prop · FX0348 · 1974-12-31 00:00:00 — Den svenska sockenindelningenhar genom sin hävd och stora historiska betydelse ett kulturhistorisktegenvärde, som bör bevaras för framtiden. sker lämpligast i fastighelsregistret. Det svenska jordregislrelsindelning i byar och hemman med tillhörande ortnamn är ett av de väsentligavittnesbörden om landets bebyggelse- och kolonisationshistoria, vars bevarandeför framtiden är en kulturhistorisk miljövårdsfråga av stor räckvidd. Bebyggelsenamnen som levandespråkliga och kulturella minnesmärken kommer genom beleckningsreformen altutsättas för stora risker all successivt och slumparlat försvinna. En fastighetsregisterreform harstor betydelse för det framtida kulturhistoriska innehållet i den ekonomiskakartan, de förslagna registerkartorna och motsvarande kartor. En modell för en faslighetsregisterreform,där anförda kulturhistoriska värden till alla väsentliga delar tUlgodoses, börprövas, varvid de tekniska lösningarna måsle underordnas innehållet. Idebatten har också betonats det önskvärda i att de kulturminnesvårdandeorganen, särskUt och ortnamnsarkivet i , fårinflytande på arbetet med beteckningsreformen. 2.3.4 Statsmakternasåtgärder med anledning av kritiken Medanledning av alt kritik mot främst fastighetsbeteckningsreformen framförts iolika motioner har vid elt flertal tillfällen besluthaft alt ta ställning lUl reformen på nytt. har i betänkanden CU1971r 15, CU 1972r 4 och CU 1973r 7, som godtagits av , behandlat beleckningsreformenskonsekvenser. I betänkandena har betonats att det inom de uppdragnariktlinjernas ram finns möjlighet alt tUlgodose intresset av alt bevaranamntraditionen. I synnerhet utlåtande har riktlinjerna för reformenoch alternativa lösningar ingående diskuterats. Utskottet stannade emellertidför att de antagna riktlinjerna borde gälla. 1974: 48 12 CivUministemhar också i svar på enkla frågor och en uiterpellation vid 1970 och understmkit vikten av att man vid be-tecknhigsreformen slår vakt omde kulturvärden som fhins i de nuvarande fastighelsbeleckningama. Med arUedningav kritiken mot beteckningsreformen tUlsalte civU-ministem i slutet av år 1972den i inledningen omnämnda utredningen inom för att belysakonsekvenserna av reformen i olika avseenden samt komma med förslag tilleventuella ändringar i riktlinjerna. avsnittet 2.2.2 omnämnda ändrhigen i RUK liksom den i avsnillet 2.2.5redovisade ämbetsskrivelsen till lantmäteristyrelsen får också ses molbakgrund av kritiken mol beleckningsreformen. Utredningenhar till fullgörande av sill uppdrag genomfört vissa undersökningar.Uppläggningen av dessa har skett i sararåd med lantmäteristyrelsen, CFD,. och Samfundet för hembygdsvård. Isyfte att belysa det från kommunalt håll påvisade problemet med indirektakostnader har utredningen sålunda gjort en undersökning i kommun(Nackaundersökningen). kommun valdes därför alt en beleckningsrevisioninom en del av kommunen genomförts och att en översyn avfastighetsbeteckningarna pågår inom andra delar av kommunen. Vidare harutredningen närmare studerat arbetet med beleckningsreformen i län, därdetta arbete kommit längst (Uppsalaundersökningen). Vid denna undersökning harsärskild uppmärksamhet ägnats ål reformens konsekvenser för fem enskUdasocknar. Med anledning av att förslag väckts om modifikationer i beteckningssystemelhar utredningen även studerat såväl de föreslagna alternativen sora andralänkbara lösningar. Utredningen har därvid in-häralat upplysningar från olikamyndigheter, bl. a. lantmäteristyrelsen och CFD, för alt försöka klarlägga vUkakonsekvenser de olika beteck-ningsallemativen skulle få för myndigheterna.Utredningen har slutiigen gjort vissa mindre undersökningar rörande dennuvarande användningen av sockenbegreppel, kostnader för underrättelse tillfastighetsägare om förslag tUl traktmdelning och traktnamn saml förekomsten av fas-tighelsanknutnaregister hos banker och andra organ. Undersökningeni kommun har gått till så alt varje kommunalt förvaltaingsorganskontakter med och beroende av fastighetsdata och fastighetsbeteckningarkarllagts. 1974: 48 13 serför dessa organ har därefter studerats. Behovet och beroendet av fastighetsdatavarierar enligt utredningen starkt meUan olika förvaltningar. Flera avförvaltningarna har emeUertid arbetsuppgifter som är direkt fastighelsanknulna,t. ex. förvaltningar som sysslar med markförvärv, exploatering samt plan- ochbyggnadsverksamhet. Vid åtskiUiga förvaltningar finns arkiv eller registervars iimehåll är fastighelsanknutet och upplagt med fastighelsbeleckningama somsökbegrepp. För flera förvaltaingar har beteckningsrevisionen således medförtalt de nya beteckningarna fått antecknas på arkivakler, på registerkort o. dyl.och på kartor i vissa fall samt föras in i olUca rutiner. För alt underlättadelta arbete har korsUstor, s. k. faslighetsnycklar, och visst kartmaterial tUl-handahållilsav den kommunala fastighetsregislermyndighelen. Arbetet har i övrigt ankommit påresp. förvaltning och, med visst undanlag, utförts av dess egen personal. Fördelamamed de nya fastighetsbeteckningarna har enligt utrednuigen varit mestpåtagliga för fastighetsregistermyndigheten. Även andra förvaltningar hardragit fördel av de enhetliga beteckningarna. Den lokaliserande effekten hardärvid särskUt nämnts, eftersom de nya beteckningama i jämförelse med stadsägobeteckningarnamedfört en väsentlig förbättring. Nackdelar har emellertid också rapporterats.Bl. a. har traktindelningen enligt somliga gjorts för grovmaskig. Vidare harför vissa förvaltningars verksamhet betydelsefullt kartmaterial blivitinaktuellt. Kostnademaför ändrings- och omläggningsarbetet har enligt utredningen med ledning avförvaltningarnas uppgifter beräknats tUl per fastighet. Föralt utröna i vad mån Nackaundersökningen berättigar tUl mera generellaslutsatser har utredningen remitterat undersökningen till ett antal kommunersom valts ut i samråd med . Yttranden har avgivits avHuddinge, , och kommuner, av vilka de båda förstaämndahar fastighetsregistermyndighet. Kommunemahar enligt utredningen anfört sammanfattningsvis följande. Någon mera ingåendegranskning av utrednhigsresullaten har av tidsskäl inte varit möjlig attgenomföra. Kommunerna anser emellertid alt utredningen lagts upp på ett riktigtsätt och att redovisningen i stort sett ger svar på de frågor man vUl habelysta. En mera ingående diskussion om beteckningsreformens långsikligakonsekvenser gamla fastighetsbeteckningar kommer förmodligen all användasunder relativt , med ytterligare vissa anpassningskostnader som följd hade dock enhgt kommunerna varit Önskvärd. Delsamma gäller de problem somsammanhänger med redovisning av beteckningar på kartor och liknande handlingar.Kommunema framhåller också alt undersökningsområdet har en tämligen unikfördelning av betecknuigslyper. Prop.1974: 48 14 talaantalet fasligheter inom utgjordes nämligen av stadsägor. Utredningenuppger att de fyra kommunema för sin del med de förutsättningar som gällt förNackaundersökningen uppskattat beteckningsreformens ekonomiska konsekvenserför dem med belopp som varierar . Detnya fastighelsregistret skulle enligt planerna tas i formellt bmk med början iUppsala län i millen av . Arbetet med beteckningsreformen är därförlångt framskridet inom detta län. I länets samtiiga stadsregislerområden utom GrUlbyhar enligt utredningen beleckningsreformen genomförts i samband med denförsöksverksamhet som genomförts i länet. Undersökningenhar omfattat samtliga jordregisterområden inom län och gjorts medutgångspunkt i alt länels dåvarande sex kommunblock skall utgöraregisterområden i det nya fastighelsregistret. Antalet socknar och levande,dvs. ej avregislrerade, fastigheter framgår av följande tabell. Frånlantmäteristyrelsen har utredningen inhämtat vissa uppgifter rörandebeteckningsreformens konsekvenser i namnhänseende för länet. Dessa uppgifter gmndarsig på faslighetsregislermyndighetens i samarbete med riksantikvarieämbetetreviderade, slutliga förslag tUl traktindelning och traktnamn. Med ledning avdetta material har utredningen kommit fram tUl att av länets jordregisternamnföreslås ändrade i något avseende. Många av de redovisade ändringama innebäremellertid inte utsläckande av naran ulan endast mindre korrigeringar av dessa,t. ex. ändring av stavning, tillägg eller borttagande av appellativ ellerattribut, tillskapande av dubbelnamn med det ursprungliga namnet ingående somett led i delta. Namnkollisioner har uppstått i omkring 900 fall (avnamnen). Vid namnkoUision får högst en by eller motsvarande bibehålla sitt namnoförändrat. För att undvika att namn försvinner på gmnd av namnkollision har ibetydande omfattning införts dubbelnamn. Räknas ändringarna i stället faslighelsvis,berörs av förslagen. Att procenten blir lägre sammanhänger enligtutredningen med alt det i regel är små trakter (trakter beslående av Prop.1974: 48 15 eneller elt fåtal fastigheter) som berörs av ändringar medan stora trakter(trakter beslående av många fastigheter) behåller sill namn oförändrat. Utredningenframhåller all de redovisade uppgifterna endast ger en grov bild av reformenskonsekvenser i namnhänseende. Utredningen har därför valt ut fem socknar ilänet för en närmare undersökning av reformens verkningar inom områden medolika struktur med avseende på fastighetsindelningen. Socknarna i fråga är Lilslena,och socknar i Enköpmgs kommunblock, Morkarla socken i Danne-morakommun samt som sammanfaller med kommun.Detaljgranskningen för varje socken har omfattat socknens nuvarandefastighetsindelning, särskUt avseende namn på byar, enstaka hemman, avsöndringarosv., upprättade förslag tiU traktindelning och traktnamn för socknen,klassificering av orsak tUl ändring i förekommande fall samt klassificering avtrakternas karaktär i olika avseenden (obebyggd, tätorlscentmm, sockencentmm m.m.). Resultatetav undersökningen visar enligt utredningen att bortfallet av namn varierarkraftigt mellan socknarna. I försvinner således av jordregistemamnen(90 av 113), medan i av namnen (18 av 68) försvinner. Totalt finnsi de undersökta socknarna f. n. Enligt förslagen tUltraktindelning och traklnamn kommer antalet motsvarande namn i det nya fastighelsregistretatt uppgå till 125. Namnbortfallet uppgår således tUl eller, med bortseendefrån , till . Av kartoma framgår att en betydande del av de namnsom försvinner är namn på avsöndringar och andra små trakter. Några av namnenär enligt uppgifter som utredningen inhämtat från bebyggelsehistorisklvärdefulla, dvs. namn som speglar bygdens kolonisation . Utredningenhar även undersökt på vilkel sätt bestämmelserna i om all berördafastighetsägare skall beredas tillfälle att ta del av upprättade förslag tUltraktnamn och traktindelning tUlämpats. Efter en redogörelse för dennaundersökning konstaterar utredningen att de kungjorda utställningar,informationsmöten, affischkampanjer och tidningsartiklar som förekommitresulterat i elt antal erinringar och framställningar om anteckning av särskUtnamn (jfr avsnittet 2.2.4). Avframförda erinringar, totalt 40 stycken, har enligt utredningen flertaletavsett begäran om att faslighet skall få behålla nuvarande re-gistemamn. I vissutsträckning gmndar sig erinringama på omständigheter som inle varit kända vidupprättandet av förslagen, t. ex. att en fastighetsägare genom förvärv avytterligare mark skapat en bruknings-enhel av sådan storlek att den i sig självär tillräckligt stor för att utgöra en trakt. Anteckning av särskUt namn harbegärts av fastighetsägare i sammanlagt 64 fall. Dessutom harriksantikvarieämbetet i många fall begärt sådan anteckning av registernamn somföreslagits utgå. 1974: 48 16 mäterienhetenhar i detta sammanhang för utredningen framhållit alt tUlämpnmgen avbestämmelserna om särskilt namn vållat vissa tolkningsproblem. Det har medledning av önskemålen om anteckning av särskUt namn inle aUlid gått attentydigt avgöra lUl vilken eller vUka fastigheter namnet skall hänföras. Lantmäterienhetensarbetsinsats för att tolka dessa önskemål uppges ha varit betydande. Utredningenanför vidare att förslagen till Iraktindelning och traklnamn har upprättatsefter sararåd raed varje kommun. Flertalet kommuner har därvid framförtönskemål om en indelning i så stora trakter som möjligt, var och en med ett på koramunblocksnivåklart lokaliserande traklnamn. Efter utställningens slut har de slutligaförslagen överlämnats tUl kommunfullmäktige för formellt yttrande. 2.4.4Undersökning av alternativ till det beslutade beteckningssystemet Utredningenkonstaterar all kritiken mot beleckningsreformen grundals dels på farhågor förall sockennamn saml gamla by- och gårdsnamn och tUl dessa knutna traditioneroch kulturhistoriska värden går förlorade, dels på alt reformen väntas medföraindirekta kostnader främst inom stadsregislerområden. I det sistnämnda falletskulle enligl mångas mening betydande kostnadsbesparingar kunna göras, om kvarlersnamnkunde bibehållas i registerbeteckningen. Med anledning av det i vissa delarföreliggande motsatsförhållandet meUan å ena sidan syftet med beteckningsreformen enhetliga, enkla och lokaliserande fastighetsbeteckningar och å andrasidan skilda intressen att så långt möjligt bevara nuvarande namn harutredningen ställt upp ett antal alternativa beteckningssystem och söktklarlägga vad dessa innebär i olika avseenden. Alternativen har utformats motbakgrund av de önskemål om ändring i beteckningsreformen som i skilda sammanhangframförts till utredningen eller kommit fram under utredningsarbetet. Medanledning av beleckningsreformens samband med ADB-systemet framhållerutredningen att arbetet med driftsystem 1 är relativt långt framskridet.Utvecklingen av dalasystemen och överföringen av uppgifter beträffande Uppsalalän har i princip slutförts och den s. k. laddningen av databanken för Uppsalalän är nära förestående. Efter ladd-ningslidpunklen behövs omkring ett halvårsförsöksdrift, varunder de maskinella och systemen arbetar parallellt.Utredningen påpekar med anledning härav alt de tekniska systemen under driftsystera1 har utformats utifrån förutsättningen all det skall finnas elt enhetligt beteckningssyslemför fastigheter när systemet las i bmk, utformat i enlighet med den beslutadereformen. Ändras sättet för beteckning av fastigheter, kräver detta såledesombyggnader av datasystemen i större eller mindre grad. På samma sätl behövervisst ytterligare förberedelsearbete hos registermyndigheter och andra göras,om beteckningssystemel skall ändras. En försening av driftstarten blir dåoundviklig. Prop.1974: 48 17 seningens storlek beror i första hand på omfattningen avde modifieringar som måsle göras. Utredningen framhåller också all det vid sidan av CFDrsinformationssystem finns ett flertal andra både statliga och enskilda systemeller register i vilka data om fastigheter lagras och således fastighetsbeteckningarutnyttjas. Beleckningssystemels uppbyggnad och närmare utformning berör därför inlebara arbetet vid CFD. Utredningen har diskuterat tio alternativa beteckningssyslem,varav åtta (AH) för jordregisterfasligheler och två (I och J) för sladsregis-terfastigheter.Beträffande de sistnämnda råder enligl utredningen enighet om all beteckningssystemelför jordregislerfastighelerna bör tillämpas också på stadsägor. Allemaliven Ioch J avser således endast alt åskådliggöra möjligheterna alt tillgodoseönskemål från tjänstemän vid kommunala faslighetsregistermyndlgheler och andraförvaltningar om alt det nuvarande beleckningssältet för tomter medkvartersnamn och tomlnummer skall bibehållas, i Beteckningsbylen genomförs endast i de s. k. koUisionsfallen,dvs. de fall där trakter belägna inom olika delar av kommun har samma namn. Vidbeteckningsbylel tillämpas generellt regeln alt bynamnet kombineras medsockennamnet. Alternativet innebär att samtliga by- och gårdsnamn kan behåUas,en del () dock endast i kombination med sockennamn. Socken sombegrepp försvinner. Sockennamnet finns kvar endast i de fall då del kombinerasmed by- eller gårdsnamn. Exempelr Aspa 2r 11, Aspa 4r 1 Sockennamnel förs in i fastighetsbeteckningen som ettfemte led med placering mellan kommun- och traktnamnel. Alternativet innebärall samtliga by- och gårdsnamn kan behåUas. Även sockenbegreppet ochsockennamnet behålls. Exempelr Aspa Alluna 2r 11, Aspa Daltuna 4r 1 ' Utredningens altemativa beteckningssystem åskådliggörsmed olika exempel. Till utgångspunkt för de exempel som redovisas i detföljande har valts tre fastigheter, alla belägna inom Aspa kommun. Fastigheternasnuvarande beteckningar framgår av följande uppställning som också innehållerde beteckningar som kan bli aktuella vid en reform enligt beslutade riktlinjer.Aspa kommun förutsätts därvid bli indelad i bl. a. trakterna , ochSöderås. Nuvarande beteckningar Beteckningar enligt R UK 2r 11 i sn Aspa 2r 11 4r 1 i Daltuna sn Aspa 4r 1 Haren 5 i Staden 9 r 5 2 1974.1 saml Nr 48 Prop.1974: 48 18 TUl fastighetsregisterbeleckningenfogas vid behov prepositionen "i" saml sockennamnet. Alternativetinnebär alt samtliga by- och gårdsnamn kan behåUas. Socken sora begrepp ochnamn kan i viss utsträckning leva kvar. ExempelrAspa 2r 11 i , Aspa 4r 1 i Daltuna Sockengörs liU registerområde i stället för kommun i det nya registret. Alternativetinnebär att någon beleckningsreform inte behöver göras beträffande jordregislerfastighelerna. ExempelrAltuna 2r 11, Daltuna 4r 1 Eftersom del förekommerflera socknar med samma namn i landet räknar utredningen emellertid med allregisterbeteckningen åtminstone vid kommunikation med ADB-systemet måsteinnehålla en kod (t. ex. komraun- eller länskod) för att socknarna skall kunnasärskiljas. 2r 11 eller 0304-Alluna 2r 11 Sockennamnelgörs generellt liU traklnamn. Alternativet innebär att samtliga by- ochgårdsnamn försvinner. Möjlighet föreligger dock all anteckna dessa i registretsom s. k. särskilt namn. Socken behålls som begrepp och namn. ExempelrAspa 2r 11, Aspa Daltuna 4r 1 Fastighetsregisterbeteckningenutformas som en numerisk kod, t. ex. ett nummer uppbyggt enligt samma principsom personnumret. Alternativet innebär att samtliga by- och gårdsnamn försvinner.Namnen kan dock antecknas som s. k. särskilt namn. Socken försvinner sombegrepp och namn. Traktindelningengenomförs på lämpligl sätt enligl den beslutade reformen. Traktnamnen ersättsemellertid med koder (traktnumraer) och nuvarande by- och gårdsnamn antecknassom s. k. särskilt namn. Alternativet innebär all samtiiga by- och gårdsnamnförsvinner i själva beteckningen men behålls spm särskilda namn. Sockenförsvinner som begrepp och namn. ExempelrAspa 11 2r 11 (), Aspa 18 4r 1 () By-eUer gårdsnamnet kombineras med uppgift om sockenlUlhörighel. kan skeantingen genom all socken- och by/gårdsnamnet ge- Prop.1974: 48 19 nerelllförenas eller genom alt särskUda sockenkoder (inom t. ex. kommun) införs.Alternativet innebär alt samtliga by- och gårdsnamn kan behållas. Sockenbevaras som begrepp men försvinner som namn ur beteckningen, om kodsystemet väljs. ExempelrAspa 01Berga 2r 11, Aspa 03Berga 4r 1 Kvartersnamnoch tomlnummer placeras in på block- resp. enhets-nummernivå. Allemalivetinnebär all äldre kvarlersbeteckningar kan bevaras i valfri utsträckning. Exempel(jfr alternativ H)r Aspa 04Söderås Haren 5 Kvartersnaranförs in på Iraklnamnsnivå. Alternativet innebär liksom del föregående all äldrekvartersbeteckningar kan bevaras i valfri utsträckning. Exempel(jfr alternativ H)r Aspa 04Haren 5 Utredningenhar även redovisat vilka kostnader och förskjutningar i ADB-systeraelstidsplaner som de olika lösningarna kan beräknas medföra. 2.4.5Utredningens överväganden och förslag Utredningenkonstaterar inledningsvis att diskussionen om fastigheternas beteckningar ihögre grad har gällt beleckningsbylenas omfattning än beteckningarnas framtidautseende. Detta har lett till alt avvägningar rörande eventuella namnbytenkommit att göras från fall till fall, ett förhållande som enligl utredningenkan medföra nackdelar för den samlade lösningen. Utredningen ställer sig försin del tveksam till om reformen i dess nuvarande utformning i tillräckliggrad tjänar de syften sora urspmngligen avselts med den. Framför alltifrågasätts om namnen får någon egentiig lokaliserande effekt på kommunnivå,om antalet trakter blir så stort som förutsätts i de slutliga förslagen.Utredningen vill emellertid inle göra gällande alt önskemålen om lokaliserandetraktnamn bör ges större tyngd vid de avvägningar som görs än intresset attbevara de nuvarande namnen. Tvärtom kan det enligl utredningen ifrågasättas omkravet på lokaliserande effekt bör upprätthållas i de enskUda fallen, omsjälva huvudprincipen försvinner i den samlade lösningen. Somargument för ett bibehåUande av socknen som registerområde har enligtutredningen i debatten anförts dels att alternativet skulle medföra störremöjligheter alt bevara traditioner och andra värden som är knutna just tillsockenbegreppet, dels att byten av by- och gårdsnamn kan undvikas. mening har frågan om valet av regislerområde överbetohals.Sockenindelningen kommer alt redovisas i det nya fastighelsregistret och kansåledes visas på termi- Prop.1974: 48 20 naleroch i de dokument som utgår från systemet på samma sätt som kommunindelningen.Från Iraditionssynpunkt torde det därför inle spela någon avgörande roll omsocken eller kommun är registerområde. För det sistnämnda alternativet talarbl. a. att kommun i större utsträckning än socken enligl utredningens ochtidigare gjorda undersökningar redan används för alt lokalisera fastigheter imånga sammanhang. Beträffande argumentet om färre namnbyten anför utredningenall undersökningen av alternativa beteckningssyslem visar alt det finns fleraandra möjligheter att nå ell sådant syfte. Ett enhetligtbeteckningssystem fömtsätter enligt utredningen att även de s. k. tomlbeteckningama,som i hela landet uppgår tUl omkring en halv miljon, fogas in i systemet. finns det emellertid skäl som talar för alt de nuvarande lomtbeleckningarnabehålls. sådant skäl är all användningen av kvarlersnamn och tomt-beteckningarär utbredd inora de kommunala förvaltningarna, där de förekommer i samband medt. ex. tomtindelning, exploatering och byggande. annat skäl är allkostnaderna för reformen, inte minst de indirekta kostaadema (jfr avsnittet2.4.2), kan reduceras, om nuvarande syslem behålls. Beträffande de indirektakostnaderna framhåller utredningen vidare all den inle närmare undersökt vilkakostnader som kan uppkomma för andra än kommunala organ. Utredningen utgår emellertidifrån all beleckningsreformen kommer alt åsamka även statliga och enskildaorgan betydande kostnader, varför reformen inle bör göras mera omfattande änvad som är nödvändigt. Utredningenhar vid sina överväganden funnit att riktlinjerna för beteckningsreformen börändras. Ändringarna bör därvid ges en inriktning som främjar möjlighetema att istörre utsträckning behålla nuvarande beteckningar på landsbygdsfastigheter ochfastigheter inom kvarter. Med hänsyn till all utvecklingen av de tekniskasystemen inom fastighetsdalaprojektel befinner sig i elt långt framskridetskede bör emellertid hänsyn tas också tUl vilka konsekvenser en ändring kanmedföra för ADB-systemet. Vid val mellan alternativ som vid en sammanvägningav andra synpunkter kan anses likvärdiga bör därför enligl utredningen detalternativ väljas som medför minst ombyggnadsarbete och tidsmässigt korlastförsening av reformens driftstart. Mol denna bakgmnd föreslår utredningen altett beteckningssystem införs som till sin principiella uppbyggnad ansluter tilldet i avsnittet 2.4.4 redovisade alternativet H (Aspa 01 2r 11). Systemetbör tUlämpas såväl för landsbygd som i tätort. För fastigheter som är belägnainom kvarter bör emellertid alternativt få tillämpas ett beteckningssält medkvartersnamn i enlighet med alternativ J (Aspa 04 Haren 5). Detav utredningen föreslagna beteckningssystemel skiljer sig från det tidigarebeslutade genom att en särskUd områdeskod (numraer) förs 1974: 48 21 inmellan kommun- och trakt- (eller kvarters-) namnen. Denna kod kan förlandsbygdsområden anslutas tUl sockenindelningen. Detta betyder att sockennamnelkan leva kvar som beleckningsdel i rutiner.