prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — KKanför vidare att ett eventuellt exportstöd tiU pälsindustrin bör integreras meddet löpande programmet för teko-industrierna, men att det under budgetåret1973/74 inte finns utrymme inom anslagets ram för det exportstöd som från bl.a. branschhåll bedömts nödvändigt. biföU , med hänvisning tillbl. a. den av KK gjorda studien, en motion om en branschutredning rörandepäls-industrin (motion 1973: 822, NU 1973: 53, rskr 1973: 261). I sitt remissvar med anledning avsamarbetskommittéernas för tekoindustrierna framställning om fortsattastimulansåtgärder uppehåller sig i utförligt vidpälsindustrin. hänvisar till den gjorda utredningen och pekar bl.a. på att denna uppskattat att av de fabrikstillverkade pälsarna ilandet produceras i . Enhgt mening visar det material somredan föreligger att förhållandena inom pälsindustrin är sådana att branschenbör räknas in i teko-industrierna och sålunda få del av de olika stimulansåtgärder,som i fortsättningen bör utgå tUl teko-industrierna. har liksom bl. a.samarbetskommittéerna för teko-industrierna, föreslagit att reglerna för deomställningsfrämjande åtgärderna ändras så att konsultbidrag till ekonomisktbärkraftiga före- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 44 tag kan utgå inte som medbegränsning till samgåendeprojekt utan även vid interna företagsomställningar. Flertalet av nulöpande branschprogram kommer att avslutas . Jag finnerdet angeläget att erfarenheterna från dessa samlasoch att resultaten av de utvärderingsprojekt som inletts kan tillvaratasvid utformningen av nya program eller vid förändringar av principiell karaktäri löpande program. Mot den bakgrunden är jag inte f. n. beredd att föreslånågon ändring vad gäller de principiella riktlinjerna föromställningsprogrammet. 1972: 46 (s. 24) anfördes att anslagetsstorlek för efterföljande budgetår får prövas mot bakgrund av vunnaerfarenheter. Som en anpassning till denefterfrågan som kan förutses räknar jag med en medels-ram av 4 milj. kr.för bidrag till konsultundersökningar för /75. I sammanhangetkan nämnas att reservationen under anslaget vid utgången av var . Pälsindustrinssvåra situation motiverar att vissa stimulansåtgärder sätts in för attunderlätta branschens anpassning. Likheterna med konfektionsindustrin är såstora att åtgärderna bör kunna vara desamma som gäller för teko-industrierna.Jag förordar därför, efter samråd med chefen för , attstimulansåtgärderna för teko-industrierna utbildnings-, export- och omställningsstöd, inkl. tillgång till statligastrukturgarantier fr. o. m. /75 får gälla även pälsindustrin. Med hänsyn tillpälsindustrins begränsade storlek i förhållande till teko-industrierna börpälsindustrin kunna omfattas av stimulansåtgärderna utan anslagsmässigakonsekvenser. harhemstäUt om en branschutredning rörande pälsindustrin. Jag anser atttillräckligt underlag föreligger för ett ställningstagande till behovet avstimulansåtgärder för branschen. Jag anser således inte att en mer omfattandebranschundersökning är befogad. På mitt uppdrag genomförs vissa ytterligareundersökningar, vilka beräknas bli färdiga . bedömer att det genom enlämplig fördelning av bidragen till företagareföreningarna underinnevarande budgetår bör vara möjligt för samtliga föreningar att initiera enaktiv uppsökande kontakt- och informationsverksamhet. delaremellertid den uppfattning som uttrycks i delegationens för de mindreoch medelstora företagen betänkande (SOU 1972: 78) Företagsservice förutveckling av mindre och medelstora företag att en sådan verksamhet för att verkligenfå en utvecklingsstimulerande effekt på företagen 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 45 redan i initialskedet bör vara aven relativt betydande volym. Verket hemställer därför att medlen till främjandeav företagsservice för /75 ökas med 2,5 milj. kr. tiU 5 milj.kr. Industriverketerinrar vidare om att delegationen i nämnda betänkande föreslog en begränsadförsöksverksamhet med statliga bidrag för att täcka sådana kontakt- ochtröskelkostnader som ingår i varje nytt konsultuppdrag och vilka ursmåföretagens synvinkel torde verka speciellthämmande på intresset att utnyttja kvalificerad rådgivning. Delegationenansåg det vara rimligt att försöksverksamheten begränsades till ett par län. är avden uppfattningen att en försöksverksamhet av det slag delegationen förordatskulle kunna ge värdefulla resultat. Verket hemställer därför att av de medelsom för /75 anvisas för främjande av företagsservice fåutnyttja högst . för försöksverksamhet med bidrag tillkonsultinsatser i mindre och medelstora företag. Verket hemställer vidare att isamråd med rådet för mindre och medelstora företag, berördaintresseorganisationer och företagareföreningar få utfärda erforderligatillämpningsanvisningar för försöksverksamheten liksom att utvälja lämpligaförsökslän och branscher. har i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställt att 10milj. anvisas för främjande av /75. I skrivelsen har förbundet vidare begärt attytterligare 4,8 milj. kr. ställs till föreningarnas förfogande för /75 avseende bl. a. vissa insatserinom företagsledareutbildningens område. Genom det anslag för främjande av företagsservicesom utgår under innevarande budgetår har förutsättningar skapats attinom varje företagareförening bygga upp en allmän informations- ochkontaktförmed-lande funktion gentemot företagen. För att föreningarna i ökadutsträckning också skall kunna bedriva enaktivt uppsökande verksamhet, som inbegriper bl. a. företagsanalyser medprobleminventering, bland de mindre och medelstora företagen bör emellertidytterligare medel anvisas. Vidare har jag ansett att vissa medel bör anvisas förgenomförande av speciella projekt inom företagsserviceområdet. Dessa projektkan avse bl. a. uppföljning av tidigare företagsserviceinsatser, samverkanmeUan vissa föreningar inom marknadsföringsområdet och genomförande avinformationskonferenser. I avvaktan påerfarenheterna av ifrågavarande företagsserviceverksamhet vid företagareföreningarna och med hänvisning till de särskUda insatsersom redan görs inom vissa industribranscher är jag inte nu be- Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 46 reddatt tillstyrka den av industriverket förordade försöksverksamheten med bidragtill konsultinsatser. Beträffande Företagareföreningarnas förbunds hemstäUanom särskilda medel för vissa insatser inom utbildningsområdet vill jag erinraom att jag i annat sammanhang avser återkomma tUl Kungl. Maj:t med förslag omförändrad organisation för SIFU. I detta sammanhang får även frågan omföretagareföreningarnas roll vad avser industripolitiska utbUdningsinsatserprövas. Mot denna bakgrund beräknar jag för nästa budgetår enökning av det statiiga bidraget för främjande av företagsservice med 2 milj.kr. till sammanlagt 4,5 mUj. Liksom innevarande budgetår bör fördelningenav det statliga bidraget gmndas på programförslag som utarbetas av företagareföreningarna. Sammanfattningsvis förordar jag att förevarande anslagför /75 förs upp med (5,64-44-4,5 =) 14,1 milj. kr., vilketinnebär en ökning med . i förhållande till innevarande budgetår. Under åberopande av vad jag anfört i det föregåendehemställer jag att Kungl. 1. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för stimulansåtgärder åt pälsindustrin, 2. till Företags- och branschfrämjandeåtgärder för /75 anvisa ett reservationsanslag av . Kostnader fiir räntebefrielse vid strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher 1972/73Utgift Reservation 300000 1973/74Anslag 825 000 1974/75Förslag 1275 000 Från anslaget, som disponeras av statens industriverk,bestrids kostnader för riintebefrielse vid strukturgarantier som berör företaginom textil- och konfektionsindustrierna, skoindustrin, möbelindustrin, denmanuella glasindustrin och gjuteriindustrin. Räntebefrielse i samband medstrukturgaranti beviljas av AB Strukturgaranti enligt riktlinjer som angivits iprop. 1972: 46 (NU 1972: 32, rskr 1972: 195) och prop. 1973: 57 (NU 1973: 37,rskr 1973: 149) och i enlighet med vad som övcrens-kommits i avtal mellanKungl. Maj:t och investeringsbank AB angående administrering avstatliga strukturgarantier. Ramen för lånegarantier är för /74 70milj. och skall enligt tidigare fattade beslut vara 100 mUj. Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 47 Räntebefrielse utgör en viktig del i det stödprogramsom redovisas i prop. 1972: 46. Med hänsyn härtiU och då lånegarantiramenkommer att vidgas måste enligt statens industriverks och AB Strukturgarantis meninganslaget ökas. hemställer därför att för budgetåret1974/75 . anvisas för räntebefrielse i samband medstrukturgarantier. Vid min anmälan av anslaget Företags- ochbranschfrämjande åtgärder har jag förordat att stimulansåtgärderna förteko-industrierna således också strukturgarantierna fr. o. m. budgetåret1974/75 får gälla även för pälsindustrin. Jag har vidare förordat att ingenändring nu görs vad gäller de principiella riktlinjerna för omställningsåtgärderna. I enlighet med vad jag anfört i prop. 1972: 46 (s. 29)bör anslaget räknas upp i proportion till ökningen av garantiramen och medhänsynstagande till att räntebefrielse skall kunna ges upp till . Genomsnittliggarantiram utgör under /74 55 milj. kr. och under budgetåret1974/75 5 milj. kr. Anslaget bör i enlighet härmed uppgå till . förbudget /75. Jaghemställer att Kungl. att till Kostnader för räntebefrielse vidstrukturgarantier till företag inom vissa industribranscher för budgetåret1974/75 anvisa ett reservationsanslag av . Täckande av förluster på grund av strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher 1973/74Anslag 1 000 1974/75Förslag 1 000 Från anslaget, som disponeras av statens industriverk,bestrids utgifter för förluster i samband med strukturgarantier, som beviljatsav AB Strukturgaranti enligt riktiinjer som angivits i prop. 1972: 46 (NU 1973:32, rskr 1972: 195) och prop. 1973: 57 (NU 1973: 37, rskr 1973: 149) och ienlighet med vad som överenskommits i avtal mellan Kungl. Maj:t och angående administrering av statiiga strukturgarantier. framhåller att eftersom systemetmed lånegarantier fungerat endast , är det svårt att bedömaom och i vilken omfattning förluster kan väntas uppstå under budgetåret1974/75. De kan dock uppskattas bli relativt små och industriverket anser attmedelsbehovet inte behöver överstiga . prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 48 Jag vUl erinra om vad jag vid min anmälan av anslagetFöretags- och branschfrämjande åtgärder har anfört beträffande pälsindustrin. Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med 1 000 kr.Jag hemställer att Kungl. att tUl Täckande av förluster på grund avstrukturgarantier till företag inom vissa industribranscher för budgetåret1974/75 anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73Utgift 1022 259 Reservation 44 016 1973/74Anslag 1 032 000 1974/75Förslag 1 110 000 Från anslaget, som disponeras av statens industriverk,lämnas bidrag till olika hemslöjdsändamål. fastställde statsmakterna riktlinjerna för detstatiiga stödet tUl hemslöjden (prop. 1968: 1 bU. 9 s. 91, SU 1968: 7, rskr1968: 7). Riktiinjerna utformades i huvudsak enligt det förslag som år 1967framlades av hemslöjdsutredningen (Ds Fi 1967: 9). Enligt industriverkets meningsaknas arUedning att nu frångå de principer som sålunda hgger till grund föromfattningen och inriktningen av det stathga stödet till hemslöjden.Industriverket framhåller dock, att en viss höjning av anslaget för budgetåret1974/75 torde vara ofrånkomlig till följd av inträffade och väntade löne- ochkostnadsökningar. Med hänsyn till att villkoren för statsbidrag tillheltidsanställd hemslöjdskonsulent nu är uppfyllda i samtliga 24 län föreslårindustriverket, att en uppräkning sker av det statliga bidraget tillkonsulenternas löner, sociala avgifter och resor, traktamenten m. m. Industriverketföreslår vidare att statens stöd till övriga hemslöjdsändamål , särskUda resebidrag, sameslöjden m. m. istort sett bör räknas upp till den nivå som hemslöjdsutredrUngen föreslog. föreslår, att anslaget för nästabudgetår ökas med . Jag delar industriverkets uppfattning att en uppräkningav anslaget till främjande av hemslöjden bör ske. För nästa budgetår böranslaget öka med . Jag har därvid beräknatmedel för ökat bidrag till hemslöjdskonsulenternas verksamhet samt tillsameslöjden och . 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 49 Jaghemställer att Kungl. att till Främjande av hemslöjden för /75anvisa ett reservationsanslag av . : Främjande av företagsutveckling I riksstaten för innevarande budgetår har för dessaändamål förts upp ett förslagsanslag av . och två reservationsanslag avresp. 8,9 milj. kr. Medhänvisning tiU vad jag anfört vid min anmälan av anslaget Statens industriverk:Förvaltningskostnader bör i riksstatsförslaget förevarande anslag föras uppmed oförändrade belopp. Jag hemställer att Kungl. att, i avvaktan på särskild proposUion i ämnet, /75 beräkna 1. till förföretagsutveckling: Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av , 2. till förföretagsutveckling: Främjande av företagsutveckling ett reservationsanslag av8 , 3. till förföretagsutveckhng: Utrustning ett reservationsanslag av . 1972/73Utgift 5 000 000 Reservation 1973/74Anslag 5 000 000 1974/75Förslag 5 000 000 Stiftelsen , som bildades , hartiU uppgift att främja näringslivets utveckling i . Fonden skall därvidta initiativ till och stödja sådant forsknings- och utvecklingsarbete somsyftar till att vidareförädla norrländska råvarutillgångar eller som på annatsätt är av betydelse för det norrländska näringslivet. Fonden skall också medbeaktande av den regionalpolitiska planeringen medverka tUl utveckling ochdifferentiering av dels industri som arbetar med norrländska råvaror, delssådan industriell produktions- och serviceverksamhet i övrigt som ärstödberättigad enligt normerna för det statliga lokaliseringsstödet. Fondenskall slutiigen ta initiativ till och stödja utredningar, som bedöms vara avbetydelse för det norrländska näringslivet, 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 50 samt främja samordning av denregionala företagsservicen i . För Norrlandsfonden gäller en av Kungl.Maj:t fastställd stadga. Norrlandsfondenförvaltas av en av Kungl. Maj:t utsedd styrelse. Den direkta ledningen av fondens verksamhet utövas av en verkställande direktör.Fondens kansli ligger i . Fondens verksamhet finansierades t. o. m. år 1970helt genom en årlig avsättning av vinstmedel med 15 milj. kr. Med hänsyntUl att fonden fr. o. m. erhållitökade uppgifter, skall enligt statsmakternas ställningstagande (prop. 1970: 85,SU 1970: 106, rskr 1970: 272) fonden utöver nämnda tUlskott erhålla ytterligare medel, så att sammanlagt20 milj. kr. För vart och ett av budgetåren 1971/72och 1972/73 har därför 5 milj. kr. anvisats att belasta den för budgetåren1970/711972/73 faststäUda ramen för det regionalpolitiska stödet (prop. 1970:75, SU 1970: 103 och BaU 1970: 40, rskr 1970: 270 och 304). För budgetåret1973/74 har på motsvarande sätt den nuvarande ramen, omfattande budgetåren1973/741977/78, för det regionalpolitiska stödet belastats med 5 milj. kr.(prop. 1973: 50, InU 1973: 7, rskr 1973: 248). Norrlandsfondeningår bland stiftarna av det inrättade Industriellt utvecklingscentrum(lUC) i , som har till huvuduppgift att lämna service till denorrländska företagen på produktutvecklingsområdet. Fonden har lämnat ettbidrag om 12 mUj. Uppbyggnaden av lUChar fortsatt. F. n. har lUC ca 15 personer anställda. lUC har resurser attmedverka i företagens produktutvecklingsarbete genom att bl. a. utföramarknadsundersökningar, patentgranskningar, tekniska utredningar ochkonstruktionsarbeten samt experimentella provningar. Vidare kan lUC medverkatill att lösa problem inom de reglertekniska och kvalitetstekniska områdena. beviljade Norrlandsfonden anslag om 34,6 milj. kr. vUketmed 2,9 milj. kr. understiger motsvarande summa . Av dessa medel gick 23,6 milj. kr. i form av lån tillindustrieU utbyggnad, 10,3 milj. kr. tUl industriellt utvecklingsarbeteoch . till forskning och utredningar. Av de beviljadeanslagen utgjordes dock 12 milj. kr. av bidrag tUl lUC. Om detta engångsbidrag inte medräknas vid jämförelsen mellan åren1971 och 1972, kan konstateras att fonden ökat sin anslagsgivning under1972 med ca 9 milj. kr. Norrlandsfondenhemställer, att 5 milj. kr. ställs till fondens förfogande över statsbudgetenäven för /75. I skrivelse den 19 oktober 1973med förslag till ändringar i fondens 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 51 stadga har Norrlandsfonden hemställtbl. a. att fonden skulle få möjlighet att i undantagsfall lämna kortfristigalån, om andra kreditmöjligheter inte föreligger. Enligt statsmakternasställningstagande (prop. 1961: 77, SU 1961: 89, rskr 1961: 233) saknar fondendenna möjlighet. Jag finner detvärdefullt att lUC:s uppbyggnad nu fortskridit så långt att vissa basresurserfinns för att underlätta produktutvecklingsarbetet bland de norrländskaföretagen, speciellt de mindre och medelstora. anser jag detangeläget att lUC i sin fortsatta verksamhet fäster stor vikt vid att skapaett nära och förtroendefullt samarbete med företagen. En viktig förutsättningför en positiv utveckling för lUC är att den service som erbjuds når ut tUlföretagen på ett effektivt sätt. Med hänsyntUl företagareföreningarnas informations- och kontaktför-medlande uppgifterinom det industripolitiska området lägger jag därvid stor vikt vid attett nära samarbete upprättas meUan lUC och berörda föreningar. Dämtöver finnerjag det självklart att lUC samarbetar medandra serviceorgan, kreditinstitut m. fl. i så att ett rationelltutnyttjande av befintiiga resurser uppnås. Jag räknarvidare med att lUC ingående och kontinuerligt följer upp sina projekt så attunderlag skapas för en utvärdering senare av hela lUC-verksamheten. Norrlandsfondenhar hemställt att i undantagsfall få lämna kortfristiga lån, om andra kreditmöjligheter inte föreligger. Enligt minuppfattning bör denna möjlighet finnas för fonden i vissa fall. Det börankomma på Kungl. Maj:t att utfärda erforderliga föreskrifter. För attNorrlandsfonden skall kunna fortsätta sin företagsfrämjande verksamhet beräknarjag i enlighet med fondens förslag 5 milj. kr. för nästa budgetår för finansiering av en del av verksamheten. Liksom för innevarandebudgetår förordar jag efter samråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementetatt dessa medel belastar den för budgetåren 1973/741977/78 fastställda ramenför regionalpolitiskt stöd. Jag hemställer att Kungl. 1. godkänna vad jag anfört beträffande rätt för Norrlandsfonden attlämna kortfristiga lån, 2. till Medelstillskott tiUNorrlandsfonden för /75 anvisa ett reservationsanslag av5 . Statliga kreditgarantier till varvsindustrin, m. m. antog riktlinjer förden statliga varvspolitiken (prop. 1970: 82, BaU 1970: 43, rskr 1970:327 och prop. 1971: 117, NU 1971: 27, rskr 1971: 229). Varvspolitikensutformning präglades av den dystra utvecklingen för europeisk varvsindustrimot slutet av 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 52 Under kraftig japanskprispress var man i flertalet varvsnationeri färd med att med statiigt stöd reorganisera varvsindustrin. Subventionsinslagenblev påtagliga i många varvsnationer även om motiven för statligaingripanden varierade. Den snabba japanska expansionen hade möjliggjorts genomkraftiga subventioner som motiverades av Japansintresse av att utveckla en egen handelsflotta och av att uppnå låga fraktkostnaderför sin stora sjöburna råvaruimport. I och motiverades stödinsatserna primärt avlokaliseringspolitiska hänsyn. Investeringsaktivitetenvar genomgående låg vid de svenska varven undersenare delen av . Osäkerheten om den framtida utvecklingen avtonnageefterfrågan och utbudskapaciteten var stor och motiverade en försiktig investeringspolitik frånvarvsföretagens sida. I denna osäkra situation var det angeläget attinte genom statiiga åtgärder stimuleratill en kapacitetsökning. Den statliga varvspolitiken inriktades därför påatt konsolidera och effektivisera existerande varvsföretag. år1970 tog dåvarande chefen för industridepartementet initiativ till förhandlingar mellan staten och varvsindustrin isamverkansfrågor. undertecknades ett avtal mellan de fyrastorvarven som syftade till att stärka partsföretagens individuellakonkurrenskraft, lönsamhet och utvecklingsmöjligheter. I syfte att förverkligaoch fördjupa samarbetet upprättades cn styrande kommitté med företrädare förparterna och statsmakterna. Vidare upprättades en samrådsgrupp bestående avstyrande kommitténs ledamöter och representanter för partsföretagens fackligaorganisationer. Alltsedanbildandet har inom styrande kommittén och samrådsgruppen varvsindustrins utvecklingstendenser diskuterats. I början av år1973 stod det klart att den svenska varvsindustrin skulle komma att gåen relativt expansiv period till mötes. I motsats tUl situationen ett par årtidigare präglades varvsföretagensbedömningar av en påtaglig optimism. Många tecken tydde på att en nyutvecklingsfas inletts. I denna situation tog jag initiativ till en utredningmed syfte att närmare klarlägga den svenskavarvsindustrins utgångsläge mot bakgrund av den snabbt förändradeinternationella situationen på sjöfarts- och varvsområdet. Tyngdpunkten skulleläggas på en analys och diskussion av varvsföretagens egna långsiktigabedömningar. Härvid skulle särskUd vikt läggas vid finansieringsfrågorna. En arbetsgmppinom industridepartementet har genomfört denna utredning och har lagt framen rapport angående utvecklingen av svenskvarvsindustri med förslag till vissa förändringar av den statliga varvspolitiken. Utredningsrapporten har ingåendediskuterats med varvsföretagen inom styrande kommittén förvarvssamarbete. Vidare har yttranden över rapporten inhämtats från de fackligarepresentantema i Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 53 varvsindustrinssamrådsgrupp, nämligen representanter för arbetsledareförbund.Svenska samt . Rapportangående utveckling av svensk varvsindustri Dennuvarande varvspolitiken bakgrund och riktlinjer I utredningsrapporten konstateras att förhela den europeiska varvsindustrin var präglat av ekonomiskasvårigheter med starka inslag av kriser. Avgörande för styrkan och varaktigheteni varvsindustrins svårigheter var omfattande strukturella förändringar på bådeutbuds- och ef terf rågesidan. Den helt dominerande förändringen på utbudssidanvar inträde i stor skala på världsmarknaden. De moderna japanska varvenförvärvade snabbt en pris-ledande ställning när det gällde större tank- ochbulktonnage. På efterfrågesidan styrde den snabba tekniska utvecklingenefterfrågan mot nya fartygstyper och fartygsstorlekar som flertalet europeiskavarv i då rådande läge inte hade tekniska förutsättningar att producera. Deeuropeiska varven utsattes således för stark priskonkurrens som deställdes inför svåra strukturella omställningsproblem. Avkastningen i de svenska varven sjönk under 1960-taleti rask takt. De reserver som byggts upp goda vinstårförtärdes successivt. av var dystra år med ansenligaförluster i varvsföretagen. Att den s. k. varvskommittén tillsattes år 1967var således ett logiskt steg som redan hade tagits eller snart skulle kommaatt tas i flertalet av konkurrentländerna i . , som avlämnade sitt betänkande ifebruari (I-Stencil 1970: 1), framhöU att det kortsiktiga perspektivethelt dominerades av likviditets- och räntabilitetsproblem. Orderstockensträckte sig in , men en stor del av de tecknade kontrakten var tagnatill oförmånliga priser. Flera kontrakt var tecknade till fasta priser ochkunde redan då bedömas bli förlustbringande. Det svårbedömbara och osäkrautvecklingsperspektivet på gav enligt kommitténs mening enanvisning om att stor försiktighet borde iakttas med att binda ytterligareinvesteringsmedel till varvsbranschen. Kapacitetsutvidgande investeringar bordeenligt kommittén skjutas till en framtid då de internationellakonkurrensförhållandena bättre kunde överbhckas. varvsproposition (prop. 1970: 82) som följdepå varvskommitténs betänkande uppehöll sig föredragande departementschefen vidnågra principieUa aspekter som frågan om stöd till varvsindustrin hadeaktualiserat.