prop · FX03181 · 1974-12-31 00:00:00 — Om korttidsaffärer utgör ett dominerande inslag iverksamheten, anses normalt rörelse föreligga. Däremot kan en skattskyldiggöra relativt stora försäljningar och köp i samband med omplacering av sinvärdepappersportfölj utan att han för den skull anses bedriva rörelse. Utredningenhar föreslagit att aktiefondema skall beskattas enligt reglema förkapitalförvaltning. Fonderna som ju avses skola beskattas som självständigaskattesubjekt skall således själva inte anses Innebörden av förslaget är således att utdelning på värdepapper, somaktiefond innehar, skall anses som intäkt av kapital för fonden. Som enkonsekvens härav skall den vinst som uppkommer vid fondens avyttring avvärdepapper beskattas enligt realisationsvinstreglema. Fonderna föreslåsvidare få göra avdrag i inkomstslaget kapital för vinstutdelning tillfondandelsägarna. Remissinstansemabar i allmänhet godtagit utredningens förslag i denna dd. Någon remissinstanshar emellertid påpekat att det kunde vara av värde om fondernasvärdepappersinnehav skattemässigt hänfördes till kategorin nedskrivningsbaratillgångar. Vidutformning av beskattningsregler för aktiefonder finns det enligt min meninganledning att ta hänsyn till det huvudsakliga syftet med den verksamhet sombedrivs av fonderna, nämligen att uppsamla och placera kapital från småsparare.Fondernas ändamål är inte att driva penningrörelse eller värdepappershandelutan att förvalta fondandelsägamas insatser. Även om omplacering av medel kanbli ett betydelsefullt inslag i verksamheten, kommer denna inte att fåkaraktär av rörelse på samma sätt som verksamheten i en bank eller i ettbankirföretag. Intäkterna i aktiefond uppstår nämligen inte genom ersättningför placeringsråd eller i form av provision på köp och försäljningar. Utlåningsverksamhetoch spekulationsaffärer torde också förekomma i liten omfattning. Intäkternatorde i stället praktiskt taget uteslutande härröra från utdelningar och enmera långsiktig värdestegring av värdepappersportföljen. Motdenna bakgrund är det enligt min uppfattning lämpligt att vid beskattning avaktiefonds utdelningsinkomster tillämpa reglerna för ka-pitalförvaltande bolag,exempelvis investmentbolag. Uppburen utdelning bör således beskattas som intäktav kapital och inte som intäkt av rörelse. Vidare bör, såsom också utredningenföreslagit, vinstutdelning till andelsägarna betraktas som en räntekostnad förfonden och därför vara avdragsgill i inkomstslaget kapital. Avdrag bör medgesför det belopp som fastställs i utdelning för visst räkenskapsår utan hinder avatt utdelningen betalas ut till andelsägarna först under nästföljande år. Fullavdragsrätt bör föreligga för utdelat belopp oavsett hur vinstmedlen uppkommithos fonden. Omen aktiefond vidareutddar den uppburna avkastningen på sinavärdepapper beskattas avkastningen endast hos andelsägarna. Väljer fonden attlägga avkastningen till egna kapitalet, beskattas avkastningen endast hosfonden. Någon dubbelbeskattningseffekt uppstår alltså inte utan resultatetblir för andelsägaren i stort sett detsamma som om han själv ägt fondensvärdepapper. 5.1.4Beskattning vid avyttring av aktier Utredningenhar, som framgått av det föregående, föreslagit att den vinst som kan uppkommavid aktiefonds avyttring av aktier skall beskattas enligtrealisationsvinstreglerna. Förslaget har i allmänhet godtagits vidremissbehandlingen. Några remissinstanser har emellertid förordat att fondenhelt eller delvis befrias från skattskyldighet för realisationsvinst. Man hardärvid åberopat att vinstbeskattningen medför att andelsägarna blir hårdarebeskattade än vid enskilt innehav av aktier. Vid sådant innehav kan nämligenägaren från vinst på aktier, som innehafts i mmst , ställa bottenavdragetom . Detta avdrag förlorar sitt värde för förvaltningsföretag eftersomavdraget är detsamma oavsett antalet intressenter i företaget. Deremissinstanser som ställer sig negativa till utrednuigsförslaget framhållerdessutom att realisationsvinstskatten gör det svårt att vid inlösen rättberäkna fondandelens värde. Beskattningen av realisationsvinster ger upphov latent skatteskuld vars storlek ofta är omöjlig att fastställa. Somjag tidigare framhållit bör aktiefondsverksamhet anses vara av kapitalförvaltandeoch inte av rörelsedrivande natur. Vinst som ett kapi-talförvaltandeskattesubjekt erhåller genom att avyttra aktier träffas normalt avrealisationsvinstbeskattning. Detta gäller oavsett huravidakapitalförvaltningen bedrivs av en fysisk person eller av en juridisk person,t. ex. ett investmentbolag. Den fråga som skall diskuteras är därför om detfinns anledning att vid realisationsvinstbeskattningen behandla aktiefonderförmånligare än andra skattesubjekt. Jaghar i det föregående anfört att det vid utformningen av regler för beskattningav aktiefonder kan firmas anledning att ha som utgångspunkt att sparande iaktiefond skall ge ungefär samma skattemässiga konsekvenser som enskiltsparande. Aktiefonder bör i enlighet härmed befrias frånrealisationsvinstbeskattning endast om och i den mån en sådan åtgärd behövs föratt hindra att anddsägande blir hårdare beskattat än direktinnehav av aktier. Detsynes obestridligt att viss merbeskattning kan uppkomma i förhållande tUlenskilt sparande om aktiefond beskattas för realisationsvinst på vanligt sätt.Detta sammanhänger främst med de nuvarande beskatt-ningsreglema för aktier sominnehafts , s. k. femårsaktier. Framstår det inte som sannoliktatt sådana aktier avyttrats utan vinst eller med en vinst på högst avköpeskillingen för aktierna, skall som skattepliktig realisationsvinst räknas10 % av köpeskillingen. Genom att varje skattesubjekt får åtnjuta endast ettbottenavdrag om . träffas en aktiefond av realisationsvinstbeskattning såsnart den sammanlagda köpeskillingen på grund av avyttringarna under beskattningsåretöverstiger . Fonden kan visserligen undgå beskattning genom att dela utden skattepliktiga delen av vinsten, men i så fall blirvinsten föremål för beskattning hos andelsägarna som inkomst av kapital. Viddirektinnehav kan däremot varje andelsägare sälja femårsaktier för 5 000 kr.per år utan att drabbas ay någon realisationsvinstbeskattning. Vidett ställningstagande till den aktuella frågan måste emellertid också beaktasatt sparande i aktiefond ger delägare påtagliga fördelär jämfört med privataaktieplaceringar. Aktiefondens finansiella" styrka möjliggör utnyttjandeav ekonomisk expertis som utrymmet för förmånliga aktieförvärv ökar.Vidare kan en aktiefond på grund av sin stora aktieportfölj på ett helt annatsätt än en vanlig småsparare utnyttja möjligheterna till kvittning avrealisationsvinster mot realisationsförluster. Det finns därför anledning atträkna med att aktiefonder även utan särskilda undantagsregler endast i mindreutsträckning kommer att träffas av realisationsvinstskatt. Tillvad jag nu har anfört kofnmer att en lindring i realisationsvinstbeskattningenskulle kunna utnyttjas för att åstadkomma opåkallade skattelättnader. En fullständigskattefrihet på detta område skulle t.ex. kunna föranleda en aktiefond attplacera sin förmögenhet i lågavkastan-de aktier eller att systematiskt avyttraaktier just innan utdelning blev tillgänglig för lyftning. Fondens inkomsterskulle härigenom bli i huvudsak skattefria och någon beskattning skulle hellerinte såvida fondens inkomster inte utdelades träffa andelsägarna.Aktiefondens inkomster skulle i detta fall bli föremål för beskattning först riär.andelsägaren tillgodogjorde sig värdestegringen i fonden" genom ättavyttra sin andel. Översteg andelsägarens innehavstid skulle dock högst10 % av köpeskillingen behöva tas upp till beskattning. Jagär mot bakgrund av det anförda inte beredd att föreslå särskilda realisationsvinstbestämmelsérför aktiefonder. Beräkningen av aktiefonds skattepliktiga realisationsvinstbör alltså ske efter de regler som gäller för andra kapitalförvaltandeskattesubjekt. Skulle realisationsvinstbeskattningen komma att läggas om, kandet bli aktuellt att på nytt pröva frågan. Utredningenhar föreslagit att aktiefonder i fråga om deri statliga inkomstbeskattningenskall vara underkastade samma uttagspröcent som aktiebolagen. Även dettaförslag har allmänt godtagits vid remissbehandlingen. Det är enligt min meningnaturligt att aktiefond, som ju avses skola utgöra särskilt skattesubjekt, mtebeskattas lägre än om fonden och det förvaltande bolaget behandlades som ettenda skattesubjekt. Utredningens förslag bör således godtas. Utredningenhar föreslagit att fondbolagets förvaltning av fonderna skall anses utgörarörelse. Förslaget har i allmänhet godtagits av remissinstanserna. En remissinstanshar emellertid påpekat att fondbolagens verksamhet i princip inte skiljer sigfrån innehavarens förvaltning av en större aktieportfölj. Verksamheten inom ettfondbolag kan därför inte anses utgöra rörelse utan bör betraktas som"förmögenhetsförvaltning. I enlighet härmed hävdas att mottagnaaktieutdelningar bör beskattas som inkomst av kapital. Föregen del anser jag att fondbolagets verksamhet närmast här karaktären avservice- eller konsultrörelse. Verksamheten bör därför, som utredningenföreslagit, betraktas som rörelse men av annat slag än penningrörelse.Fondbolagets rörelseintäkter utgörs i första hand av den ersättning som utgårfrån aktiefonden. Några särskilda skattebestämmelser för fondbolag är intebehövliga. Ifråga om fondandelsägamas beskattning har utredningen föreslagit attutdelningar skall vara att hänföra till intäkt av kapital och att vinst vidinlösen eller försäljning av fondandelsbevis skall beskattas enligt de regler somgäller för beskattning av realisationsvinst. Några remissinstanser anser attden dd av utdelning från aktiefond som avser realisationsvinst skall beskattassom inkomst av tillfällig förvärvsverksafnhet hos andelsägarna under det attövrig utdelning tas upp som intäkt av kapital. En remissinstans föreslår attavyttring av fondandel, som innehafts , inte skall föranledarealisationsvinstbeskattning. Placeringav sparmedel i aktiefond är i första hand avsett att vara ett alternativ till banksparande.Med hänsyn härtill är det enligt min mening naturligt att ibeskattningshänseende jämställa utdelning från aktiefond med avkastningen påsparandet i bank och följaktligen låta utdelningen bli beskattad i sin helhet iförvärvskällan kapital. En sådan ordning ligger dessutom i linje med förslageti det föregående att låta aktiefonden få avdrag såsom för räntekostnad för allutdelning till andelsägarna. Det vore däremot klart olämpligt - inte minst avpraktiska skäl att dela upp mottagen utdelning i en "avkastningsdd"och en "realisationsvinstdd". Frågan om realisationsvinstbeskattnmghos mottagaren bör avgöras med utgångspunkt endast i fondanddsirinehavet ochinte med hänsyn till förhållandena i aktiefonden. Detillgångar som ingår i aktiefonden är enligt utredningen att anse som fondandelsägamasgemensamma egendom. Fondandel kari således ses som ett substitut för de ifonden ingående värdepapperen. I likhet med utredningen anser jag.därför attavyttring av fondandd skall likställas med avyttring av aktieinnehav. attinlösen av fondandel i realisationsvinsthänseende är att jämställa med avyttringav fondandel synes inte behövlig. Denav mig valda metoden för beskattning av aktiefondsverksamhet bygger, somframhållits , på principen att intäkter av aktieutdelning m. m.skall beskattas antingen hos aktiefonden eller om intäktema vidareutdelas hos andelsägama. Mot bakgrund bl. a. härav synes det inte finnas anledning attföreskriva skatteplikt för belopp som utskiftas till andelsägarna i samband medupplösning av aktiefond. Sådant utskiftat belopp bör alltså oavsett ombeloppet avser inbetald insats eller fonderade vinstmedel vara skattefrittför andelsägaren. bör fondandelsägarna även såvitt avser kupongskatten jämställasmed aktier. Jag delar denna uppfattning. Medhänsyn till innehållet i den nya regeringsformen bör rubriken tillkupongskatteförordningen ändras till kuponskattdagen. Även i författningstextenbör ordet "förordning" i förekommande fall bytas ut mot"lag". Utredningentar dessutom upp frågor i samband med att ett redan existerandeaktiefondsföretag går över från stiftelseform eller föreningsform till den iden nu föreslagna lagen föreskrivna aktiebolagsformen. Utredningen påpekar attom i det nya systemet förvaltningen av fond går över från ett fondbolag tillett annat fondbolag eller till förvaringsbanken, övergången i sig inteföranleder några skattekonsekvenser. Fonden utgör nämligen särskiltskattesubjekt och en ändring beträffande vem som handhar förvaltningenpåverkar då uite beskatmingen. Det framhålls att som utgångspunkt vid beräkningav skattepliktig realisationsvinst och avdragsgill realisationsförlust skallgälla den tidpunkt då ett värdepapper tillförts fonden oavsett om ny förvaltaretillträtt. Enligt utredningen bör samma betraktelsesätt gälla vid övergång frånstiftelseform eller föreningsform till aktiebolagsform. Utredningen föreslårdärför att sådan övergång inte skall föranleda beskattning och att devärdepapper som härvid kommer att ingå i fonden skall anses förvärvade vidtidpunkt då de tillförts den ursprangliga fonden. Däremot anser utredningeninte anledning föreligga att föreslå att sådan vid taxering till statliginkomstskatt avdragsgill kommunalskatt, som kan ha påförts stiftelse ellerannan förvaltare av aktiefonder före övergången, skall bli avdragsgill förfonden förvaltning övergått på ett fondbolag. Någoninvändning mot nu berörda förslag bar inte gjorts under re-missbehandluigen. Enhgtmin mening är det naturligt att den omständigheten att ett fondbolag övertarförvaltningen enligt de föreslagna övergångsbestämmelserna tillaktiefondslagen inte utlöser beskattning. Jag anser det vidare klart atttillgång som vid tiden för en sådan övergång ingåri en fond skall även efter övergången anses ha förvärvats av aktiefonden genomdet fång, varigenom den tidigare fonden förvärvat tillgången. I fråga omstiftelse eller annan förvaltare av aktiefond påförd kommunalskatt delar jagutredningens uppfattning att sådant avdrag inte ens till den del det gällerskatt som avser aktiefond skall kunna utnyttjas av fond efter det förvaltningenövergått på fondbolag. Enligt övergångsbestämmelsematill aktiefondslagen kan tidigare bedriven aktiefondsverksamhet utan hinder avreglerna i den nya lagen bedrivas i oförändrad form till utgången av år 1976.Detta innebär att t. ex. stiftdseförvaltad aktiefondsverksamhet kan förekommaunder . Vid stiftelseförvaltning har enligt praxis stiftelsen och inte den eller de olika fondema ansetts utgöra skattesubjekt. Dennaordning för beskattnmg av aktiefondsverksamhet bör enUgt min mening snarastupphöra. Fr. o. m. taxering bör därför även äldre aktiefonder oavsett förvaltningsform i princip behandlas på samma sätt som aktiefondersom förvaltas av fondbolag. För att undvika retroaktiv verkan av den höjdaskattesatsen m. m. bör dock aktiefond, som skall taxeras för ettbeskattningsår som påbörjats före , beskattas enligt de äldrereglerna även vid denna taxering. Vid taxering bör dock utan undantagde nya reglema tillämpas. Aktiefondsavdrag för belopp, som utdelas till andelsägarna, skall enligt mitt förslaganses belöpa på det räkenskapsår till vilket utdelningen hänför sig även ombeloppet utbetalas till delägarna först året därpå. Utan särskildaövergångsbestämmelser skulle på grund härav aktiefond, som tidigare yrkatavdrag för utdelning enligt kontantprindpen, kunna gå miste om rätten tillavdrag utdelning. Denna effekt bör undvikas. Aktiefond bör därförvid taxering för det beskattningsår då de nya reglerna första gången skalltillämpas, få åtnjuta avdrag för belopp som under beskattningsåret utbetalats iutdelning till andelsägarna på gmnd av tidigare års verksamhet. Vid dennataxering kan alltså teoretiskt sett avdrag medges såväl för det löpandebeskattningsårets utdelning som för belopp som under beskattningsåretutbetalats på gmnd av tidigare års vinster. Avdrag på grund av tidigare årsverksamhet gäller dock självfallet endast utdelade belopp för vilka avdragtidigare inte åtnjutits vid taxeringen. Aktiefondsutredningenbar inte föreslagit några särskilda regler i fråga om förmögenhetsbeskattnmg avaktiefond eller fondandelsägare. Enligt min mening finns det dock anledning inte minst för att undanröja onödig tvekan att i författningstextenuttryckligen ange att andel i svensk aktiefond skall behandlas på samma sättsom svensk aktie. Detta föranleder vissa tillägg till 3 och 6 §§ förordningenom statiig förmögenhetsskatt. 5.1.10 Arvsskattoch gåvoskatt . - Utredningen har inte, närmare gått in på arvs-"och gåvobeskattningen. Även här anser jag dockandel i aktiefond i skattehänseende bör jämställas med aktie. Utredningenföreslår att i taxeririgsförordningen (1956: 623), TF, skall tas inbestämmelser av innebörd att självdeklaration skall avlämnas för fonderna ochatt denna skyldighet skall fullgöras av det fondbolag eller den förvaringsbanksom handhar förvaltningen. Vidare föreslås att uppgift om erhållen utdelning påfondandel skall lämnas på samma sätt som gäller i fråga om aktieutdelning.Förslaget i dessa, delar bör genomföras. TFbör ändras i vissa hänseenden som inte har något samband med detidigare berörda frågorna. Enligt 36 § TF får deklarä-tionsskyldig, som inte deklarerati rätt tid eller på behörigt sätt, anmanas att fullgöra sindeklarationsskyldighet. Innan anmaning utfärdas bör enligt samma lagmm den deklärationsskyldige,om det kan ske utan olägenhet, på lämpligt sätt eririras omdeklarationsskyldigheten. Sedanett par år tillämpas generellt ett system som innebär att för tryckta deklarationsblanketter sänds ut till de fysiska personer som kan antas vara deklarationsskyldiga vid förestående taxering. Vidare tilläm pas i vissa län den ordningen att juridiska personer, bl. a. aktiebolagen, får särskilt meddelande om sin deklarationsskyldighet. I det fall skattskyldiga på angivet sätt redan erinrats om sin deklarationsskyldighet är.det enligt min mening obehövligt med ett särskilt erinringsförfarande innan anma ning utfärdas. I dessa fall innebär erinringsförfarandet en onödig kom plikation som därtill försenar taxeringsarbetet. Jag föreslår därför att föreskriften härom i 36 § TF ändras så att eriman får anses fullgjord genom att den deklarationsskyldige tillställts förtryckt deklarationsblan kett eller särskilt meddelande. Även i de fall ofullständig deklaration be höver kompletteras bör under angivna förutsättningar anmaning kunna utfärdas direkt. ITF finns bestämmelser om att taxeringsassistent i vissa fall kan förordnas attbiträda taxeringsnämnd. Fr. o. m. har tjänstebenämningenändrats från taxeringsassistent till taxeringsinspektör. Ordet "taxeringsassistent"i TF bör i enlighet härmed bytas ut mot "taxeringsinspektör". Enligtpunkt 4 av övergångsbestämmelsema till TF får förordnataxeringskonsulent att biträda taxeringsnämnd i sådant taxeringsdistrikt somavses i 4 § fjärde stycket TF (särskilt täxeringsdistrikt för fysiska personer)intill dess taxeringsassistent förordnats för distriktet. Vad som i nämndapunkt eller i annan författning sägs om taxerings- assistentbör självfallet i fortsättningen i stället gälla taxeringsinspektör. Taxeringskonsulentbör emellertid kunna förordnas ätt biträda även nämnd i sådant distrikt somavses i 4 § femte stycket TF (särskilt täxeringsdistrikt för bolag) till desstaxeringsinspektör förordnats för distriktet. En föreskrift härom bör tas in iövergångsbestämmelserna till den nu föreslagna ändringen av TF. Debestämmelser jag nu föreslagit bör träda i kraft . Enligt19 § stämpelskatteförordningen (1964: 308), SSF, utgår stämpelskatt vidbildande av aktiebolag och ökning av bolagets aktiekapital. Skattesatsen är 10öre: för varje fullt 10-tal kr. av aktiens nominella belopp, dvs. i princip av aktiekapitalet. Motsvarande gäller för utfästelse om kommanditdelägares'insats i handelsbolag. För obligationer och andra skuldebrev som ges ut i störreantal och uppenbarligen är avsedda för den allmänna rörelsen, utgår enligt 21 §SSF- stämpelskatt med för varje påbörjat 100-tal kr. av obligationenseller skuldebrevets belopp, dvs. Stämpelskatten för aktieruppgick under /74 till 31,3 milj. kr. Stämpelskatten förobligationer var 9,2 milj. kr. SSFinnehåller inte några uttryckliga bestämmelser om skatteplikt för andelsbevis iaktiefonder, i I praxis har aktiefondsbevis inte ansetts vara skattepliktiga. Aktiefondsutredningenföreslår inte någon ändring, av reglema rörande emissionsstämpel för aktieroch insatser i svenska bolag. Däremot anser utredningen att skatteplikten vid ernissionav obligationer och därmed jämförliga skuldebrev bör slopas. Vidare föreslårutredningen att den i praxis gällande friheten från emissionsstämpel förfondandelsbevis bör behållas. Utredningensförslag om avskaffande av stämpelskatten vid emission av obligationertillstyrks av remissinstanserna. Med hänsyn tilf nuvarande kapitalmarknadslägeär jag emellertid inte beredd att avskaffa stäm-pdplikten vid emission avobligationer. Det av några remissinstanser framförda yrkandet om slopandet avemissionsstämpeln för aktier kan jag heller inte ansluta mig till. Däremot ärjag ense med utredningen om att det saknas anledning att rubba den i praxisgällande skattefriheten för andelsbevis i aktiefonder. Vidavyttring av fondpapper utgår stämpelavgift enligt förordningen (1908:129) omen särskild stämpelavgift vid köp och byte av fondpap- per,FSF. Fondpapper enligt FSF är i första hand aktier och obligationer. Såsomfondpapper räknas inte andelsbevis i värdepappersfonder. Skattesatsen är vidförvärv av obligationer av köpeskillingen och vid förvärv av fondpapperav annat slag av köpeskillingen. Aktiefondsutredningenanser att frågan om fondstämpeln kommit i nytt läge genom införandet av schablonberäkiungav realisationsvinst vid försäljning av aktier som innehafts . mening är den på schablonmässig vinstberäkning grundade aktievinstskatteni viss mån att anse som en kapitalomsättningsskatt. Eftersom fondstämpeln ocksåär en omsättningsskatt anser utredningen det rimligt att låta fondstämpelningå i aktievinstskatten. Utredningen föreslår med hänsyn bl. a. härtill attstämpelavgiften vid avyttring av fondpapper avskaffas. Omfondstämpeln likväl finnes böra behållas bör enligt utredningenförfattningsbestämmelserna på detta område omarbetas. Utredningen har därförutarbetat förslag till nya författningar i ämnet och därvid föreslagit attbevis avseende andel i svensk eller utländsk aktiefond skall behandlas på sammasätt som aktier. Förslagetom slopande av fondstämpel har genomgående tillstyrkts av remissinstansema. Enremissinstans, LO, avstyrker dock förslaget. Föregen del vill jag anföra följande. Stämpelavgiften enligt FSF är till sin naturen omsättningsskatt som utgår vid avyttring av aktier och vissa obligationer.Vid beräkning av avgiftens storlek är det betydelselöst om avyttringen skettmed vinst eller förlust. Sättet för beräkning av stämpelavgift skiljer sighärigenom på avgörande punkter från beräkningen av skattepliktigrealisationsvinst på aktievinster. Enligt min mening har det inte framkommittillräckligt starka skäl för att slopa stämpelavgiften. Denna bör alltså tillsvidare utgå i oförändrad omfattning vid köp och byte av aktier ochobligationer. Jagdelar emellertid utredningens uppfattning att för det fall att systemet medfondstämpel behålls en modernisering av författningsbestämmelserna ärerforderlig. Frågan om fondstämpelns berättigande kan dock komma i ett nyttläge om reglerna i kommunalskattelagen om inkomstbeskattning på gmnd avavyttring av aktier m. m. förändras. (Fi 1970: 79)avser enligt vad jag inhämtat att lägga fram ett förslag med nya bestämmelserrörande bl. a. aktievinstbeskattningen . Att dessförmnangenomföra en formell omarbetning av reglerna för uttagande av stämpelavgiftvid köp och byte av fondpapper synes inte lämpligt. Även frågan om andelsbevisi aktiefond bör anses som värdepapper enligt FSF bör enligt min mening tas uppi ett framtida större sammanhang. Någon anledning att ändra FSF föreliggersåledes inte f. n.