prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — RRV anser inte all kommitténskalkyler med hänsyn lill uppskattningen av förmånsvärdena kan läggas tillgrund för bedömningar om villaägarna är gynnade i skattehänseende och frånbostadskoslnadssynpunkt, Enligl RRV är vidare av BSK konstateradekostnadsskillnader mellan egnahemsägare och hyresgäster fiktiv, BSK:s metodatt vid kostnadsjämförelsen mellan dessa grupper belasta hyran fören lägenheti etl paritetsbelånal flerfamiljshus med ett belopp motsvarande ökningen avparitetslånet är felaktig. Dagens hyresgäster är inte betalningsskyldiga förskuldökningen och den hittillsvarande utvecklingen av den totalaparitetslåneskulden tyder på atl skulden kommer all betalas först i en ovissframtid. Motsvarande anmärkningar framförs av bl, a. RSV, iGollands län. boende- och bostadsftnaiisieringsiiiredningarna. fullmäktige iriksbanken, LRF och SBEF. Kritik mol underlaget för BSK:s överväganden ochförslag framförs även frän andra utgångspunkter, Sialskoniorei saknar endiskussion kring även andra faktorer än de rent kostnadsmässiga. Denomständigheten alt kostnaden för en äldre villa, enligt BSK, svarar motkostnaden för en lägenhet av samma ålder och storlek innebär ofiast inte altbostäderna för den skull är likvärdiga. Inte minst bostadsmiljön torde skilja iavsevärd mån. Enligt statskontoret kan del också finnas motiv för att beakiaäven del allmännas kostnader för olika boendeformer. Som exempel nämnsskolskjutsarna vars kostnader i många kommuner till övervägande del haranknytning lill boendet i villa. LRF anser att BSK bort diskutera även deekonomiska riskmoment som är förenade med villainnehav. Ägaren kan varatvungen att fiytta och står då en ekonomisk risk vid sådan försäljning. Dylikaproblem uppkommer inte för dem som bor i hyreslägenhet. Flera remissinstanser framhåller atl BSK inte påell tillfredsställande sätt beaktat realisalionsvinstreglernas innebörd,Slatens insiitui för byggnadsforskning anser det anmärkningsvärt att BSK gåttförbi de enligl institutets mening generöst utformade reglerna förrealisationsvinstbeskattningen. Även LO nämner realisationsvinslbeskaltningensbetydelse. i län framhåller i anslutning lillneutralitetsfrågan svårigheterna alt skapa lik-- ställdhet ens mellan olikavillaägare, Liinssiyrelsen nämner skillnaderna mellan den kommunala och denprivata villatomtsmarknaden och de skatteförmåner som innehavare av nyarevillor kan skaffa sig genom försäljning ochdå i synnerhet när det är fråga om villor som uppföris på mark. Ävenlänsslyrelsen i framför likariad mening. Boende-ochbosiadsfinansieringsutredningarna anför exempel som visar att realisalionsvinstreglernasverkningar för hushållen är olika för olika upplålelseformer. Utredningarnaanser också att frågan har stor belydelse för en bedömning av beskattningensneutralitet i förhållande till upplåtelseform sedd i etl längre tidsperspektiv. remissinstanser anser BSK:s kalkyler behäfiade med ytteriigarefelaktigheter. De av kommittén påvisade skillnaderna mellan villaägare ochhyresgäster (bostadsrältshavare) anses inte riktigt beräknade. Enligt LO lederBSK:s beräkningar uppenbart till en underskattning av den skattemässigasubventionen. Detta beror på atl kommitténs beräkningar är dels ofullständiga,dels felaktiga. Kommittén grundar sina beräkningar på reglerna iskal-telagstifiningen. Den metoden leder enligt LO fel, eftersom skattereglernabygger på medvetet försiktiga värderingsprinciper, syfiande till ekonomisk konsolidering.Bl. a. innebär detla alt beskattningsreglerna är utformade som om infiationinle existerade. någon som helst reservation har BSK i sina beräkningartill grund för förändringen över tiden av en fastighets värde lagl denskattemässiga avskrivningen på 1,75 96 . Att verkligheten är denmotsatta och alt fastighetsvärdena bl. a, till följd av in-fiationen stadigtökar (med 30 96) har BSK därmed inte fäst avseende vid.Samma svaghet vad gäller brist på grundlig analys vidlåder dessvärre ocksåBSK:s överväganden och förslag i övrigl. LO anser därför atl förslagen inle kanläggas till grund för reformförslag på bostadsbeskattningens område. fÖr byggnadsforskning kritiserar att hänsyn inte lagits tillvärdestegringen. Enligt länsslyrelsen i Slockholms län bör vidkostnadsjämförelsen hänsyn inte tas till värdeminskning, efiersom fiertaletvillor stiger i värde. Enligt boende- ochbostadsflnansieringsuiredningarna. som i sitt betänkande gjort motsvarandekalkyler, har BSK påtagligt underskattat beskattningens kostnadseffekter förolika upplåtelseformer. Den av BSK beräknade skillnaden på mellan 1 och 25kr./m' lägenhetsyla och år bör fördubblas lör att ge en realistisk bild av denuvarande skillnaderna mellan upplåtelseformerna. BSK:s förslag blir därmedotillräckliga och de bostadspolitiska konsekvenserna av förslagen är inteheller i vissa avseenden gynnsamma. Vidare påpekas sammanfattningsvis att BSKför småhusens vidkommande kommer fram till högre boendekostnader efier skattjämföri med utredningarna på grund av att pariietslåneelfekten inte beakiasoch på grund av att ränta räknas på verkställda amorteringar. Dessutomtillämpar BSK och utredningarna olika metoder för värdeminskningen, vilketleder till atl denna infaller olika i tiden, BSK räknar med en årligvärdeminskning på 1,75 96 under det alt utredningarna anser värdeminskning likamed amortering. Som skäl härför anför utredningarna atl ett småhus knappast äralt se som en affärsrörelse där avskrivning verkställs för konsolidering. teringenär däremot en utgift som bör beakias vid beräkningen av boendekostnaden. Även kritiserar BSK:s beräkningsmetoder.Inledningsvis påpekas all beiänkandei ger intrycket atl kommittén ägnat merainiresse och arbele åt atl söka klarlägga och jämföra bosladskostnadsnivåernahos de olika upplåtelseformerna - hyresräll, bostadsrätt och äganderätt - ochmindre iniresse och arbete åt att söka klarlägga gällande beskattningsreglersbetydelse för dessa nivåer. Vad beträffar de närmare beräkningarna accepterarinle kommitténs sätt att beräkna boendevärde och andra förmåner i småhusmed äganderätt. Kommittén har med utgångspunkt i befintlig hyresstalistik förfierfamiljshus ansett att boendevärdel per m' lägenhetsyta i elt småhus ärdetsamma som det statistiska kvadratmeterprisei i hyreshus av motsvarandeårgång. Enligt leder ett sådani belraktelsesält till orimligheter. metod all beräkna förmåner framstår skattereduktionen - framförallt i nya hus - som nödvändig för att den boende/ägaren inte skall behövabetala "överpris" för sin bostad. BSK:s förslag syfiar till att genom ingrepp iskattelagstiftningen söka uppnå neutralitet mellan skilda boendeformer. Fleraremissinstanser ställer sig dock tvivlande till möjligheterna, liksom dellämpliga i, att söka bota en bristande neutralitet genom ingrepp påskaltelagstifiningens område. Kritiken på denna punkt tar sikte inte minst påförslaget att ge hyresgäster och bostadsrältshavare rält till allmänt avdragför viss del av boendekostnaden. En majoritet av remissorganen anser atlåtgärder inom bostadsfinansieringen är atl föredra. Därvid har olika vägaranvisats. Inie ovanligt är atl man förordar en kombination av skilda åtgärder.En redogörelse härför har lämnais i avsnittet 3,1.6. Kammarrätten i redovisar i sammanhangetbl. a. följande synpunkter. Skattelagstiftningens uiformning är i mångasammanhang av slor betydelse fördel enskilda företagets och den enskildamedborgarens ekonomi. Delta giiller också för boendel och vid valet avboendeform. Det är därför angeläget med regler för bostadsbeskattningen som ärvälgrundade och som har för medborgaren i gemen en överblickbar innebörd. Man skall enligt kammarrättens mening inteföreställa sig att det i större omfattning är möjligt att just med hjälp avbeskallningsinstrumenlei tillrättalägga snedvridningar, som är att återföra påandra omständigheter än dem som hänför sig just till beskattningen, 1 självaverket rör man sig hiir inom ganska smala marginaler, om man inte skall göravåld på principer efter vilka hela skatlelagstifiningen är uppbyggd.Skärpningar eller favo-riseringar utan en godtagbar teoretisk underbyggnad ärägnade att undergräva tilltron till vårt skattesystem i dess helhet ochdärigenom till respekten lör ett rättssamhälle däri detta system är etlbetydelsefullt inslag. Vadnu sagts innebär inte att kammarrätten är oförstående för synpunkten attskattereglerna kan och skall nyttjas i medborgarnas intressen genom all jämkasmed utvecklingen och därigenom spela en aktiv roll i skapandet av ell samhällemed tillfredsställande betingelser. Men det finns anledning atl i eltsammanhang som det nu aktuella varna för skattemässiga konstruktioner, som ärprincipiellt oriktiga eller ägnade all skapa en ökad förvirring belräffandebetydelsen av grundläggande regler eller som eljest försvårar det redantidigare besvärliga deklarations- och taxeringsförfarandet. i län framhåller attbostadspolitiska ålgärder av annat slag än beskattningsåtgärder framstår somnaturligare instrument för neutralisering inom bostadssektorn. Regler av dentyp BSK föreslagit skulle för de samlade resurserna bli väsentligt merbetungande i förhållande till nyttan än andra bostadspolitiska lösningar föratt åstadkomma bättre neutralitet inom bostadssektorn. Länsslyrelsen i Kopparbergslän anser att förslagen endast har marginella effekter på utjämningsproblemet,Länsslyrelsen i redovisar liknande åsikt och betecknar också BSK:sförslag som en provisorisk lösning, Länsslyrelsen i Göieborgs och länanser likaså all BSK:s förslag inte medför någon tillfredsställande lösning avproblemet med bristande neutralitet från beskaltningssynpunkt, Länsslyrelsen iGävleborgs län anser att, även om BSK:s förslag genomförs, valet av bostadsformblir i hög grad beroende av dess beskaltningsverkan, RRV anser att möjligheterna är begränsade atlenbari genom åtgärder på beskattningens område skapa regler som fårneutraliletsutjämnande effekl. Verkel anser alt en skillnad ibostadsbeskattningens effekler mellan olika boendeformer bör kunna utjämnasgenom en kombination av åtgärder inom bostadsbeskattningens och den allmännabostadspolitikens ramar. anser att en lösninginom beskattningens ram är den mest naluriiga. Förbundei pekar på möjlighelernaalt höja intäktsprocenten för nya villor i nivå med det allmänna räntelägetoch använda de ökade skatteintäkterna lill generella subventioner. Är det intemöjligt all lösa neutralitetsfrågan skattevägen, måste kompensation tillhyresgäster m. fi. ges på annat sätt. Förbundei kräver atl hyresgäster ochbostadsrältshavare erhåller en minst lika slor subvention som egnahemsägarna.Villaägarnas skatiesubveniion beräknas för till minsl 1,8 miljarder kr.Motsvarande subvenlionsbehov lör hyresgäster m. fi., som svarar för ca 60 96 avdet totala lägenhetsbeståndet, skulle då uppgå till . 5,3,1 Inledning Kommitténs förslag har, såsom redan framgått av dentidigare redovisningen, fåll elt ganska blandat mottagande. Förslagen, somhelhet betraktade, avstyrks helt av bl. a. bosiadssiyrelsen. boende- ochbo-siadsftnansieringsuiredningarna samt LO. Mer posiiivt inställda lill BSK:slösningar i stort är bl, a, socialslyrelsen, länsslyrelsen i Krisliansiadslän. Svenska kommunförbundel samt HSB. Del bör redan inledningsvis betonas att etlgenomgående drag i remissyttrandena är att man anser att en bristandeneutralitet inte i första hand bör botas genom skärpningar för innehavare avegna h e m. Åtskilliga remissinstanserärav den åsikten alt neutralitetsbrislerinte bör avhjälpas på sådant sätt att de som redan innehar egna hem iräffas avalltför belydande skalteskärpningar. 1 stället bör neutraliteten åstadkommasgenom åtgärder som kommer andra boendeformer till godo, BSK:sförslag bygger på att v i 11 a s c h a b I o n c n skall behållas. Det alldelesövervägande antalet remissinstanser delar denna uppfattning. Vissa smärremodifieringar förordas dock på några håll. L/?fpåpekaratl kommittén enligtdirektiven bort pröva om inte den nuvarande schablonen kunde ersättas mednågon annan form av schablon som kunde spegla hyresnivån på olika orier. Inomramen härför skulle då avdrag erhållas för fastighetens omkostnader. LRF anseratt detta alternativ, som BSK kortfattat avvisat, hade bort utredas ingående.En sådan schablon skulle bättre spegla hyresnivån på olika orter. En fördelmed alternativet skulle också vara de ökade möjlighelerna till kontroll av demsom utfört reparationer på fastigheten. i län nämner attvillafasligheter i åtskilliga fall lorde användas som säkerhet för lån, som användsför uppehälle eller köp av bil, båt, fritidshus, resor m. m. somränteavdrag felaktigt görs i förvärvskällan annan fastighet. Här harränteavdraget inte samband med bostadskostnaden. Dessa fall bör enligllänsstyrelsen brytas ut ur rena bostadsbeskattningssammanhang vilket inte synesha sketl i i kommitténs utredning. Sialskoniorei anser att det extra avdraget på 500kr/år borde tas bort av administrativa skäl. Vid ägarbyten uppkommer ofia fel ideklarations-materialet. i anser likaså attavdraget bör avskaffas, efiersom något bärande skäl numera knappast kan anförasför alt behålla det, Siaiskonioret anser atl det kan vara motiverat meden särskild progressiv skala för frilidsfastigheterna. Del kan även övervägasom iniäktsberäkningen enligl schablonen skall ske med utgångspunkt i detsamlade fastighetsinnehavet för en person eller sambeskattade personer. Verketpåpekar också viklen av att de maleriella reglerna ses över så att t, ex,konstruktioner där ena maken deklarerar inkomsten för fastigheten och andramaken drar av räntorna elimineras. De ekonomiska konsekvenserna fördet allmiinna av B S K: s fö rs I a g berörs i fiera yttranden. Svenskakommunförbundel, som anser att den sammanlagda effekten av BSK:s förslag synesinnebära en rimlig utjämning av de föreliggande skillnaderna, menar med instämmandeav flerlalei kommuner att finansieringsfrågorna inte lösls tillfredsställande.De föreslagna ändringarna i beskattningsreglerna får sammantaget mycketbelydande verkningar på kommunernas skatteinkomst och ekonomi. bestämda uppfattning måsle kommunerna ges full kompensation.Landstingsförbundet liksom åtskilliga länsstyrelser redovisar sammauppfattning. 5,3.2 fnläklsprocentens höjd 1 det föregående har nämnts altvissa remissmyndigheter påtalat alt villaschablonen urholkats. Från att frånbörjan ha gett lämligen rättvisande resultat återspeglar schablonen inte längreen verklig beskattning av det egna hemmet. Dessa remissinstanser har ocksåifrågasatt om inle schablonen nu borde ges en sådan uiformning alt den bättrestämmer överens med vad som avsetts från början, Iniäktsberäkningen borde dågöras mer realistisk och anpassas till rådande ränteläge. Delta skulle ledalill en kraftig höjning av intäktsprocenten, något som dock får ske på sådanisätt att egnahemsinnehavare med normala inkomsler inle drabbades alltför hån.Härigenom skulle också en bättre avvägning kunna göras mellan olikaboendeformer. Tankar i denna riktning redovisas av bl.a. kammarrätten iStockholm, sialskoniorei, RSV. Förslaget att intäktsprocenten höjs lill 2,5 för äldrevillor tillstyrks av RRV. så gott som samtliga länsbosladsnämnder liksomåtskilliga kommuner, länsstyrelserna i . Svenska kommunförbundel, , Folksam.SBEF. Auktoriserade fastighetsmäklares riksförbund och . LänsslyrelsenI anser att intäktsprocenten bör sättas till 3. BSK:s förslagavstyrks däremot av länsslyrelsen i . BSK:s förslag att intäktsprocenten skall vara 3,5 under deförsta sex åren tillstyrks av endast några remissinslanser, bl. a,i , och , vilka dockanseratl den högre procentsatsen inte skall vara tidsbegränsad. menar attantingen skall den högre procentsatsen lillämpas permanent eller också skallåtskillnad inte göras mellan äldre och nyare egna hem. förhöjd procentsats bör inte begränsas till endastnyproduktionen utan även omfatta nyförvärv av äldre villor. Så gott som samlligaremissinstanser har dock avstyrkt förslaget och en lång rad invändningar harframföris. Man menar i regel all förslaget inte är sakligt motiverat och attdet har ett begränsat värde från neutralitetssynpunkt. Vidare anses förslagetstrida mot grundtanken i villaschablonen. Flera remissorgan påpekar också altde första innehavsåren inte sällan är de mest tyngande från ekonomisk synpunkt.Förslaget ger även en tröskeleffekt. Kritik av nu nämnt slag framförs av bl.a. kammarräiien i , siaiskonioret. RRV, RSV, konjunkturinslilulel.slalens planverk, flerlalei läiissiyrelser. , LRF.Näringslivels skattedelegaiion. SBEF, saml NBD. En ytteriigare invändning molförslaget är atl den högre procentsatsen för nyare egna hem försvårar förpersoner med måttliga inkomsteratt skaffa sig ett egna hem. medförförslaget en omotiverad värdehöjning av äldre egna hem. Denna uppfattningframförs av bl.a, bosladsstyrelsen - samlliga länsbostadsnämnder, som med eltundantag har avstyrkt BSK:s förslag, - några länsstyrelser samt Svenskakummiinförhundet. Svenska fabriksarbeiareförbundel betonar att förslagetskulle leda till ökad segregering inom bostadssektorn. Slutligen påpekas alt förslagetvållar prakiiska svårigheter, framför alll när det giiller att ta ställninglill frågan om nybyggnad skett i sådan omfattning att den högreintäktsprocenien skall tillämpas, Kammarräiien i Siockholm. RR V och 1972 årsskalleutredning anser att förslaget strider mol kravet på enkelhet inombeskattningen. framhålleratl förslaget skulle förorsaka avseväri merarbeteför taxeringsnämnderna, Synpunkler rörande de prakiiska svårigheterna återfinnsockså i andra yttranden, inte minsl i dem som lämnats av länsstyrelserna. 5.3,3 Lyxvillabeskattningen Kommitténs förslag till ändradegränser m,m, för lyxvilla-beskatt n i n ge nhari regel godtagitseller lämnaisutan erinran av remissinstanserna. Kammarräiien i Siockholm anser dock attlyxvillamodellen numera med tanke på de förbättrade metoderna förfastställande av taxeringsvärden kan diskuteras. En beskattning av detkapital, som ligger i en fitstighet, bör inte vara beroende av hur stort dettaär och än mindre av ägarens inkomstförhållanden. När så sker har man enligtkammarrätten lämnat de grundläggande principerna därhän. Näringslivelsskalledelegation anser att lyxvillabeskattningen bör omprövas, Länsslyrelsen iBlekinge län ifrågasätler om inte lyxvillabeskattningen bör baseras påbyggnadsvärdet. Skäl föreligger knappast att "lyxbeskatta" en mindrevilla på en slörre tomt. Förslag om en lokalt differentierad lyxvillabeskattningmed hänsyn till prisskillnaderna mellan likartade villor på olika orterframförs av länsstyrelserna i och Krisliansiads län samt avlänsbosladsnämnderna i . Krisliansiads och län. Några remissinslanser anser alt denföreslagna övre gränsen bör sänkas från , till . så altinle lättnader skall uppkomma där de inle framstår som påkallade. Dennauppfattning företräds av bl.a, och länsbostadsnämnden iKronobergs län. Svenska meialhndustriarbetareförbundeloch Svenska träindu-siriarbeiareförbundel. 5,3,4 Garantibeskaltningen Flertalet remissinstanser hartillstyrkt förslaget om slopande av garanliskatten för bosladsfasligheter utomfritidshus. Det bör dock nämnas att åtskilliga av dessa förutsatt altkommunerna kompenseras av staten för det inkomstbortfall som reformen medför.Denna uppfattning redovisar framför allt länsstyrelser och kommuner. Förslagethar tillstyrkts eller lämnats utan erinran av bl. a. sialskoniorei. RRV,samlliga länsbosladsnämnder, länsstyrelserna i . ,, , , Krisliansiads. Skaraborgs.Örebro, , Västerbollens samt . NBD, SABO.Auktoriserade fastighetsmäklares riksförbund samt . Näringslivets skattedelegationtillstyrker förslaget under förutsättning atl det är ell första steg mol entotal avveckling av garantiskatten. Flertalet kommuner som yttrat sigtillstyrker likaså förslaget. Flera av de remissinslanser som lillsiyrkl förslagethar dock pekat på vissa praktiska tillämpningssvårigheter och i vissa fall somen förutsättning lör sill tillstyrkande krävt en del förbättringar. Några hardessutom nämnt svårigheterna atl tillämpa förslaget redan vid allmännafastighetstaxering och taxering, efiersom reformen kräver enomtaxering av berörda fastigheter. Några remissinstanser anser alträttviseskäl och prakiiska överväganden talar föran slopa garantibeskatiningenäven för fritidshus. hör länsstyrelserna i Slockholms, län. villaägareförbundoch .Auktoriserade fasiigheisinäklares riksförbund. 1 en reservation lillyllrandet från i framförs motsvarandeönskemål. Länsslyrelsen I pekar på svårigheterna att avgöra närelt hus övergår från permanent bostad till tillfällig bostad och tvärtom,Omtaxering av fasligheten måsle ske i sådana fall och detla kan lätt förbises. Länssivrelserna i och samt LRF anseratl garanti- skattenbör avvecklas när samtliga fasligheter kan inbegripas. Även Sven.skakommunförbundel anser atl garantibeskaitningsfrågan bör prövas i sin helhet. Pågrund av de praktiska svårigheterna all tillämpa förslaget när en faslighetanvänds för olika ändamål anser i att endast deallmännyttiga bostadsföretagens fastigheter bör befrias från garanliskatten,Länsslyrelsen i anser alt kommunalekonomiska skäl talar för attgarantiskaiten behälls för villor och även för fasligheter med blandadanvändning, Slockholms kooperaliva bosiadsförening ek. föreslår att allabostadsföretag som schablonbeskaltas skall undantas från garantibeskaltningen. Förslaget om slopad garantibeskatlning förbostadsfastigheter har avstyrkts av och Svenskariksbyggen med motiveringen all det träffar kommunerna mycket ojämnt beroendepå olika be-byggel.sestrukiur, Kammarräiien i Siockholm avstyrker förslaget ochframhåller att del i förening med den höjda intäktsprocenien drabbar samtligaegnahemsägare såsom en kostnadsfördyrning och således även de icke nytillkomnaegnahem och andra en- och ivåfamiljsfastigheler, för vilka överensstämmelse idel hela synes föreligga med övriga bostadsformer såvitt gäller boendekostnaderna.Åtgärden får således, såvitt kan utläsas av BSK:s kostnadskalkyler, iåtskilliga fall en i viss mån motsatt effekt i förhållande till den åsyfiade.Kammarrätten påpekar vidare atl en partiell avveckling avlästighetsbeskattningen vållar ett väsentligl merarbete för taxeringsmyndigheterna,I åtskilliga bosladsfasligheter - såväl villor som fierfamiljshus - användsviss del av fastigheten till affärslokaler eller kontor. 1 samlliga dessa fallskall enligl förslaget göras en uppdelning av taxeringsvärdet i enskattepliktig och en icke skattepliktig del. En sådan ordning kan också befarasge upphov till åtskilliga taxeringstvister. Kammarrätten pekar även på andrapraktiska svårigheter, bl.a, fastigheter som endast tillfälligt slår till ägarensförfogande utan att användas, svårigheterna att räll behandla biutrymmen såsomiväustugor, garage m. m. Även RSV gör liknande påpekanden och nämner vidareatt skatteplikten när del gäller schablontaxerade en- ellerivåfamiljsfastigheler kan bli beroende av om intäkten skall beräknas enligtschablon eller enligl konventionell metod. i länanser atl förslaget inger betänkligheter, Länsslyrelsen i avstyrker förslagetoch anför alt kommitténs förslag alt slopa garantibeskatiningen förbosladsfasligheter, laxerade som annan faslighet, betyder försvagning avkommunernas skatteunderlag och således ytterligare svårigheter atl undvika denfrån skilda synpunkter inte önskvärda höjningen av det kommunala skaiieullaget.Om bostadsfastigheterna skulle undantas från skatteplikt, skulle vidare minslaökning eller minskning av bostadsandelen i en fastighet föranleda nylaxeringredan under den mellan de allmänna fastighetstaxeringarna löpandefemårsperioden (13 s kommunalskaltelagen). Även med ökade kontrollinsatserskulle taxerings- nämndernaknappast ha möjligheter att i tillräcklig omfattning hålla sig underrättade omde i detta sammanhang relevanta ändringarna i fastigheternas användning,exempelvis koniorisering av bostäder, småföretagarnas inredning avrörelselokaler i egna villor, friiidslästigheters omändring tillpermanenlbosläder osv.