prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — TUl de instanser som tUlstyrker förslaget hörriksantikvarieämbetet som anför att utredningens definitioner anknyter tUltraditionella och allmänt accepterade värderingssystem. Någraremissinstanser har emellertid invändningar mot förslaget. i ochlänsstyrelserna i och efterlyser en klararedefinition av "övrig kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse"för att möjliggöra en likartad lån-givnmg.Riksrevisionsverket befarar att de olika lånevUlkoren som är förknippademed föreslagna låneformer kommer att påverka den delvis subjektivt gmndade klassificeringen av kulturhistorisk bebyggelse. Liknandesynpunkter framförs av statens råd för byggnadsforskning. Förslaget att det statligakreditstödet inriktas på mUjöer har fått 1974:1 Bilaga 14 116 enmycket positiv reaktion hos många remissinstanser, bl. a. ,, länsbostadsnämnderna i och län,statens råd för byggnadsforskning, , länsstyrelserna i ,och län samt och kommuner. Flera instanser tar i detta sammanhang upp frågan omstöd till restaurering av annan bebyggelse än bostadshus. Det hade enligt länsstyrelseni varit lämpligt att utredningen behandlat även denna fråga såatt möjligheterna att bevara hela miljöer bättre kunnat överblickas. Liknandesynpunkter anförs av Föreningen . iKalmar län föreslår att en prövning sker av i vilken ordning samhället skallkunna säkra bevarandet av sådana fastigheter som inte innehåller bostäder menändå utgör en integrerad del av en kulturhistoriskt värdefull mUjö. Kalmarkommun anför liknande synpunkter. Utredningens uppfattning att även friståendekulturhistoriska byggnader, solitärer, utanför bevaringsområde bör erhållaekonomiskt stöd delas av bl. a. länsbostadsnämnden och i Malmöhuslän samt . Några remissinstanser däribland iStockholms län och framhåller betydelsen av att ävenbostadsbebyggelse på landsbygden kan omfattas av det ekonomiska stödet. Många remissmyndigheter, bland dem ,ansluter sig till utredningens förslag att lånemyndigheterna, vad avser den kulturhistoriskavärderingen, skall vara bundna av de antikvariska myndigheternas bedömning. Utredningens förslag beträffande beslutanderätten iärenden om höjning av låneunderlaget tUlstyrks av , länsbostadsnämndenoch i , länsbostadsnämnden och iMalmöhus län samt och kommuner. Av annan mening är emellertid . Medhänsyn tUl det begränsade antalet ärenden och angelägenheten av en enhetligpraxis vid ärendebehandlingen föreslår styrelsen att under en övergångsperiodbeslutanderätten i alla ärenden avseende höjning av låneunderlaget läggs hosstyrelsen. En begränsning till ärenden med en större höjning av låneundeiiagetän skulle endast innebära en dubbel prövning av ärendena. Styrelsen anseratt detta förslag under alla förhållanden innebär en förenkling jämfört mednuvarande regler. i anser att nämndernasbeslutanderätt bör omfatta även tUläggslånen. Länsbostadsnämndenoch i anser att 1974:1 Bilaga 14 117 nämnderna bör få möjlighet att lämnabostadslån inom kreditvärdet och avkastningsvärdet. iGöteborgs och län anför att det från lånehanteringen finns exempel på attden slutligt redovisade ombyggnadskostnadenväsentligt överstiger den prelimhiärt beräknade kostnaden. Detta kanenligt nämnden medföra att den inte blir behörig att meddela slutligt beslut ilåneärende, i vUket den har meddelat preliminärt beslut. En sådansituation måste från praktiska synpunkter betraktas som högstotUlfredsstäUande av alla inblandade parter. Nämnden avstyrker därförutredningens förslag och föreslår att nämnden ensam blir beslutande organ ivad avser höjning av låneunderlaget. Möjligheten förnämnderna att höja låneunderlaget bör enligt länsbostadsnämnden och i län inte begränsas till utöverdet normala låneunderlaget. Gränsen bör enligt nämndens uppfattning sättas vidden kapitalkostnad som det är möjligt att förränta inom ramen för den högstahyra som kommunen bedömer är möjlig att ta ut. för byggnadsforskning anför attkonstruktionen med till-läggslån som en påbyggnad av bostadslånet kan innebäravissa gränsdragningsproblem närlånemyndigheterna skall fördela kostnaderna mellan antikvariskaåtgärder som finansieras med tilläggslån och "normala"moderniseringsåtgärder som finansieras med bostadslån. Det finns risk för att normalamoderniseringskostnader övervältras tUl till-läggslånet i syfte attdämpa effekterna i bruksvärdeshyran. Rådet förutsätter att lånemyndigheternaföljer upp kostnadserfarenheterna. understrykeratt det vid restaurering av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse finns skäl till vissa undantag från kraven på lägsta godtagbarastandard enligt saneringslagen från såväl antikvariska som ekonomiskasynpunkter. Önskvärdheten av en liberal tolkning av kraven på lägstagodtagbara standard i samband med restaurering av kulturhistoriskt värdefullabostäder betonas även av bl. a. och . Låneramar m. m. Riksantikvarieämbetetanser att på grund av det uppdämda underhållsbehov som har uppstått genomlångvariga byggnadsförbud m. m. det torde vara nödvändigt med en generöstillämpning av lånereglerna. a. i och anför liknande synpunkter och ifrågasätter om de beräknade anslagsbehovenräcker. stadshypotekskassa anför att det är angeläget atthänsyn tas till storleken av tillgängliga resurser på kapitalmarknaden näromfattningen av ifrågavarande ombyggnadsarbetenfastställs. Svenska kommunal-tekniska föreningen framhåUer att ombyggnadskostnadernaför ifrågavarande byggnader blir mycket höga. 1974:1 Bilaga 14 118 vilket resulterar i höga hyror ävenvid förhöjt låneunderlag. Det kan komma att medföra att bevaringsvärdbebyggelse inte kan byggas om och bevaras. Föreningen anser att det därför ärav största vikt att tUlräckliga resurser avsätts för en generös tUlämpning avtilläggslångivningen för att täcka överkostnader vid restaurering. I detföregående har jag redogjort för anslagsframställning samtvissa förslag av saneringsutrednuigen och remissyttrandena över förslagen. Jagtar nu upp de frågor som har samband med bostadsstyrelsensanslagsframställning och behandlarförst bostadsbyggandets omfattning och inriktning in. Ett av de mest väsentliga målen förbostadspolitiken har varit att avskaffabostadsbristen. Detta mål har statsmakterna bedömt kunna uppnås i första handgenom en nyproduktion av tUlräckligomfattning. Till följd av kraftigt vidgade resurser tiU bostadsbyggandethar nyproduktionen kunnat ökas till i genomsnitt drygt 100 000 lägenheter perår . 1973färdigstäUdes således totalt ca 920 000 lägenheter. De stora lägenhetstillskottenhar också medfört att den stora efterfrågan på bostäder i hög grad kunnattUlgodoses. Utvecklingen på bostadsmarknaden har tUlföljd bl. a. härav kommit att karakteriseras av en vikande efterfrågan. Dettagäller dock väsentiigen endast lägenheter i nybyggda eller gamlaflerfamiljshus. Efterfrågan på lägenheter har i växande utsträckning kommitatt inriktas på småhus. Den minskadeefterfrågan har på många håll i landet medfört ett lägenhetsöverskott. Somföljd härav har påbörjandet av flerfamiljshus minskat kraftigt. Nedgången varsärskUt stor . Kommunerna och bostadsföretagen har på detta sättsökt anpassa bostadsproduktionen till den aktuella situationen. harsmåhusbyggandet ökat betydligt. Dess andel av det totala bostadsbyggandet uppgårnu till mot . Utvecklingen på bostadsmarknaden är positiv iflera avseenden. Överskottet på flerfamUjshuslägenheter och det ökadeutbudet av lägenheter i småhus medför sålunda större valfrihet för mångabostadssökande. Denna valfrihet begränsas dock i någon mån, särskilt vadgäller de i ekonomiskt avseende sämst ställda hushållsgrupperna, av attlägenhetsutbudet främst omfattar nybyggda lägenheter med jämförelsevis högabostadskostnader. Genom att bostadstUläggen ytterligare utvidgas ochförbättras från bl. a. på det sättet att de övrehyresgränserna höjs bör dock även dessa grupper få ökade möjligheter attutnyttja det ändrade läget på bostadsmarknaden. Den totalt settminskade nyproduktionen ger även utrymme, inom given resursram, för enangelägen ökning av moderniseringsverksam- 1974:1 Bilaga 14 119 heten samt en förbättring avbostadsmUjön enligt de riktlinjer härför som fastställdes av 1973 ärs riksdag.Under år 1973 vidgades ombyggnads- och förbättringsverksamheten inteoväsentligt och vissa beräkningar för visar på en ytterligare ökning.I det förslag till bostadsbyggnadsplan somjag behandlar mera ingående i det följande ges utrymme för en avsevärd ökningav verksamheten. Nedgången i nyproduktionen bör vidare möjliggöra enönskvärd ökning av lokalbyggandet som tillgodoser behovet av service åt deboende i både äldre och nya bostadsområden. Utvecklmgen inombostadsbyggandet inrymmer dock åtskUliga problem. Antalet outhyrda lägenheterfortsatte sålunda att öka på många orter . uppgickde lediga lägenheterna i statsbelånade flerfamUjshus färdigställda ochsenare till 16 400. Motsvarande antal senare var drygt 21 000.Härtill kommer ett antal lediga rum eller lägenheter i studentbostadshus eller ungdomshotell, vilka kan uppskattas till ca 4000. Den mmskade nyproduktionen bör dock kunna medföra en vissförbättring eller stabilisering av uthymingssituationen. Hyresförlusternaför de tomma lägenheterna medför betydande svårigheter för mångabostadsföretag och kommuner. 1972 och riksdagar beslöt om särskUdastödåtgärder för att täcka bostadsföretagens hyresförluster på grund av ledigalägenheter. Företagen erhöll sålunda möjligheter att genom statliga lån täckasådana hyresförluster som uppkom under åren19711973. Vissa möjligheter till eftergift av lånen infördes också.Åtgärderna avsågs endast få karaktär av engångs-insats i avvaktan på attkommunerna skulle hinna anpassa bostadsbyggandet tiU situationen på den lokalabostadsmarknaden. Utvecklingen visar emellertid att det finnsbehov av stöd för täckande av hyresförluster under ytterligare . Jagåterkommer till denna fråga i det följande. Situationen påbostadsmarknaden har även påverkat kommunernas och bostadsföretagens planering av de närmaste årens bostadsbyggande. Dennakännetecknas f. n. av stor osäkerhet i fråga om inte bara bostadsbyggandets omfattning utan kanske än merdess inriktning, dvs. fördelningenmellan nybyggnad och ombyggnad resp. mellan flerfamiljshus och småhus. Den aktuellabostadspolitiska debatten har i stor utsträckning rört frågor ombostadsbyggandets omfattning och inriktning och skUlnader i ekonomiska vUlkor förbostäder med olika förvaltningsform och därmed sammanhängande tendensertill ökad kategorisering i bostadsområdena.Därjämte har frågor som hör samman med utveckhngen av det nuvarandebostadslånesystemet spelat stor roll i debatten. Det gäller i förstahand den snabba ökningen av låneskulden med dess effekter på bl. a. amorteringstiderna för de statliga lånen. 1974:1 Bilaga 14 120 En översyn av de nämndabostadspolitiska frågorna pågår inom tre utredningar, nämhgenboendeutredningen, bostadsfinansieringsutredningen och bostadsskattekommittén.Utredningarna skall på regeringens uppdrag lägga fram förslag i huvudfrågomaunder . Regeringen har mot bakgrund av de ökade svårigheterna velatpåskynda utredningsarbetet i syfte att snabbt nå fram till en samlad översyn avläge och reformbehov på det bostadspohtiskaområdet. Även bygglagutredningen kommer att påskynda sitt arbete. Enprövning av reformbehovet kommer att göras möjligt efter det attutredningarnas förslag har remissbehandlats. Prövningen av dessa frågor kommeratt omfatta även de förslag som har lämnats av byggkonkurrensutredningen ibetänkandet (SOU 1972: 40) Konkurrens i bostadsbyggandet. Boendeutredningensförslag i betänkandet (SOU 1973:50) Bostäder197476 samt servicekommitténs betänkande (SOU 1973: 24) Boendeservice 7bereds f. n. i . Den av förra åretsriksdag fastställda bostadsbyggnadsplanen för var beträffande detstatiigt belånade bostadsbyggandet gmndad på en ram, uttryckt i kvadratmetervåningsyta, som gav uti7mme för ca 80 000 lägenheter. Byggandet utan statliga lånangavs till 8 000 lägenheter. De båda ramarna gav alltså tillsammansförutsättningar för påbörjande av 88 000 lägenheter. Därutöver fastställdes enprojektreserv om högst 10 000 lägenheter. ByggnadstiUstånd för bostadsbyggandeutan statliga lån har vidare fått meddelas utan rambegränsning för småhus sompåbörjades septemberdecember . En inte oväsentligdel av ramen för beslut om bostadslån förblev outnyttjad . Antaletlägenheter för vilka lånebeslut meddelades beräknas uppgå till ca 68 000. Beslut ombyggnadstUlstånd för företag utan statliga lån beräknas ha meddelats förprojekt med totalt ca 14 000 lägenheter. Totala antalet lägenheter för vilkalånebeslut eller byggnadstillstånd meddelades kan alltsåuppskattas till ca 82 000. Det faktiska påbörjandet, som det redovisadesstatistiskt, kan antas ha fått ungefär samma omfattnuig. Detta skulle innebäraatt det av statsmaktema fastställda miljonprogrammet avseende bostadsbyggandetsomfattning fullt ut har genomförts vid utgången avprogramperioden. Igångsättningenav nya bostadsprojekt har minskat väsentligt . Är 1970påbörjades företag med totalt 106 700 lägenheter, dvs. en tredjedel fler änunder . Inte bara byggandets omfattning utan även dess inriktning haremellertid förändrats avsevärt. Under trycket av bostadsbristen inriktadesbostadsbyggandet tidigare i första hand på flerfamUjshusproduktion. DetsamhäUsekonomiska utrymmet förbostadsbyggandet begränsade också möjligheterna för en vidgad småhusproduktion,vilken generellt är betydligt mer investeringskrä-vande änflerfamiljshusbyggandet. Småhusens andel av det totala årliga 1974:1 Bilaga 14 121 påbörjandet varierade länge meUan 25och . första år skedde emellertid en omsvängning ochsmåhusandelen ökade från tUl . En ytteriigare ökninghar skett . Av påbörjandet detta år beräknas vara småhus. Utvecklingen mot en ökad småhusproduktioninnebär att bostadsbyggandets totala investeringsvolym inte minskar isamma takt som nedgången i antal lägenheter anger. meddenna ändrade produktionsinriktning har lägenhets-storlekarna förändratsmarkant både vad gäUer flerfamiljshus och småhus.Den genomsnittliga lägenhetsytan i flerfamiljshus har minskat med meUanåren 1968 och 1973, från 72 m- tUl ca 66 m. Minskningen beror på enförskjutning både mot mindre ytstorlekar för lägenheter med givet antal mm ochmot lägenheter med mindre antal mm. Andelen lägenheter om fyra eller flera rumutgör endast av hela flerfamiljshusproduktionen. Beträffande småhusenär utvecklingen den motsatta. Lägenhetsytorna ökar och uppgår genomsnUtiigt föralla lägenhetstyper till drygt 115 m-. Småhusen är således i genomsnitt ca 50m- större än lägenheterna i flerfamiljshus. De stora lägenhetstypernadominerar; av de nybyggda småhusen har minst fyra rum. En fortsatt utveckling med minskandelägenhetsstorlekar i flerfa-mUjshusproduktionen får negativa följderför de bostadssökandes valmöjligheter. Större famUjer blir i den mån dehar ekonomiska resurser härför i stor utsträckning hänvisade tillsmåhusmarknaden för att kunna få en tillräckligt stor bostad. De nu arbetandebostadsutred-ningaraa har som jag sagt att söka lösningar på dessaproblem. TUl följd av nedgången i nyproduktionen friställsresurser som kan användas för att öka ombyggnads- ochförbättringsverksamheten inom det äldre. bostadsbeståndet och för att förbättramiljö och service i bostadsområdena. Vissaåtgärder i syfte att stimulera moderniserings-verksamheten genomfördesunder och på grundval av bl. a. saneringsutredningensförslag. Åtgärdernainnebar att det statliga stödet tUl modernisering utvidgades och förbättrades.SärskUda bidrag på . per lägenhet kan sålunda utgå tillfastighetsägare som före utgången av påbörjar statiigt belånadombyggnad. Vidare kan förbättringslån utgå för upprustning av flerfamUjshus medbegränsad återstående användningstid. De statiiga bostadslånen till ombyggnadhar gjorts förmånligare genom att de kan utgå i form av annuitetslån och genomatt amorteringstiden under vissa förutsättningar kan utsträckas till 40 år.Detta medför att kapitalutgifterna och därmed hyran kan hållas lägre i börjanav lånets löptid än som varit fallet. De av beslutadeåtgärderna innebär vidare att kommunerna får ökade möjligheter att planera ochleda moderniseringsverksamheten samt att genomdriva önskvärd sanering. 1974:1 Bilaga 14 122 Det väsentligtvidgade statliga stödet till moderniseringsverksamheten möjliggörförbättringar för de boende i äldre områden såväl inom själva bostädema som iden yttre miljön. Till en förbättrad yttre mUjö bidrar även de under senaste årändrade reglema för finansiering av lokaler för boendeservice. De ändradelånereglema har underlättat uppförandet av s.k. integrerade anläggningar, vUkaär avsedda att tUlhandahålla ett differentierat serviceutbud åt de boende.Erfarenheterna från redan uppförda anläggningar har varit positiva vilketbidragit till ett fortsatt byggande av sådana anläggningar. Den tidigare myckethöga produktionstakten i bostadsbyggandet kan påvissa håll ha gett upphov till brister i planeringen av t. ex. utemiljön,lekplatser, service i olika former osv. Uthyrningssvårigheterna i en del nybyggdabostadsområden är delvis orsakade av på detta sätt uppkomna brister iområdenas miljö och kvalitet. Här kan finnas anledning att i efterhand sökarätta till förhållandena. Förra årets riksdag beslöt om särskUda insatser fören barnvänlig boendemiljö som innebär att kommuneroch bostadsföretag kan få bidrag på av kostnaderna föranordnande och utrustning av lekplatser o. d. i bostadsområden där sådanasaknas och för upprustning av befintliga lekplatser. Dessa insatser är avengångskaraktär och gäller endast för sådana åtgärder som kommer till stånd underår 1974. Det finnsemellertid anledning att pröva frågan om ytterligare åtgärder för att höjakvaliteten i vissa bostadsområden och på så sätt göra dem mer attraktiva.Boendeutredningen har i sitt förut nämnda betänkande redovisat vissa förslag idenna fråga. Utredningens förslag har remissbehandlats. Jag avser att i annatsammanhang återkomma till frågan om åtgärder för att förbättra den yttreboendemUjön. Beträffandekreditförsörjningen träffade delegationen för bostadsfinansiering även överenskommelse med kreditinstituten om byggnadskreditertill det statligt belånade bostadsbyggandet. För att undvika attfördelningsproblem i fråga om ':rediterna skulle medföra förseningar i igångsättningen har institutenvidare enligt överenskommelsen åtagit sig att vid behov i samråd iusafrågor rörande fördelningen av kreditgivningen dem emellan. Denna ordning harfungerat tillfredsställande och har endast mindre störningarinträffat i fråga om kreditförsörjningen . De uppkomnasvårigheterna har i flertalet fall gällt småhus, där det enligt långivarna imånga faU har varit fråga om otillräckliga kontantinsatser i kombination medbrist på bankförbindelser från låntagarens sida. Vad gäller denlångfristiga kreditgivningen ökade avlyftsköerna under första halvåret 1973.Ökningen av köerna var en följd av att bostadsobligationer inte kunde placeraspå kapitalmarknaden i erforderlig omfattning.I juni träffade emellertid delegationen och enöverenskommelse som innebar att affärsbankerna åtog sig 1974:1 Bilaga 14 123 att bidra med totalt2,. till finansiering av färdiga fastigheter. Av detta beloppavsåg . en öknuig av affärsbankernas nettoinnehav avbostadsobligationer. Återstoden avsågs att användas för omvandlingav utestående krediter till särskUda krediter i avvaktan på att fastighetslånkunde erhållas. Delegationen har under handöverlagt också med övriga berörda säkra derasengagemang i den långsiktiga bostadsfinansieringen. Genom dessa åtgärder fråndelegationens sida kunde en förbättring av avlyftssituationen uppnås, i någonväsentlig utsträckning dock först under årets sista månad. Under år 1973uppkom även vissa andra problem rörande den långfristiga kreditgivningen tUlbostadsbyggandet. Långivama stäUde sig sålunda i några fall tveksamma till attlämna ut fastighetslån på gmnd av att alltför många lägenheter i de berördafastigheterna inte hade kunnat hyras ut. Härigenom uppkommer betydandesvårigheter för företag som på gmnd av ett stort antal outhyrda lägenheterredan är i svårigheter. Möjligheter tiUlösning av dessa problem bevakas av delegationen förbostadsfinansiering. Efter en period avrelativt stabila byggnadskostnader senare del har kostnademaökat ganska kraftigt. Byggnadskostnaderna per m- lägenhetsyta i statligtbelånade flerfamiljshus har stigit med 6 å under vart och ett av åren19711973. Kostnadsökningarna har delvis orsakats avavsevärt höjda materialpriser. SärskUt gäller detta material ochutrustningsdelar som baseras på trävaror men även priserna på stål- ochjärnprodukter, betongvaror,värmeisoleringsmaterial m. fl. varor har stigit väsentligt. Prisökningarna hartill viss del kunnat begränsas genom prisstopp på vissa produkter. Som en följd av kostnadsutvecklingen höjdeslåneunderlags- och pantvärdenivån med . På grundval av ettförslag från låneunderlagsgmppen en expertgrupp inom har metoderna för bestämning ochtillämpning av tidskoefficienten för justering av låneunderlaget och pantvärdetändrats. Syftet med denna ändring är att uppnå en bättre anpassning mellankostnader och låneunderlag/pantvärde genom att kostnadsstegringarna underbyggnadstiden tUl skillnad från vad som har gällt skall beaktas vidmeddelande av slutligt lånebeslut. Kostnadsökningarnaskulle enligt grunderna för paritetslånesystemet ha föranlett höjning avparitetstalen för och därmed följande behovav hyreshöjningar. Maj:t har emellertid faststäUt oförändradeparitetstal för . Ett skäl härtill är att Kungl. Maj:t inte velatföregripa resultatet av pågående översyn av lånesystemet. Vidare har vidbeslutet även hänsyn tagits till de hyreshöjningar som har skett under detsenaste året, bl. a. på gmnd av de starkt stigande bränslekostnaderna. 1974:1 Bilaga 14 124 De stigande byggnadskostnademainnebär ökade bostadskostnader, i första hand i nyproduktionen. Betydandehyresstegringar i hela beståndet har skett till följd avkraftigt stigande kostnader för drift och underhåll av fastigheterna. a. på en ökning av de kommunala avgifterna för vatten och renhållningm.m., höjd fastighetsskatt och höjda löner för den fastighetsskötandepersonalen. HärtUl kommer effekterna av oljekrisen. Man kan räkna med attbränslekostnaderna per kvadratmeter mer än fördubblats med anlednmg av de ökadeoljepriserna. Hyresstegringarnakompenseras dock för stora hushållsgrupper genomden utvidgning och förbättring av bostadstUläggen som har genomförtsden . Statens utgifter för bostadstUläggen berälcnas uppgå tillca . under innevarande budgetår. HärtiU kommer den kommunala delenav tilläggen, omkring 250 milj. kr. Jag övergår nu tillfrågan om bostadsbyggnadsplanen. Enhgt beslut av riksdag harbostadsbyggnadsplanen fått en annan konstruktion . Planen harsåledes numera ett treårigt perspektiv i stället för ett femårigt. Fördelningenav bostadsbyggandet för de tre åren skall avse alla kommuner. Den tidigareuppdelningen på s. k. expansiva orter och andra orter har således slopats. m. skall vidare programmet för byggande med statligt stöd avse bådebostäder och bostadskomplement, dvs. sådana lokaler som omfattas av låneunderlagoch pantvärde. Den gemensamma ramen skall uttryckas i kvadratmeter våningsytamed angivande av det antal bostadslägenheter som uppskattas kunna byggas inomdenna ram. Den av förra åretsriksdag antagna bostadsbyggnadsplanen för omfattar en ram förbeviljande av bostadslån för nybyggnad om 8 375 000 m våningsyta, motsvarande ettberäknat antal lägenheter av 80 000 jämte lokaler som omfattas av låneunderlagoch pantvärde för bostadslån. Antalet lägenheter som ryms inom denna ram kanmed hänsyn till den ökande andelen småhus numera beräknas till ca 75 000.Ytramen för bostadslägenheter beräknas till 7 820 000 m våningsyta. Dengemensamma ramen innefattar därtUl bostadskomplement med 350 000 m- våningsyta,lokaler i äldre områden med 20 000 m, skollokaler i integrerade anläggningarmed 50 000 m och barnstugor med 135 000 m-. Den nämnda ytan om 20 000 m-utgör en särskUd delram för nybyggnad av lokaler i äldre bostadsområden.