underlag för ett aktivt ocheffektivt mUjövårdsarbele. Det är enligt min mening viktigt att åtgärder vidtasför att man skall kunna dra nytta av del ökade flöde av mUjödala som blirföljden av en intensifierad mUjövårdsverksam-hel. För att mUjöulvecklingenskall kunna följas är del också av stor betydelse att del finns tillgång tUl enlöpande miljöstatislik. Jag är därför i likhet med remissinstansema positivtill grundtanken i utredningsförslaget.