prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — Intervallets bredd är sattmed hänsyn till atl antalet ändringar inte skall bli för stort. De kan meddetta intervall enligl gruppen beräknas väsentligt undersliga 100 000 fall/år. Gruppen redovisar därefier sill huvudalternativtill inkomstprövnings-system. Detla innebär atl förändringar i SGI automatisktföranleder ändringar i bostadstillägget. 1 del tänkta systemet bör uppgifi om ändringar iSGI för samtliga bostadstilläggslagare fortlöpande noteras avprövningsorganet. Jämförelse görs i princip mellan nya SGI och den taxeradeinkomsten. Jämförelser skall ske först vid prövningstillfällel och därefter medvissa mellanrum under bidragsårel. När en tillräcklig ändring av inkomsteninträffat meddelas utan särskild utredning beslut om ändring av tillägget ochdet nya tillägget utgår vid nästa utbetalningstillfälle. Gruppen visar med några exempel vad förslagetinnebär för normalfallen av bidragstagare. Om inkomsten under inkomståret - tvåår före bidragsåret - låg på och den under bidragsårel sjunker till18 OOO kr,, medför detta att , räknas bori från den inkomst som låg tillgrund för tillägget. Ny bidragsgrundande inkomsl blir sålunda . Ominkomsten i stället ökar lill . skall lill den bidragsgrundandeinkomsten läggas . så att den ökar till Med verkan fr. o. m, har bådereglerna för sjukpenningförsäkringen samt formerna för inkomstregistreringenoch kontrollen av inkomstuppgiflerna avseväri förändrats. Förändringarna tordepå sikt förbättra inkomsluppgifierna för huvuddelen av de försäkrade. För vissagrupper med varierande inkomster skulle emellertid med all sannolikhetsvårigheterna att göra riktiga inkomstuppskattningar bestå. Vidare står en grupp företagare och likställda - fn. ca 52 000 - helt uianför sjukpenningförsäkringen genom all de begärtundantagande från denna. Enligl bosladslilläggsgruppens mening måsle - om denredovisade konstruktionen lör inkomstprövningen genomförs - en särskildinkomst-registrering byggas upp för denna grupp så att väsentliga inkomslförändringarkan slå igenom automatiskt även i deras bostadstillägg. Utanför SGI ligger bl. a. inkomsler av kapital ochtillfällig förvärvsverksamhet. Enligl gruppens bedömning torde väsentligaförändringar av inkomst av kapital vara fötaliga. Att beakta även begränsadeförändringar av inkomst av kapital vid en omprövning som i övrigl kan skeautomatiskt skulle ge ett merarbete som inle motsvaras av de resullat som kanuppnås. Mol denna bakgrund anser gruppen all en anmälningsplikt bör införas förde fall då de inkomster som ligger uianför SGI förändrats med mer än 5 000kr./år. Bostadslilläggsgruppen har även beröri frågan om deföreslagna reglerna för elt inkomsiprövningssyslem ska tillämpas när det gällerprövning av inkomstprövat tillägg inom studiehjälpen. F, n. tillämpas gemensamma regler närdet gällerinkomstprövningen för bostadstillägg och inkomstprövat tillägg inomstudiehjälpen. Det inkomstprövade tillägget ulgår till totalt ca 30 000studerande i hela landet. Rent administrativt skulle det för bostadstilläggföreslagna systemet med jämförelse mot SGI medföra stora svårigheter förprövningsorganen (skolstyrelserna), om delta tillämpades vid bedömningen avdet inkomstprövade tillägget. a. skulle sannolikt varjesludiehjälpsbeviljande myndighet behöva ha tillgång lill helajämförelsematerialet från . Det av bostadslilläggsgruppenskisserade systemet för prövning av inkomsl lör bostadstillägg bör därför intetillämpas för det inkomstprövade tillägget. Gruppen tar vidare upp vissa frågor angåendeindrivning av fordran på felaktigt utbetalat bostadstillägg. Förmedlingsorganetbeslutar om återkrav av sådant tillägg. Återbetalningen sker normalt genomkvittning eller Förmedlingsorganet har rätt alt besluta om kvittning. I de fallnär kvittning inte är möjlig och när frivillig återbetalning inte sker skallindrivning användas. Dessa ärenden skall handläggas av bosladsstyrelsen. När regeln atl frågor om indrivning skullebehandlas av bostadssiyrelsen tillkom lorde huvudskälet till detta ha varil bedömde alt hade bättre resurser att handlägga frågor avdetta slag än kommunerna och att göra det på ett enhetligt sätt. Enligtbosladslilläggsgruppens mening vardella sannolikl en riktig bedömning närbostadstilläggen infördes , som förflutit haremellerlid kommunerna i genomsniii blivit avsevärt slörre genomkommunsammanläggningar som deras resurser stärkts på bl. a. deljuridiska området. Bostadstilläggsgruppen flnner därför att handläggningen avfrågor om indrivning bör föras över från tillförmedlingsorganen. Gruppen tar slutligen upp vissa frågor rörandeinformationsutbyte mellan förmedlingsorgan och f(5rsä'kringskas-so r, Om bosladslilläggsgruppens huvudalternativ tillinkomstprövningssystem skulle genomföras förutsätter del, om administrationeninte överflyttas till försäkringskassorna och ,ett relativt omfattande informationsutbyte mellan förmedlingsorgan ochförsäkringskassor. Gruppen redovisar vissa förutsättningar för elt sådantinformationsutbyte, 9,1,4Reservation Reservationhar avgelts av ledamoten . Reservanten anför att del enligt hans mening ärmera fördelaktigt med nuvarande syslem för omprövning av bostadstilläggen vidinkomslförändringar än med det av utredningens majoritet föreslagna systemet.Vid inkomstminskningar vinnes två fördelar med elt system som utgår från minskningenssloriek i proceni jämfört med ell som utgår från elt visst krontal - det blirmera rättvist för bostadstilläggslagare i olika inkomstklasser och antaletomprövningar blir därtill färre. Vad gäller inkomstökningar menar reservantenalt dessa är svåra att beräkna eller fastställa under löpande år för vissainkomsttagare. Ändring under löpande år molverkar tillika den bostadspolitiskaeffekten. Nuvarande regler är därför att föredra. Reservanten riktar även invändningar mot förslagetom atl låla SGI vara en faktor som kan medföra ändring av bostadstilläggen.Enligt reservanten avspeglar inte SGI alla inkomster för stora grupperinkomsttagare. Detta gäller inkomster av kapital, av fastigheter och avtillfällig förvärvsverksamhet. För jordbrukare och enskilda företagare ulgörSGI inte någon mätare för hela inkomsten. Reservanten tror därför inte atl delär möjligt att använda SGI för ändringar i beviljat bostadstillägg. Mol bakgrund av del inom boendeutredningen och 1972års skatteutredning pågående forisätta utredningsarbetet rörandebostadstilläggen framhåller fiera remissinslanser det olämpliga alt nu vidtamera g e n o m g r i -pande förändringar i gällande bostadslilläggssyslem. a. sialskoniorei. Svenska kommunförbundel.Svenska försäkringskasseförbundel. HSB ochHyresgäsiernas riksförbund är av samma uppfattning men anser att de ibelänkandet redovisade synpunkterna och förslagen är av principiellbostadspolitisk betydelse och inte torde föregripa Ibrtsatt utredningsarbete.Kommun-Dala AB anser alt slutligt ställningslagande lill den tekniskautformningen bör ske när eventuella förändringar av principiell natur kanöverblickas. Vadgäller valet av i n k o m s t beg re pp har bosiadslilläggsgrupiien avvisattanken alt koppla prövningen lill den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) ochförordat att prövningen även i fortsättningen grundas på en vid beskattningenframräknad inkomst. Denna mening delas av övervägande antalet remissinslanser,däribland sialskoniorei. RFV, bosladsstyrelsen. De tre sistnämndaremissinstanserna påpekar alt den efiersläp-ning, som uppkommer genom atlinkomstprövningen grundas på en vid beskattningen framräknad inkomst, förfiertalet bidragsberättigade uppvägs genom atl inkomslgränserna för tilläggetsuccessivt anpassas till de genomsnittliga inkomstökningarna. Några remissinslanser har en frånbostadslilläggsgruppen avvikande mening. RSV anför betänkligheter mot atl vidinkomstprövningen för bostadstillägg knyta an till någon iinkomstdeklarationen redovisad uppgifi om sammanräknad inkomst,sammanräknadnettoinkomst, taxerad inkomst eller beskattningsbar inkomsl. Enligt RSV:suppfattning torde i många fall alla dessa begrepp vara osäkra mått på enfamiljs faktiska ekonomiska situation. Kommunalförbundei för Sior-Siockholmsbosiadsförmedling anser att den taxerade inkomsten aren olämplig bas förprövningen av bostadstillägg och finner att en vidare utveckling av SGI är denlösning som ligger närmast till hands, allmänna försäkringskassa framförliknande synpunkter. Flertaletremissinstanser instämmer i bostadslilliiggsgruppens bedömning att möjligheterdock bör finnas atl använda SGI som justerings-faklor eller hjälpmedel vidinkomstprövning i etl system där inkomstberäkning från beskattningen utgörgrunden. Bostadstilläggsgruppen har övervägt alternativa möjligheter för detta. Ett alternativ är atl den bidrag,sgrundandeinkomsten beräknas preliminärt, varefier bostadstillägget i efierhandkorrigeras mot den fastställda taxerade inkomsten. SGI kan därvid användas förden preliminära beräkningen. Detta alternativ har helt avvisats av samtligaremissinslanser som uttryckligen berört frågan. Ett annat alternativ, vilket bostadstilläggsgruppenanger som sitt huvudalternativ, är atl en definitiv prövning görs mol denlaxerade inkomsten, justerad med hänsyn till ev. inträffade förändringar.Därvid kan metoden all mala inkomslförändringar förbättras genom atl manutnyttjar SGI och variationerna i denna. Uppkomna förändringar skall enligtdetta alternativ automatiskt kunna påverka bostadstillägget. Remissopinionen är splittrad i fråga om fördelarnamed ett dylikt inkomsiprövningssyslem. Några remissinstanser, däribland RFV.förordar atl ändringar av SGI läggs lill grund för automatisk omräkning av denbidragsgrundande inkomsten och därmed av bostadstillägget. Det skisseradesystemet synes enligl RFV väl ägnat att förbättra nuvarande system, somuteslutande grundar sig pä bostadstilläggstagarens egna anmälningar av inkomstförändringar,Sialskoniorei undersiryker värdet av all SGI används i inkomstprövningen ochanser all en anknytning lill SGI f. n. är enda möjligheten att åstadkommaslörre aktualitet i prövningen. Systemet med ADB möjliggör vidare en högreaktualitet i inkomsten genom att det medger snävare intervall för väsentligainkomstförändringar än vid omprövningar, HSB ochHyresgäsiernas riksförbund menar atl del redovisade inkomslprövningssystemeiinle har några fördelar jämfört med nu gällande regler. Flera av de allmännaförsäkringskassorna anger atl ett beaktande av väsentliga ändringar i SGImedför en ökad aktualitet i bostadstilläggsprövningen men anser det tveksamt omsystemet bör införas, om inte en samtidig överföring avbosiadslilläggsadmi-nistrationen till försäkringskassorna genomförs. Det tredje av de av bostadslilläggsgruppenredovisade alternativen är att SGI utnyttjas av de prövande myndigheterna ikontrollsyfie, RFV har förordat systemet med automatisk omprövning avbostadstillägg men anför atl om del systemet inte genomförs bör i varje fall detill försäkringskassorna anmälda inkomstförändringarna kunna ligga lill grundför kontroll av bi-dragstagarnas egna uppgifter. Svenska kommunförbundel anförliknande synpunkter och förordar att detta system blir föremål för närmareutveckling lämpligen i form av försöksverksamhet i elt antal kommuner, Bosladslilläggsgruppens förslag att beslämmaintervallet för väsentliga i n k o m s t ä n d r i n ga r lill fastakrontals-gränser för instämmande från överviigande antalet remissinstanser däriblandRFV. RRV, centrala siudiehfälpsnämnden. samt flerialet kommuner. vissa länsbostadsnämnder samtNorrköpings. och kommuner anser attinkomstminskning som skall anges i procentuell andel. Bosiadsstvrelsenfinner all bostadstilläggsgruppens förslag gällande väsentliginkomstmin.skning är otillfredsställande. Några remissinslanser anser atl dennu använda regeln för ändring i bi- dragsbeloppetom inkomsten minskat med 25 96 eller mera bör ändras lill 2096. Bostadstilliiggsgruppenhar förordat att ändring av bostadstillägg skall ske dels när inkomsten ökatmed mer än ,, dels när inkomsten minskat med mer än , RFVfinner att de föreslagna toleranserna synes tillåta alltför betydandeinkomsiändringar ulan atl bostadstilläggen påverkas, Verkel anser också detangeläget att intervallets bredd omprövas efier viss lids erfarenhet. Likasåbör gränserna bli föremål för prövning om den allmänna inkomstulvecklingen isamhället genomgår väsenllig förändring. Siaiskonioret ifrågasätter om inte deföreslagna intervallen är orimligt slora och konstaterar att demedför sämre följsamhet mellan inkomst och utgående bidrag än vad som krävs förandra inkomstprövade stödformer, ifrågasätter om det trots administrativtmerarbete inte vore lämpligt att gränsen för inkomstminskningar sätts vid ettlägre belopp, exempelvis . Motivet härför är att förtilläggsberätligade med låga inkomsteräven relativt små omedelbaraförbättringar av tilläggen är av stor betydelse för hushållen. Bosiadssiyrelsenanför att beslämmelserna om väsentlig inkomstförändring bör utformas sågeneröst som möjligt. Styrelsen föreslåratt inkomstökningar som inte överstiger20 . inte skall beaktas. Överstiger ökningen , skall denbidragsgrundande inkomsten med tillägg för hela ökningen överstiga en gräns sombosladsstyrelsen föreslår dragés vid etl belopp som med , överstigerden högsia inkomst vid vilken bostadstillägg kan utgå. Först omindragningsgränsen överskrids skall bostadstillägget slopas. HSB ochHyresgäsiernas riksförbund ansluter sig i huvudsak lill ledamoten i frågan om omprövning vid inkomstminskning och inkomstökning. I fråga om a d m i n i s t ra 1 i o n e n avbostadstilläggen ansluter sig bosiadssiyrelsen och det övervägande flertaletövriga remissinstanser med direkt anknytning till bostadsfrågorna tillbosladslilläggsgruppens uppfattning atl slarka skäl talar mol en ändring avnuvarande organisation. Några av dessa remissinstanser understryker alt enöverföring av bostadstilläggen till försäkringskassorna skulle medföra altbostadstilläggens betydelse som ett bostadspolitiskt instrument minskade.Svenska kommunförbundel anser liksom flerlalei kommuner som yttrat sig ifråganatt efiersom bostadstilläggens framtida utformning och omfattning ärunder utredning en förändring av administrationen f n. inte bör genomföras. Svenska försäkringskasseförbundel liksomövervägande delen av de allmänna försäkringskassorna anser atlförsäkringskassan är ett väl lämpat organ för hanteringen av bostadstilläggenmen anser atl så länge osäkerhet råder om bostadstilläggens fortsattautformning och omfattning några tillfälliga förändringar av administrationeninte bör genomföras. Enöverföring till försäkringskassorna förordas av bl, a, RFV. RRV och RSV. Dessa remissinslanser anför därvidrationaliseringar och kostnadsbesparingar som motiv, Bosladslilläggsgruppens förslag atthandläggningen av frågor om i n -drivning av felaktigt utbetaladebostadstillägg bör föras över från till förmedlingsorganentillstyrks av för Stor-Stockholms bosiadsförmedling.Göieborgs. i län samt kommun anser däremot att handläggningen avindrivningsärenden bör ligga kvar hos bosladsstyrelsen. RSV biträderbosladslilläggsgruppens ställningstagande i fråga om i n -komstprövat tillägg inom studiehjälpen. Några remissinstanser har i sinaremissyttranden tagit upp vissa andra frågor belräffandebostadstilläggssyslemet än dem som bostadslilläggsgruppen har behandlat. En av dessa frågor gäller samordning av de olika bostadstilläggssystemen.Tidpunkten synes nu vara lämplig, påpekar HSB och Hyresgästernas riksflirbund,att ta upp till prövning frågan om atl slopa de kommunala bostadstilläggen tillpensionärer () och vidga tillämpningsområdet för de slalskommunala bostadstilläggentill att gälla även pensionärer. Svenska menar att en samordningmellan KBT och de statskommunala bostadstilläggen bör behandlas avboendeutredningen. Frågan om alt genomföra liknande regler mellan olika formerav bostadstillägg berörs också av RR V, Svenska försäkringskasseförbundel samtnågra försäkringskassor. HSB och Hyresgäsiernas riksförbundanser att det behövs bindande föreskrifier för kommunerna att vid bos t ad s kos t n ad s fö rån d-ringar under löpande bidragsår ompröva utgåendebostadstillägg. RFV finner atl den nuvarandebostadstilläggsprövningen, som bygger på etl årligt ansökningsförfarande,medför en administrativt betungande nyprövning av förmånerna . gäller att ca 75 96 av dem som harbostadstillägg också har det . En icke föraktligrationaliseringsvinst torde enligl RFV:s uppfattning kunna uppnås omförutsättningar skapas för ett rullande prövningssystem av liknande slag somdet som används för KBT. ochKommun-Dala /)6 anför liknande synpunkler. 10,1 Bostadspolitikens mål och medel 10,1,1Återblick Samhällets nuvarande engagemang i aktivabostadspolitiska ålgärder av större räckvidd leder sitt ursprung till den underbörjan av 1930-lalet rådande ekonomiska krisen. Samhällets insatser under dennatid var dock i huvudsak inriktade på vissa hushåffsgrupper som barnrikafamitjer, pensionärer och hushåll på landsbygden, Bosladspoliliska åtgärder avmera generell natur utvecklades under 1940-talel, lill en början i syfie attstimulera den under andra väridskriget starkt minskade bostadsproduktionen ochatt molverka en höjning av hyresnivån i de nya bostäderna. Medlen härför varstatliga tertiärlån och tilläggslån för bostadsbyggandet, Tertiärlånen varförenade med en tioårig hyreskontroll och ränlegaranti. Garantin innebar atlslalen betalade den del av låntagarens räntekostnader som översteg engaranterad räntenivå. Denna nivå var avsedd att motsvara en genomsnittlig,långsiktig räntenivå, Räntegaranlin betraktades därför som en åtgärd ulanegentlig subventionskaraktär. Tilläggslånen var ränte- och amorteringsfriaunder och utgjorde en generell subvention med hyresnedsäilande verkan. Vid sidan av den hyreskontroll som var förenad medde statliga lånen infördes allmän hyresreglering i tätorterna.Hyresregleringslagen innefattade också besittningsskydd för hyresgäster, dvs.skydd mot obefogade uppsägningar. fastställde statsmakterna rikllinjerför efterkrigstidens bostadspolitik. Del allmänna målet för denna politik varalt successivt höja bostadsstandarden. Delta skulle ske på följande sätt. Denakuta bostadsbris-len skulle avvecklas. Ulrymmessiandarden skulle höjas enligtnormen högst två boende per boningsrum. I fråga om utrustningsstandarden angavssom mål att fiertalet lägenheter skulle vara utrustade med vatten, avlopp, centralvärmeoch badrum. Som norm för bostadskostnaderna skulle gälla att kostnaden förenrimlig familjebostad borde motsvara ca 2096 av den genomsnittliga inkomstenför industriarbetare. Enligtde nämnda riktlinjerna skulle dessa mål nås genom både statliga ochkommunala insatser. På kommunerna lades ansvaret för ålgärder som behövdes föralt åstadkomma tillräckliga produktionsinitialiv och ett ändamålsenligtbyggande och förvaltande av bostäderna. Spekulativa vinstintressen skullehållas borta och huvuddelen av nya flerfamiljshus borde förvaltas av förelagsom arbetade utan enskilt vinstintresse och i samverkan med kommunen. k. bostadsförsörjningslagen blev kommunerna skyldiga att biträda vid denstatliga lån- och bidragsgivningen. Större kommuner ålades att upprätta planerför bostadsförsörjningen, Isammanhanget bör också nämnas alt kommunerna genom 1947 års byggnadslagstifiningfick elt avgörande infiytande över bebyggelseulform-ning och markanvändning. De finansiella insatser som krävdes förattförverkliga de bostadspolitiska målen skulle i huvudsak göras av staten. Dessainsatser hade väsentligen formen av lån lill bostadsbyggandet och bidrag lillvissa hushållsgrupper. Lånen - lerliäriån till fierfamiljshus ochegnahemslån till en- och tvåfamiljshus - skulle täcka det kapitalbehov sominte tillgodosågs genom primär- och sekundärlån på den allmänna lånemarknadenoch genom egen kapitalinsats av låntagaren. Storleken av denna insats bestämdesav de övre lånegränserna, som fastställdes till 100 96 för allmännyttigaföretag, 95 96 för kooperativa företag med kontroll och 85 eller 90 96för enskilda företag. Lånen förenades med hyreskontroll ,Ränlan på lånen bestämdes till 3 96, vilket i stort setl motsvarade dåvaranderänteläge. Också den tioåriga räntegaranlin anknöts till detla ränteläge. Dengaranterade ränlan var 3 96 för primärlån och 3,5 96 för sekundärlån. Räntegarantinhade alltså fortfarande inte någon egentlig subveniionskarakiär. Dess syfte varfrämst att åstadkomma att bostadskostnaderna inte skulle påverkas avtillfälliga räntehöjningar över en långsiktig genomsnittsnivå. Som ett tillfälligt inslag i lånesystemet behöllsen kapitalsubvention i form av tilläggslån. Avsikten var att tilläggslånenskulle avvecklas när kostnadsutvecklingen gjorde det möjligt. Tilläggslånutgick för fierfamiljshus och med olika belopp i olika orlsgrupper,Kapitalsubvenlionen för en- och tvåfamiljshus var lika stor i hela landet ochhade formen av en ränlefri och stående del av egnahemslånet. Både dessalånedelar och tilläggslånen skulle vara ränte- och amorteringsfria under tioår. Därefier skulle de avskrivas eller återkrävas. 1 samband med den statliga långivningen ställdesvissa krav på bl.a, skäliga produktionskostnader och rimlig bostadsstandard. För mindre genomgripande ombyggnad och förbättringav en- och tvåfamiljshus på landsbygden tillkom en ny stödform,förbätlringslån. Efter behovsprövning kunde förbättringslån till viss del vararänte- och amorteringsfritt . Därefter skulle denna del som regelavskrivas. Som stöd lill barnfamiljernas bostadsförsörjninginfördes en ny bidragsform, familjebostadsbidrag. Dessa var beroende avfamiljens inkomst, barnantal och bostadsstandard. De riktlinjer för bostadspolitiken som drogs upp imitten och slutet av gäller alltjämt i väsentliga delar Betydandeändringar har dock undan för undan genomförts, särskilt i fråga om låne- ochbidragssystemen. Kapitalsubvenlionerna i form av tilläggslån ochräntefria delar av egnahemslån avvecklades successivt under 1950-lalel. Densista etappen i denna avveckling, bortsett från den särskilda subventionentill studentbostäder, genomfördes , Avvecklingen av dessa subventionerför nyproduktionen förenades med återkrav av delar av de redan lämnade subven- tionerna.Övriga delar av dessa avskrevs. Räntesubventionerna kom däremot lill följd avhöjningar av den allmänna räntenivån alt få betydande omfattning. Dettamedförde starkt ökade utgifter för de statliga räntebidragen, en utveckling somfortsatte t, o, m, , då räntebidragen avskaffades. Utgiftsökningenbegränsades dock genom en successiv anpassning av de garanterade räntorna tilldet allmänna ränteläget. differentierades de garanterade räntornamellan hus av olika årgångar och räntegaranlin slopades helt för vissa äldrehus. Syftet härmed var atl med riiniebidragen utjämna de skillnader i frågaomkapital kost nåder och hyror, som uppkommit genom den fortgående stegringen avbyggnadskostnaderna. Också räntan på de si.ailiga lånen anpassades tilldet allmänna räntelägel. höjdes siaislåneränlan till förnyproduktionen. Äldre lån, som hade en fast ränta för hela låneliden, berördesdock inle. sammanfördes de två låneformerna tertiärlånoch egnahemslån lill en gemensam låneform, bostadslån, Eu syfte härmed var attså långl möjligt skapa enhetliga lånevillkorså atl skillnader i dessa inteskulle påverka valet av hustyp. Kraven på kommunernas planering av bostadsbyggandelskärptes . Flertalet kommuner blev då skyldiga att upprättabostadsbyggnads-program . Den s. k. irångboddheisnormen ändrades . Somelt riktmärke för den framtida bostadsproduktionen skulle gälla högst tvåboende per rum, kök och vardagsrum oräknade. Förbätlringslångivningeninriktades alltmer på en förbätlring av pensionärernas bostäder och år 1966begränsades denna stödform till att gälla i huvudsak pensionärer ochhandikappade. För de handikappade tillkom en särskild stödform, numerabenämnd bosladsanpassningsbidrag, för sådana särskilda anordningar i bostaden sombehövs med hänsyn lill den handikappades behov, Belydande bostadspolitiska reformer genomfördesenligt beslut av . De avsåg bl. a. lånesyslemet,markpolitiken och hyreslagstiftningen.