prop · FX0335 · 1974-12-31 00:00:00 — Enhgt förslaget tiU lag om ändring i smittskyddslagen(1968:231) skall vissa ärenden överföras från hälsovårdsnämnd och länsstyrelse tUllänsrätt. Med anledning härav bör smittskyddslagen tas med i laguppräkningen iförsta stycket av 4 § lagen om skatterätt och länsrätt. 4.30 Förslag tUl lag om ändring i lagen (1973:1108) omändring i lagen (1971:52) om skatterätt och länsrätt Lagförslaget sammanhänger med alt lagen (1971:52) omskatterätt och länsrätt ändrats genom lagen 1973:1108 och alt sistnämnda lag ihuvudsak träder i kraft först den 1 juh 1975. 4.31 Förslag till lag om upphävande av ansvarighetslagenden för statsrådets ledamöter, föredragande och Konungensrådgivare i kommandomål Bestämmelsema i 12 kap. 3 § i den nya RF regleraruttömmande det särskilda juridiska ansvar som gäUer i fråga om statsrådenshandlande i ämbetet. Ansvarighetslagen för statsrådets ledamöter, föredragandeoch Konungens rådgivare i kommandomål kan därför upphöra att gäUa vid utgångenav . Gmndlagberedningen har föreslagit att den lag genom vUkenansvarighetslagen upphävs skaU innehålla en bestämmelse att den upphävda lagenalltjämt skaU gälla i fråga om gärning som har begåtts före nämnda tidpunkt. Ensådan bestämmelse är emellertid enligt min mening överflödig. Frågan om denäldre lagens tUlämpning bör avgöras enligl de aUmänna reglerna i 5 § lagen(1964:163) om införande av . 4.32 Förslag tUl lag om skyldighet att tiUhandahållariksdagens revisorer vissa handlingar m. m. Enligt 72 § RO skaU revisorer enligtsärskild instmktion granska statsverkets tillstånd, styrelse och förvaltning.Hinder har inte ansetts föreligga alt genom beslut vid sidan om RO utsträckarevisorernas granskningsområde utöver vad som kan hänföras till statsverket. har antagit instruktion (1967:936, senast ändrad1970:949) för revisorer. Enhgt 1 § i instmktionen har revisorernatill uppgift att som en statens överrevision utöva kontroll av den stathgafinansförvaltningen. SärskUda bestämmelser gäUer för revision av riksdagsförvaltningen(RFS 1968:8). Av betydelse för bedömningen såväl av revisoremasgranskningsområde som av deras befogenhet att skaffa sig tUlgång tUl underlagför granskningen är kungörelsen (1949:357, senast ändrad 1968:134) angåendeskyldighet att tUlhandahålla revisorer vissa handlingar och upplysningarm. m. Bestämmelsema i 1 § i kungörelsen avser den statliga verksamheten. Revisoremaäger att av statsmyndighet få tUl sig utlämnad handling, varav de anser sig habehov, om inte enhgt lag hinder möter mot handlingens utlämnande. Finnes visshandling vara sådan att dess innehåll inte utan synnerliga skäl bör komma tUlannan än avsedd persons eUer myndighets kännedom, skaU dock frågan omhandlingens utlämnande till revisorerna av vederbörande myndighet underställasKungl. revisorer äger vidare att av vederbörandemyndighet erhåUa de upplysningar och uppgifter som erfordras för fuUgörande avrevisorernas åligganden samt att av vederbörande myndighet inhämta yttrandeöver de iakttagelser som gjorts vid granskningen av visst ärende. Av 2 § i sistnämnda kungörelse följer att riksdagensrevisorer har befogenhet att granska också den statsunderstödda verksamheten.Den som har åtnjutit understöd av statsmedel och den som har mottagit sådantunderstöd för att förmedla det tiU annan är, vare sig understödet skallåterbetalas eller inte, skyldig att efter anmodan av revisorema till dessa avgeen detaljerad och, såvitt möjligt, av verifikationer bestyrkt redogörelse förhur understödet har använts av honom. Framgår användningen av fullständigaräkenskaper, kan den redovisningsskyldige i stället låta revisorerna ta del avräkenskaperna. Redovisningsskyldighet åligger inte enskUd person beträffandeunderstöd som är avsett för hans eller hans familjs personhga utgifter, inte hellerutländsk medborgare eller utländsk institution eller sammanslutning beträffandeunderstöd för internationellt ändamål. Föreskrivs för visst fall attredovisningsskyldighet inför revisorerna inte skall föreligga eller skall fuUgörasi annan ordning, skall det gälla. De nämnda bestämmelserna i 2 § i kungörelsen har i sakhämtats från förordningen (1937:304) angående skyldighet att tiU riksdagensrevisorer avgiva redogörelse för användningen av statsunderstöd. beslöts av Kungl. Maj:t och (prop. 1937:213, 1 LU1937:58) och föregicks av en särskUd utredning. 1 9 § instruktionen för revisorer finnsbestämmelser som ålägger revisorerna att tillse att de erhåUer handlingar,upplysningar och yttranden som behövs för granskningsverksamheten. 1 10 §föreskrivs därjämte att revisorema och deras avdelningar samt, på revisorernasuppdrag, särskUda delegerade och tjänsteman äger företa besök hos statligamyndigheter och hos institutioner och företag som åtnjuter statsbidrag. Enligt 12 kap. 7 § första stycket nya RF väljer riksdagenrevisorer att granska den statliga verksamheten. Vidare föreskrivs attriksdagen kan besluta att revisorernas granskning skall omfatta också annanverksamhet. skall fastställa instruktion för revisorerna. 1paragrafens andra stycke stadgas att revisorerna enligt bestämmelser i lag fårinfordra handlingar, uppgifter och yttranden som behövs för granskningen. 1 anslutning till nämnda paragrafer har jag anfört (prop.1973:90 s. 435) att bestämmelsen om att kan besluta att utvidgarevisorernas granskningsområde utöver den statliga verksamheten är tiUämplig påden statsunderstödda verksamheten och på den verksamhet som bedrivs av statligabolag. 1 sammanhanget återgav jag också vissa uttalanden av grundlagberedningenmed anknytning härtUl. Beredningen förklarade sålunda att nuvarande ordningangående granskning av den statsunderstödda verksamheten borde bestå, sådan denhade utvecklats i praxis. Beredningen uttalade vidare att revisorer f.n. i regel inte har rätt att granska de statliga bolagen och att beredningensförslag inte innebar någon ändring härvidlag; den föreslagna grundlagstextenhindrade emellertid inte att beslutade om sådan granskningsrätt. -De uttalanden i propositionen som har återgivits föranledde inte någonerinran från sida. Efter beslut av tiUsatte talmanskonferensen år1970 en särskild utredning för att göra en översyn av revisorsinstitutionensställning och uppgifter. Utredningen avgav sitt betänkande . Efterbeslut av överlämnades betänkandet i sin huvuddel tiUgrundlagberedningen för övervägande (KU 1971:37; utredningens betänkande ärfogat till utskottets betänkande). Utredningen utgick från att revisorerna liksom hittillsskall granska den statliga och statsunderstödda verksamheten. Utredningen fannatt bestämmelserna i kungörelsen (1949:357) angående skyldighet att tillhandahällariksdagens revisorer vissa handlingar och upplysningar m. m. i flera avseendenframstod som olämpligt utformade. Utredningen lade därför fram förslag tUl enny kungörelse i ämnet (s. 51 i betänkandet). Beredningen har utarbetat förslag tiU lag om skyldighetatt tUlhandahålla revisorer vissa handlingar m. m. (SOU 1972:16 s.29). Lagen är avsedd att ersätta kungörelsen (1949:357) angående skyldighet atttillhandahålla revisorer vissa handlingar och upplysningar m. m.Lagen omfattar tre paragrafer. 1 1 § föreskrivs att statlig myndighet på begäran skaU tUlhandahållariksdagens revisorer de allmänna handlingar, upplysningar och yttranden somrevisorerna anser sig behöva för sin granskning. 1 fråga om handling elleruppgift som enligt lag skaU hållas hemlig kan dock myndigheten, om den finner särskUdaskäl härtUl föreligga, underställa regeringen frågan om handlingen eUeruppgiften skall tUlhandahåUas. Beredningen anmärker att den skyldighet atttillhandahålla handlingar etc. som fastslås i paragrafen åvilar även annanmyndighet än den som granskas. Enligt 2 § skall kommun som har mottagit statsmedel somunderstöd tUl viss verksamhet på begäran tillhandahålla revisorer deallmänna handlingar, upplysningar och yttranden som revisorerna anser sigbehöva för granskning av verksamheten. 1 fråga om handling eUer uppgift somenligt lag skall hållas hemlig skaU bestämmelsen i 1 § äga motsvarandetillämpning. 1 3 § föreskrivs att om annan än kommun har mottagitstatsmedel som understöd tUl viss verksamhet, den som har mottagit medlen påbegäran skall tUlhandahålla revisorer de handhngar, upplysningar ochyttranden som erfordras för granskning av verksamheten, såvida inteför visst fall har bestämt annorlunda. Revisorerna kan vid vite förelägga densom har mottagit medel som har sagts att fullgöra sin uppgiftsskyldighet. revisorer tUlstyrker i det väsentliga den föreslagnalagen. Revisorerna ifrågasätter dock om inte lagen borde förses med ytterligareen paragraf, innehållande bestämmelser om rätt för revisorerna och derastjänstemän att som ett led i granskningsarbetet besöka statsmyndigheter ochstatsunderstödda institutioner. Denna fråga är f n. reglerad i revisorernasinstruktion. Det synes emellertid revisorerna mest korrekt att motsvarandeföreskrift återfinns i nu ifrågavarande lag, vUken ju skall fastställa deskyldigheter som statsmyndigheter och andra av granskningen berörda hargentemot revisorerna. Lagförslaget har under remissbehandhngen också i övrigtlämnats utan erinran i sin huvudsakliga del. TUl vissa detaljpåpekandenåterkommer jag i det följande under de skilda paragraferna. Depar tem en tschefen 1 12 kap. 7 § andra stycket i den nya RF föreskrivs attriksdagens revisorer enligt bestämmelser i lag får infordra handlingar,uppgifter och yttranden som behövs för deras granskning.Grundlagberedningen har utarbetat förslag tUl lag med sådana bestämmelser.Lagen är avsedd att ersätta kungörelsen (1949:357) angående skyldighet att tUlhandahållariksdagens revisorer vissa handhngar och upplysningar m. m. De bestämmelser som åsyftas med den nämndagrundlagsföreskriften gäller revisorernas befogenhet att vid fullgörande avsina granskningsupp-gifler mol bestridande genomdriva att underlag förgranskningen ställs till deras förfogande. Härifrån bör man enligt min meningklart skUja föreskrifter som anger revisorernas granskningsuppgifter, dvs. deverksamhetsområden som kan bli föremål för granskning och framställningar frånrevisorernas sida. Revisorernas granskningsområde i denna mening är f. n.endast delvis avgränsat i författning. Enligt 12 kap. 7 § första stycket i nyaRF har revisorerna i första hand att granska den statliga verksamheten.Riksdagen kan emellertid enhgt samma stycke besluta att revisorernasgranskning skall omfatta också annan verksamhet. Härav får anses följa, attrevisorernas granskningskompetens fortsättningsvis skall anges uttömmande avriksdagen. Lämpligen tas bestämmelser härom in i instruktionen för revisorerna.Det kan tänkas att dessa bestämmelser behöver kompletteras genom föreskrifter iannan författning eller genom särskUda riksdagsbeslut. Det ankommer påriksdagen att låta utarbeta föreskrifter om revisorernas granskningskompetens.1 nu förevarande lag bör föras in endast regler om befogenheten att infordrahandlingar, upplysningar, m. m. som revisorerna behöver för att kunna fullgöragranskningen inom ramen för den angivna kompetensen. Av vad jag har sagt nu följer att revisorernasgranskningsområde enligt instruktionen m. m. och tUlämpningsområdet förbefogenheterna enligt förevarande lag att begära underlag för granskningen intenödvändigtvis behöver sammanfalla. A ena sidan kan revisorerna tänkas ha rättatt ta upp viss fråga lUl granskning utan att ha en däremot svarande befogenhetatt framtvinga handhngar, uppgifter och yttranden. Ä andra sidan kanbefogenheten att fä tillgång till granskningsunderlag vara beskriven i sä aUmännatermer att den omfattar även faU som av särskUda skäl har undantagits frånrevisorernas granskningskompetens. 1 sådana faU blir givetvis befogenheten attkräva uppgifter och yttranden m. m. utan betydelse. En given utgångspunkt vid utformningen av en lag omskyldighet att tillhandahålla revisorer vissa handlingar m. m. äremellertid att lagens tUlämpningsområde nära skall ansluta till revisorernasgranskningsuppgifter. Beredningens förslag innebär först och främst attrevisorerna med anknytning tUl deras huvuduppgift enligt den nya RF fårbefogenheter i förhållande till de statliga myndigheterna. Bestämmelserna häromhar sin främsta betydelse såvitt gäller de myndigheter som är underställdaregeringen. 1 enlighet med gällande ordning har beredningen härjämte föreslagitatt revisorerna skall få rätt att utkräva granskningsunderlag av dem som taremot statsunderstöd. Vad beredningen sålunda har föreslagit om lagens tillämpningsområdeföranleder inte någon erinran från min sida. Liksom f. n. bör revisorernasbefogenheter inte gälla de statliga och statskontrollerade bolagen i vidaremän än dessa tagit emot statsmedel som bistånd tiU viss verksamhet. Beredningen föreslår att revisorernas befogenheter enhgtlagen skall bestå i en rätt att utfå handlingar, upplysningar och yttranden.Riksdagens revisorer har i sitt remissyttrande föreslagit att denna rättkompletteras med en befogenhet att besöka statsmyndigheter och statsunderstöddainstitutioner. Jag är dock inte beredd att biträda en sådan utvidgning avrevisorernas befogenheter enligt lagen. Det är självklart alt revisorerna kanutöva sin rätt att fä del av upplysningar m. m. vid besök hos myndigheter ochandra institutioner. Att särskilt fastslå en besöksrätt i lagen synes intebehövligt. Bestämmelser om resor och besök bör enhgt min mening ha karaktärendast av föreskrifter om arbetssättet och liksom nu ha sin plats irevisorernas instruktion. 1 paragrafen ges föreskrifter om revisorernas befogenheteri förhållande tUl stathga myndigheter. Lagtexten har avfattats medutgångspunkt i beredningens förslag. Det underlag för revisorernas granskning som statligmyndighet är skyldig att tillhandahålla revisorerna bör i anslutning tUlmotsvarande uttryck i 12 kap. 7 § andra stycket i den nya RF - beskrivas medorden "allmänna handlingar, uppgifter och yttranden". Statlig myndighets möjlighet att till regeringensavgörande hänskjuta fråga huruvida uppgift eller handling skall lämnas ut börgälla inte bara, som beredningen föreslår, handling och uppgift som skaU hållashemlig enligt lag utan också handhng och uppgift som skaU hållas hemlig pågrund av annan föreskrift. Jag viU erinra om att enligt 8 kap. 7 § andrastycket i den nya RF regeringen efter bemyndigande kan meddela föreskrifter om tystnadsphktgenom förordning. JK har i sitt remissyttrande framhållit att han anser atti varje fall JK inte bör omfattas av en skyldighet att tillhandahåUa yttrandensåvitt gäUer revisorernas granskning av annan myndighet. Enligt min mening börmyndighet vara skyldig att lämna revisorerna de upplysningar och uppgifterrevisorerna anser sig behöva även när fråga är om granskning av annanverksamhet än den som utövas av myndigheten. Någon begränsning i dennaskyldighet anser jag inte böra införas i lagen. 1 övrigt bör 1 §, med en redaktionell jämkning, avfattasså som beredningen har föreslagit. 2 och 3 §§ Paragraferna föreslås innehålla föreskrifter omrevisorernas befogenheter i förhåUande lUl dem som ulan att vara statliga myndigheler bedriver verksamhet som helt eUer delvis är statsfinansierad. Sin störstabetydelse har dessa befogenheter i fråga om den statsunderstödda kommunalaverksamheten. Kommunernas skyldigheter att ställa material tUl revisorernasförfogande regleras i 2 §. Motsvarande skyldighet för annan som har tagit emotstatsbidrag behandlas i 3 §. med de avvikelser som framgår av det följande fått sammainnehåll som i beredningens förslag. De medel, vars mottagande kan grundaredovisningsskyldighet gentemot revisorerna, skall enligt beredningen varastatsmedel vilka lämnas såsom understöd. Jag föreslår att ordet understödersätts med ordet bistånd. Någon ändring i sak i förhållande tUl beredningensförslag eUer tiU gällande rätt åsyftas inte. Inte bara statsbidrag utan ävenlåneunderstöd har karaktär av bistånd enligt paragraferna. Däremot förehggerinte redovisningsskyldighet i fråga om medel som staten utbetalar enligt avtalav civilrättslig karaktär eller annars tUl fullgörande av skyldighet som föherav allmänna rättsregler. Statliga kapitalinsatser i bolag för inte heller medsig någon phkt att tillhandagå revisorer med granskningsmaterial.Utlåning med karaktär av penningplacering faller hkaså utanför begreppetbistånd. En viss begränsningav möjligheten att utnyttja de särskUda granskningsbefogenheterna följer avdet i paragraferna uppställda kravet att statsmedlen skall ha mottagits sombistånd tUl viss verksamhet. Genom avfattningen fritas den som har tagit emotmedel, avsedda för hans eller hans familjs personliga utgifter, frånredovisningsskyldighet tUl revisorerna. Inte heller kan kommun avkrävasredovisning för verksamhet enbart på den grunden att kommunen harmottagit skatteutjämningsbidrag eller skattebortfallsbidrag; sådana bidragutgår nämligen inte för att finansiera särskild verksamhetsgren. gällande regler om revisorernas rätt att granska denstatsunderstödda verksamheten har en kameral prägel. Revisorernas granskninggäller emellertid numera inte räkenskapsgranskning utan förvaltningsrevision.Deras befogenheter bör därför i lagen anges som en rätt att få tUlgång tUl material handlingar, uppgifter och yttranden i fråga om hela den verksamhet somåtnjuter bidrag av statsmedel. Det får emellertid förutsättas att revisorerna utnyttjarsina befogenheter att utkräva granskningsunderlag med varsamhet i de fall däomständigheterna påkallar det. En viss återhållsamhet är sålunda motiverad avhänsyn till den kommunala självstyrelsen. 1 särskUda fall kan det finnasanledning för att genom uttryckligt beslut undanta vissmedelsanvändning från revisorernas granskningsområde. Ett förbehåll för sådanabeslut bör lämpligen tas in bland kompetensreglerna i revisorernas instruktion.Någon bestämmelse i ämnet behövs däremot inte i förevarande lag. Som jag har framhålhtförut är det självklart att redovisningsskyldighet gentemot revisorernaföreligger endast i den mån granskningskompetens tiUkommer dem. Bestämmelserna i 2 § bör uttryckligen anges avse, förutomkommun -varmed menas borgerlig primärkommun , också landstingskommun, kyrkligkommun och kommunalförbund. En föreskrift härom bildar ett andra stycke iparagrafen. Inom en kommun (landstingskommun etc.) åvilar skyldigheten att tillhandagårevisorerna i första hand det kommunala organ som närmast svarar för denverksamhet som är föremål för revisorernas intresse. 1 3 § föreslås i enhghet med beredningens förslag som ennyhet att revisorerna skall kunna förelägga annan än kommun etc. som har tagitemot statsbidrag, vid vite att tUlhandagå dem med behövhga handhngar,upplysningar eller yttranden. Om ett vitesföreläggande inle åtlyds, ankommerdet enhgt allmänna regler på aUmän domstol att på lalan av åklagare prövafrågan om vitet skall dömas ut. Domstolen har därvid att ta ställning tUl om delagliga förutsättningarna för vitesföreläggandet har förelegat. Talan bör intekunna föras mot vitesföreläggandet som sådant. gällande besvärsstadga förriksdagen och dess verk (RFS 1971:4) upptar inte heller någon föreskrift, somgrundar besvärsrätt i förevarande fall. Bestämmelserna i 3 § bör, i likhet medvad som gäller, inte äga tillämpning på utländsk institution ellersammanslutning som tagit emot bistånd för internationellt ändamål. Utöver de ändringar i den av beredningen föreslagnalagtexten tUl 2 och 3 §§ som har redovisats i det föregående föreslås vissaformella justeringar. Lagen bör träda i kraft . Kungörelsen(1949:357) angående skyldighet att tUlhandahålla revisorer vissa handhngaroch upplysningar m. m. bör upphävas med verkan fr. o. m. nämnda dag. Beslut omdetta torde få meddelas i senare sammanhang. 1 enlighet med det anförda har inom justitiedepartementetupprättats förslag tih 1. lag om ändring i vaUagen (1972:620), 2. lag om ändring i lagen (1972:704)om kyrkofullmäktigval, 3. lag om ändring i kommunaUagen(1953:753), 4. lag om ändringi kommunaUagen (1957:50) för , 5. lag om ändringi landstingslagen (1954:319), 6. lag om ändringi lagen (1961:436) om församlingsstyrelse, 7. lag omupphävande av lagen (1972:236) om ersättare för riksdagsledamöterna, 8. lag om ändringi lagen (1972:625) om statligt stöd tUl politiska partier, 9. lag omupphävande av det av riksens ständer fastställda, av Konungen godkända och avriksens ständer , § 8, utfärdade formuläret till försäkran att avSveriges tillkommande konungar vid regeringens anträdande avgivas, 10. lag om ändringi , 11. lag omupphävande av lagen (1973:973) om antalet statsdepartement och statsråd utandepartement, 12. lag om ändringi lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmännahandlingar, 13. lag omriksgäldskontoret, 14. lag om ändringi lagen (1934:437) för riksbank, 15. lag om upphävande av lagen(1957:685) angående utövande av fullmäktige i och fuUmäktige iriksgäldskontoret tUlkommande befogenheter under krigsförhåUanden, 16. lag om upphävande avansvarighetslagen (1936:324) för fullmäktige i och fullmäktige iriksgäldskontoret m. 17. lag om upphävande av lagen (1897:28s. 1) med vissa bestämmelser om sedelutgivningsrätt, så ockangående forum för , 18. lag om ändringi , 19. lag om ändringi lagen (1972:147) om ändring i , 20. lag om ändring i lagen (1946:804)om införande av nya , 21. lag om ändringi skadeståndslagen (1972:207), 22. lag om ändring i lagen (1971:289)om allmänna förvaltningsdomstolar, 23. lag om ändringi lagen (1965:186) om lagrådet, 24. lag omhandläggningen av nådeärenden, 25. lag om ändringi lagen (1956:618) om allmänna sammankomster, 26. lag om ändring i lagen (1966:293)om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, 27. lag om ändring lagen (1967:940)angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda, 28. lag om ändringi smittskyddslagen (1968:231), 29. lag om ändringi lagen (1971:52) öm skatterätt och länsrätt, 30. lag om ändring i lagen (1973:1108)om ändring i lagen (1971:52) om skatterätt och länsrätt, 31. lag om upphävande avansvarighetslagen för statsrådels ledamöter, föredragandeoch Konungens rådgivare i kommandomål, 32. lag om skyldighet atttillhandahålla revisorer vissa handlingar m. m. Av de angivna förslagen har de som upptagits under 3-6, 29och 30 upprättats i samråd med chefen för kommundepartementet, i fråga omförslaget under 6 i hans egenskap av föredragande statsråd för kyrkoärenden.Förslagen under 13-15, 17 och 32 har upprättats i samråd med chefen förfinansdepartementet och förslagen i samråd med chefen försocialdepartementet. Jag hemställer att Kungl. Maj:t föreslår attantaga förslagen. Med bifall till vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådets övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen atttill skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga tUl dettaprotokoll utvisar. Propositionen ............................................................ ........... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll.......................... ........... 1 Lagförslag ................................................................ .......... 3 1. lag om ändringi vaUagen (1972:620)...................... .......... 3 2. lag om ändringi lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval .. 19 3. lag om ändringi kommunallagen (1953:753) ....... ......... 21 4. lag om ändringi kommunallagen (1957:50) för . 5. lag om ändringi landstingslagen (1954:319) ........ 26 6. lag om ändringi lagen (1961:436) om församhngsstyrelse .. 28 7. lag om upphävande av lagen(1972:236) om ersättare för riksdagsledamöterna 30 8. lag om ändring i lagen (1972:625)om statligt stöd tUl politiska partier 30 9. lag omupphävande av det av riksens ständer fastställda, av Konungen godkända och avriksens ständer , § 8, utfärdade formuläret till försäkran att avSveriges tillkommande konungar vid regeringens anträdande avgivas ...................................................................... 33 10. lag om ändringi ................................. ......... 33 11. lag omupphävande av lagen (1973:973) om antalet statsdepartement och statsråd utan departement 35 12. lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i