prop · FX0355 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1974 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen(1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd medinternationell bakgrund; given . Kungl.Majrt vill härmed, under åberopande av bUagda utdrag av statsrådsprotokolletöver justitieärenden, föreslå att bifalla det förslag om vars avlålandetill föredraganden hemställt. Ipropositionen föreslås att lag om särskUda åtgärder till förebyggandeav vissa våldsdåd med intemationell bakgrund får fortsalt giltighet tillutgången av . Lagom fortsatt giltighet av lagen (1973:162) om särskilda åtgärder tillförebyggande av vissa våldsdåd med intemationell bakgrund Härigenomförordnas alt lagen (1973 r 162) om särskUda åtgärder till förebyggande avvissa våldsdåd med internationell bakgmnd, vilken lag gäUer till utgången avapril 1974, skall äga fortsall giltighet tUl utgången av . Utdragav protokollet över justitieärenden, hållet inför Hans Majrt Konungen istatsrådet . Närvarande:Minislern för utrikes ärendena , statsråden , ,, , , , , , . StatsrådetLidbom anmäler efter gemensam berednmg med statsrådets övriga ledamöter frågaom fortsatt gibighet av lagen (1973:162) om särskilda åtgärder tillförebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrurid och anför. Denökning av internationella terroristdåd som ägt rum enutveckling som drabbat även har såväl på det internalionella planetsom inom vårt land föranlett åtgärder för att söka förhindra sådana våldsdåd. Iseptember 1972 tillsattes i en kommission med uppgift all undersökavilka ytterligare åtgärder som inom vårt land kunde vidtas i förebyggandesyfte. På grundval av kommissionens rapport (Ds Ju 1972 r 35) Åtgärder mol vissavåldsdåd med internationell bakgrund förelades genom proposition 1973r 37 förslag till lag om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdådmed internationell bakgmnd. Sedan antagit lagförslaget (JuU 1973r 18,rskr 1973r 121) och lagen utfärdats (SFS 1973r 162), trädde den i kraft den 1maj 1973. Den är tidsbegränsad och gäller tUl utgången av . () har i skrivelse tUl chefen förarbetsmarknadsdepartementet lämnat en redogörelse för tillämpningen av lagenunder de drygt den då varit i kraft och för de erfarenheter somdärvid har vunnits. Skrivelsen har överlämnats till justitiedepartementet.Vidare har från inhämtats uppgifter rörandehandläggningen av ärenden enligt lagen. Inomutrikesdepartementet har upprättats en redogörelse för den utveckling som ägtrum internationellt under del förflutna året med avseende på såväl förekomstenav och fortsatta betingelser för den internationella terrorismen som vidtagnaåtgärder för att bekämpa denna. Beträffandetillämpningen av lagen har kompletterande upplysningar inhämtats genomöverläggningar mellan företrädare för justitie- ocharbetsmarknadsdepartementen, riksåklagaren, rikspolischefen och chefen förinvandrarverket. Prop.1974: 55 4 Pågrundval av det sålunda tUlgängliga utredningsmaterialet anhåller jag att nu fåta upp frågan om en förlängning av lagens giltighetstid. Lagenom särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationellbakgrund, i det följande kallad terroristlagen, ger möjligheter att under vissaspeciella fömtsättningar och i ell mycket begränsat antal fall ingripa medskilda åtgärder som alla har till syfte all minska riskerna för all vårt landblir skådeplatsen för nya internationeUa terroristdåd. I förarbetena tilllagen framhålls (prop. 1973 r 37 s. 21) att den tar sikte enbart på utiänningarsom tillhör eller verkar för sådana lerroristgmpper och -orgarusationer vilkagenom sin tidigare verksamhet har visat alt de systematiskt använder våld förpolitiska syften även mot oskyldiga människor i främmande land och därför kanbefaras göra det också i . Utlänning som avses i lagen kan avvisaseller utvisas. En förutsättning för att ell avvisnings- eller utvis-ningsbeslulskall kunna verkstäUas är dock alt utlänningen i fråga inte är politiskflykting. Föreligger hinder för verkställighet på denna grund skall den sombeslutet avser däremot kunna bli föremål för kontroll och övervakning. Därvidskall under vissa förutsättningar även sådana spanhigs- och tvångsåtgärder somhusrannsakan, kroppsvisitation, kroppsbesiklning, brevkontroll ochtelefonavlyssning kunna användas mot honom. Förutsättningarna för dessaåtgärder avviker i viss mån från vad som enligl gäller omanvändningen av sådana tvångsmedel vid misstanke om brott, eftersomrättegångsbalkens regler inte ger möjhgheter till ingripanden uteslutande iförebyggande syfte. Ett fletal garantier mot en alltför vidsträckt tillämpningav lagen har byggts in både i de bestämmelser som gäller förfarandet ochbeslutsprocessen och i särskilda regler som har tUl syfte att ge underlag fören fortlöpande kontroll av hur lagen hanleras. Rörandelagens närmare innehåll kan nämnas följande. Enligt1 § första stycket skall utiänning, som ankommer till riket, avvisas om detfinnes grundad anledning anta all han lUlhör eller verkar för organisationeller grupp som på grund av vad som är känt om dess verksamhet kan befaras häri riket använda våld, hot eller tvång för politiska syften. Förteckning över utiänningar,som sålunda skall avvisas, upprättas enligl 1 § andra stycket av RPS ienlighet med föreskrifter som medddas av Kungl. Föreligger beträffandeutlänning, som uppehåller sig i riket, sådana omständigheter som nämntsfår han enligl 3 § utvisas. Beslutom avvisning skall meddelas av polismyndighet på grundval av RPSrs förteckning(2 §). Påslår utlänning som finns upptagen i för- 1974: 55 5 teckningenall han är politisk flykting, skall ärendet efter invandrarverkets hörande understäUasKungl. Majrt, om inte påståendet är uppenbart oriktigt (5 §). Underställningskall också ske om utlänningen har fått svenskt visum, uppehållstillstånd ellerbosältningstillslånd (2 §). Detsamma skall gälla om utlänningen anses böraavvisas enligl 1 § trots att han inte finns upplagen i den tidigare nämndaförteckningen. Beslut om utvisning meddelas av Kungl. Majrt (3 §). Påstår utlänning när frågauppkommer om verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning att han ärpolitisk flykting och är påståendet inte uppenbart oriktigt, skallverkställighetsfrågan underställas Kungl. Majrt sedan invandrarverket yttratsig i ärendet (5 §). En förutsällning för atten utlänning skall kunna avlägsnas ur landet på grund av avvisnings- eller utvisningsbeslulär som tidigare nämnts alt han inle är politisk flykting. Enligt 8 § skallsålunda Kungl. Majrt förordna att beslut om avvisning eller utvisning t. v. ejfår verkstäUas, om hinder mol verkställighet av beslutet möter på grund av vadsom sägs i 53 och 54 §§ utiänningslagen (politiskt flyktingskap) eller om del eljestföreligger särskild anledning att verkstäUighet ej bör äga mm. Isådana ärenden enligl terroristlagen som rör avvisning eller utvisning eller verkstäUighetav sådan åtgärd är åtskilliga bestämmelser i utlänningslagen tillämpliga (7 §).När det gäller utlännings tagande i förvar kompletteras utlänningslagens reglerhärom med särskUda regler som ger polisen i viss mån vidgade möjligheter tillförvarslagande (6 §). Utlänning beträffandevilken Kungl. Majrt har förordnat alt meddelat avvisnings- eUer utvisningsbeslult. v. inte får verkställas, skall enligt 9 § första stycket under sin vistelsei riket kunna bli föremål för viss kontroll och övervakning. Detsamma skaUenligt 9 § andra stycket gälla om enligt utlänningslagen har meddelats ett ej verkställbartbeslut om avvisning eller avlägsnande och Kungl. Majrt funnit att beträffandeutlänningen föreligger sådana omständigheter som anges i 1 § första stycket terrorisllagen.Den kontroll och övervakning som i nu nämnda fall skall kunna komma i frågainnebär dels att Kungl. Majrt skall kunna meddela en sådan utlänning särskildaföreskrifter om inskränkningar och vUlkor för hans vistelse i riket och delsatt utlänningen under vissa förutsättningar skall kunna bli föremål för vissaspaningsåtgärder. I sistnämnda hänseende innebär lagen följande. Om det finnes vara avbetydelse för att utröna huruvida organisation eller grupp som avses i 1 §första stycket planlägger eller förbereder åtgärd som utgör hot mol allmänordning och säkerhet, får utlänning som avses i 9 § underkastas husrannsakan, kroppsvisitationeller kroppsbesiklning. Av sådan utlänning får också tagas fingeravtryck ochfotografi (10 §). Förordnande om nämnda åtgärder medddas av polismyndighet.För samma ändamål kan polismyndighet, om synnerliga skäl föreligger, fåtillstånd all dels ta del av samtal till och från telefon- 1974: 55 6 apparatsom innehas eller eljest kan antas komma att begagnas av utlänning som nuavses (telefonavlyssning), och dels närmare undersöka, öppna eller granskapost- eller telegrafförsändelse, brev, annan sluten handling eller paket somställts till eller avsänts från utiänning som avses och som påträffas vidhusrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning eller som finns hos posl-,telegraf-, järnvägs- eller annan be-fordringsanslall (11 §). Fråga om tillståndtill sådan åtgärd prövas av på yrkande av RPS. Tillståndskall meddelas all gälla viss lid ej överstigande en månad (12 §). IaUa sådana ärenden enligt lagen som prövas av Kungl. Majrt skall förhör håUas(14 §). Iproposition 1973r 37 uttalade jag bl. a. följande. De viktigaste beslutenenligt lagen har förbehållils regeringen. Så t. ex. kan ingen person utvisasannat än efler beslut som regeringen i varje särskUt fall fattat underkonstitutionellt och parlamentariskt ansvar. Frågor om politiskt flyktingskap skaUalltid prövas av regeringen. Frihels-inskränkande föreskrifter och tvångsmedelkan komma till användning uteslutande mot personer som har drabbats av ett avvisnings-eller utvisningsbeslul som inte kan verkställas. När det gäller kontrollen avregeringens och myndigheternas handlande torde det viktigaste skyddet motmissbruk hgga i begränsningen av lagens gUtighetstid till ell år. En förlängningav lagen förutsätter att får la ställning på nytt. I en eventuellproposition om förlängning bör en förhållandevis utförlig redogörelse kunnalämnas för de erfarenheter som vunnits. Redogörelsen får förutsättas innehåUabl. a. uppgifter om antalet awisnings-och utvisningsbeslut, antalet fall då frihetsinskränkandeföreskrifter och tvångsmedel har använts, särskild redovisning i fråga omtelefonavlyssning och brevkontroll etc. I viss utsträckning bör ävenförutsättningarna för ingripanden i enskilda fall kunna redovisas. Isitt av godkända belänkande uttalade juslitieutskottet (JuU 1973 r 18s. 15 och 24) att en betydelsefuU rältssäkerhelsgaranti ligger däri allriksdagen vid en prövning av frågan om förlängning av lagens gUtighetstid fårförutsättas erhålla en utförlig redogörelse för de erfarenheter som vunnits avlagens tillämpning. Även de tillämpande myndigheternas beslut i varje särskUlfall kommer enligt utskottet härigenom att bli underkastade en särskildgranskning vid sidan av den som utförs av JO och JK. Utskottet utgick från att Kungl.Majrt inför en eventuell förlängning av lagens gUtighetstid uppmärksammar i vadmån ändringar eller tiUägg behövs för all förebygga missbruk och garanterarättssäkerheten. Vidterrorisllagens tUlkomst framhölls det angelägna i att verksamma åtgärder vidtogsför all informera allm.änheten och i synnerhet invandrarna om lagens syfte ochinnebörd (prop. 1973 r 37 s. 26 och JuU 1973r 18 s. 23). En sådan informationspreds också i samband 1974: 55 7 Sålunda infördes i och dessmånadsbulletin "Information" en redogörelse på 12 utländska språk. Dessatidningar skickades med ledning av folkbokföringens uppgifter till aUa utiändskamedborgare som är bosalla i . Särtryck av informationen på de 12utländska språken och en folder med samma text på svenska distribuerades ocksågenom landsorganisationen och . Informationenskickades också ut lUl gränsstationer, invandrarbyråer, invandrarorganisalionerna,studieförbunden m. fl. 3 Den internationella utvecklingen 1973r 37 erinras om den våg av politiska våldsdåd som under senare årgått över världen. Även som sedan förflutit har en lång radinternationella terroristhandlingar ulförts i olika delar av världen. Bland demera uppmärksammade fallen av detta slag av våldsdåd kan nämnas följande medanknytning till Mellersta r ockuperades ambassadi av medlemmar av den s. k. Svarta Seplemberrörelsen, varvid fem diplomatertogs som gisslan. Tre av dessa (två amerikaner och en belgare) dödadessedermera som en följd av att ockupanternas krav inte tUlmötes-gicks. sköts en palestinier ned på öppengata i . Misstankar har framkommit att dådet har politisk bakgrund. sköts en marockan ned på öppengata i i . Fem personer, däribland ett par israeler, dömdes iunderrätten för delaktighet i mordet. Enligl domstolens uttalande har denisraeliska underrättelsetjänsten stått bakom mordet. Fyra av de dömda harfullföljt talan mot domen. Den femte har frigivits vUlkorligt från honom ådömtfrihetsstraff. ertappades fyra palestinier medvapen på , när de försökte gå ombord på ett flygplan tillIsrael. Skottlossning utbröt, varvid tre personer dödades och ett femtiotalsårades. kapade två araber utanförWien elt tåg med rysk-judiska emigranter. Tre av emigranterna och enösterrikisk tulltjänsteman togs som gisslan. På tillätssedermera de båda kaparna att lämna landet utan sin gisslan. Österrikiskaregeringen lovade inställa den organisatoriska hjälpen tUl de rysk-judiska emigranternaoch bl. a. slänga genomgångslägrel i Schönau. utfördes en palestinsk lerrorislattackpå Roms flygplats, varvid ett amerikanskt trafikflygplan sprängdes i luften ochett fyrtiotal personer dödades. kapade fyra personer tvåjapaner och två araber i en färja och log fem män som gisslan,sedan de försökt spränga några oljecisterner i luften. Idetta sammanhang bör erinras om vissa aktioner som utförts från israelisk sidaunder och som krävt åtskilliga dödsoffer. Prop.1974: 55 8 företogs sålunda israeliska inpå libanesiskt område. Till bUden hör också att del på senare lid förekommitomständigheter som tyder på att terrorister kan komma att använda robotvapenmot flygplan i luften. Personer i besittning av robotvapen greps sålunda i , och särskild bevakning av , Healhrow, haranordnats för att förebygga sådana attacker. Ohka uppgifter ger stöd förantagande att terroristgrupper ligger i beredskap i olika länder i föratt slå tUl i händelse av en från palestinsk synpunkt ogynnsam utveckling av Geneveförhandlingarna.Det kan inte uteslutas att några av dessa grupper är utrustade med robolvapen. Den lerroristverksamhet som tidigare även i utgått från den av kroater beslående s. k. Ustasjarörelsen synes under detsenaste året ha varit av mindre omfattning. Det kan dock nämnas att ett bombdådpå , då en person dödades och sjuskadades har satts i samband med Ustasja. Delsamma gäller morden på någrajugoslaver i . Det är också för tidigt att uttalasig huruvida avmattningen i rörelsens aktivitet är av endast tillfällig ellerav mer permanent natur. Situationen måste f. n. bedömas som labU. Sammanfattningsvis kan konstateras att utvecklingen under1973 inle lyder på någon allmän avmattning av den internalionella terrorismen.Del bör också uppmärksammas att ett av de redovisade terroristdåden ägderum nära våra gränser, nämligen mordet i , saml att uppgifter förehggerom att den lerrorislattack som skedde på Roms flygplats i december 1973alternativt hade planerats alt äga rum i . Flertalet av de mest uppseendeväckande terroristdåden harsamband med konflikten i . Huruvida den senaste lidens merahoppfulla utveckling där kommer att leda till en minskad lerroristverksamhetär del ännu för tidigt att uttala sig om. Mycket lyder emeUertid på alt vissapalestinska organisationer motsätter sig en eventuell förhandlingsuppgörelsemellan och arabstaterna. Är detta riktigt kan man befara fortsattterroristverksamhet som kan bli av myckel allvarligt slag. Det internalionella samarbetet mot terrorismen har under1973 fortgått inom bl. a. FN, (den intemationella civila luftfartsorganisationen)och . tiUsatte en kommittébeslående av 35 stater med uppgift alt överväga olika staters synpunkter påterrorismen och framlägga rekommendationer om länkbart samarbete för altsnabbt komma tUl rätta med problemet. Kommittén, vari ingick sommedlem, sammanträdde 16 juli11 , men enighet nåddesinte om några förslag liU åtgärder. Inte heller vid gene- 1974: 55 9 ralförsamlingenssession nåddes några resultat, utan behandlingen av frågansköts upp liU följande år. en konvention om förebyggande ochbestraffning av brott mol internalionellt skyddade personer, däriblanddiplomater (den s. k. diplomatskyddskon-ventionen). Genom konventionen åtar sigstaterna bl. a. att utiämna eUer att inleda förfarande för lagföring avpersoner som begått våldsbrott mot diplomater eller andra personer som åtnjutersärskilt inlernationeU-rällsligt skydd. Konventionen kommer att träda i kraftsedan den tillträtts av 22 stater. Frågan om svenskt tiUträde tillkonventionen kommer att övervägas i annat sammanhang. InomICAO har försök gjorts att få tUl stånd nya internationella överenskommelser omskydd mot kapningar och andra handlingar som är riktade mot den civilaluftfartens säkerhet. och en särskilt sammankallad diplomatiskkonferens behandlade dessa frågor vid ett möte i 28 augusti21september 1973. Vid mötet förelåg flera förslag tUl nya konvenlionsregler, bl.a. ett förslag som framlagts av , , och . Inget avde framlagda förslagen vann emellertid erforderlig majoritet. Äveninom har den internalionella terrorismen behandlats under detsenaste året. a. har organisationens parlamentariska församling ägnatproblemet betydande uppmärksamhet. antog en resolution, vari medlemsstaterna uppmanas att vidtillämpningen av intemationeUa konventioner och nationell lag ta hänsyn tUlden speciellt allvarliga karaktären av vissa terroristhandlingar. Vidare uppmanasmedlemsstaterna att om utlämning vägras för sådana brott hänskjuta dem tillbehörig myndighet för lagföring. Ifråga om det internalionella samarbete som bedrivits pådetta område kan sammanfattningsvis konstateras att svårigheterna att kommaframåt visat sig betydande och att de hittillsvarande resultaten därför blivitytterst blygsamma. Det enda mera påtagliga resultatet är den diplomalskyddskonvenlionsom antogs av och som avser våldsbrott riktade mot vissabestämda kategorier av personer. Ävenpå det nordiska planet har den internationella terrorismen tagits upp tUlbehandling . Sålunda har i enrekommendation hemställt att i en utrednhigmed parlamentariskt inslag skall undersöka möjligheterna för nordisktsamarbete till förebyggande av politisk våldsutövning med intemationellbakgrund inom nordiskt område. rapport (Ds Ju 1972r 35) som avgavs av kommissionen för förebyggande avpolitiska våldsdåd framhölls alt flera allvarliga våldsdåd med politiskbakgrund begåtts i av kroatiska separatisler. Prop.1974: 55 10 alt få en bättre kontroll av invandringen från Jugoslavienföreslog kommissionen under hand regeringen att t. v. suspendera viserings-frihelsavtalmed . Sedan regeringen fattat beslut i enlighet med dennahemställan, återinfördes viseringsplikl för jugoslaviska medborgare fr. o. m.den 15 januari 1973. 4 Lagens hittillsvarande tillämpning Majrt har i ämbetsskrivelse till RPS den 13 aprU1973 meddelat föreskrifter rörande upprättandet och förandet av förteckningöver utiänningar som vid ankomst till riket skall avvisas enligt terrorisllagen.I skrivelsen förordnas i överensstämmelse med 1 § första stycket lagen attpå förteckningen skall uppföras utländsk medborgare beträffande vilken detfinns grundad anledning anta all han lUlhör eller verkar för organisation ellergrupp som på grund av vad som är känt om dess verksamhet kan befaras här iriket använda våld, hot eller tvång för politiska syften. Del uttalas iskrivelsen alt detta f. n. gäller de organisationer eller grupper som kanhänföras till den s. k. Ustasjarörelsen, samt den eller de grupper inom denpalestinska befrielserörelsen som kan antas ha anknytning till "SvartaSeptember". Enligt lilläggsskrivelse skall detsammagälla den beträffande vUken del finns grundad anledning anta att han tUlhöreller verkar för organisation eller grupp som kan hänföras till Japanska RödaArmén. I skrivelsen är vidare bestämmelsermeddelade om beslutsfunktionerna i ärenden som rör förteckningen och om granskningenav denna. a. skall eller oftare omförhållandena föranleder tiU detta tillhandahålla Kungl. Majrt den av styrelsenin pleno granskade förteckningen och därvid lämna Kungl. Majrt uppgift omomständigheter som föranlett att någon upptagits i eller uteslutits frånförteckningen. Sådan förteckning som angetts i det föregående harupprättats och sedan reviderats . Samtiigafyra versioner av förteckningen har godkänts av RPS in pleno och avskrifterdärav har fortlöpande överlämnats tUl Kungl. Majrt, aUl i enlighet med deföreskrifter som meddelats i skrivelsen . Förteckningenupptar f. n. drygt sextio personer, varav ett tiotal har redovisats under tvåeller tre namn. Av de i förteckningen upptagna personerna kan i stort setthälften hänföras till den kroatiska och hälften tiU den palestinska rörelsen.Ett par personer uppges vara japanska medborgare med anknytning till JapanskaRöda Armén. En del av de i förteckningen uppförda personerna har eller harhaft anknytning av ett eller annat slag till vårt land. Ingen av de förtecknadehar emellertid enligt vad som är känt anlänt till någon passkontrollort iSverige sedan han uppförts på förteckningen. Något beslut om avvisning enligllagen har därför inte behövt fattas. Inte heller vid de nordiska passkontrollernai annat nordiskt land, vilkas passkonlroUmyndigheler också haft tillgång lUlförteckningen, har såvitt känt någon av de i förteckningen upptagna personernasökt inresa. I sammanlagt tio fall har RPS hos Kungl. Majrt hemställtatt utlänning som uppehåller sig i riket skall utvisas eller att, i fall då enliglutlänningslagen meddelat beslut om utvisning eller förvisning inte har kunnatverkställas, förordnande skall meddelas enligl 9 § andra stycket terrorisllagenangående möjligheten att tillämpa Ivångs-medelsbeslämmdserna i 1013 §§ sammalag. I ett av dessa fall har Kungl. Majrt sedermera lämnat RPSrs framställningutan åtgärd sedan det visar sig alt den person som framstäUningen avsåg lämnatlandet. Övriga nio ärenden har ännu ej blivit avgjorda av Kungl. De nio framställningar som sålunda nu är under Kungl. Majrtsprövning gäller i åtta fall kroater och i ett fall en jordansk medborgare. Fyraav de aktuella kroaterna är underkastade föreskrifter enhgt 34 §utlänningslagen angående inskränkningar och viUkor för deras vistelse iSverige. Föreskrifterna innebär bl. a. förbud all vistas utanför viss ellervissa kommuner samt skyldighet alt anmäla sig hos polismyndighet, i regel eneller . Det kan nämnas all en av dessa personer år 1971dömdes till fängelse och förvisning för medhjälp till olaga frihetsberövandei samband med mordet på den jugoslaviske ambassadören i . Han har numeraavtjänat frihetsstraffet men förvisningsbeslutet har av asylrätlsliga skäl inlekunnat verkställas. Eftersom beslut om avvisning eUer utvisning ellerförordnande enligt 9 § andra stycket inte har meddelats i något fall, harfrågan om tillämpning av särskilda tvångsmedel enligt terroristlagen inte varitaktuell. RPS framhåller i sin skrivelse att styrelsen med hänsyntill den korta lillämpningsliden endast velat redovisa hittiUs vunnaerfarenheter av lagens tillämpning för att dessa skall kunna tjäna som underlagför Kungl. Majrts prövning av frågan om en förlängning av lagens giltighetstid.Styrelsen framför därvid följande allmänna synpunkter. vunna internationella erfarenheter avterroristverksamheten visar att gärningsmännen ofta byter identitet och alt devid utförande av ett våldsdåd kan vara försedda med flera identitetshandlingar.Om RPSrs förteckning över personer, som skall avvisas, kompletteras meduppgifter om signalement och andra liknande dala skulle enligt styrelsensmening förteckningens värde från effektivitetssynpunkt öka.