prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Dessa kalkyler, somavser tiden endast fram tiU budgetårets ingång, visar enligt styrelsen att maximibeloppet för räntefria förbättringslånbör höjas till . m. /75. Med hänsyn tUl osäkerheten i kalkylerna begränsar sig styrelsen till att föreslå enhöjning tiU . Styrelsen föreslår vidare att det specieUamaximibelopp som gäller för lån tUl samer bosatta i de fyra nordligaste länenhöjs . Beträffande information anförstyrelsen följande. Styrelsen harinformerat genom bl. a. annonser om beslut om utvidgat stödtUl modernisering. Information har även gått ut om vinterbidragen. Prop.1974:1 Bilaga 14 21 Styrelsen anser det angeläget med fortlöpandeinformation, utöver den reguljära i form av skrivelser till förmedlingsorganoch länsbostadsnämnder, så att kännedom om gällande låne- och bidragsformernår ut till dem som kan få del av det bostadspolitiska stödet. Informationen bör i första hand avse förbättringslån,bostadslån till ombyggnad och det s. k. initialstödet i samband med detta lån,bostadsanpassningsbidrag och vinterbidrag. Lämpliga former för informationenkan vara' annonsering, inslag i radio och television samt informationsblad. Styrelsen, som i denna fråga har överlagt med nämndenför samhällsinformation, hemställer att av anslaget får disponeras högst . I fråga om låneramarna anför styrelsen att enligtlänsbostadsnämndernas beräkningar för beslut om räntefria förbättringslånerfordras ca 105 milj. kr. för och ca 120 milj. kr. Underår 1972 meddelades beslut tUl ett belopp av 71 milj. kr. ligger denberäknade långivningen något under den faststäUda ramen på 110 milj. kr. Detför beräknade beloppet måste räknas upp med ca 15 milj. kr. med hänsyntill förslaget om höjning av maximibeloppet. Den preliminärt fastställda ramenpå 110 milj. kr. för bör med hänsyn härtUl omprövas och fastställastUl 135 milj. kr. bör preliminärt fastställas samma ram som för år1974. Utbetalningen av räntefria lån beräknas till ca 125milj. under /75. Besluten om lån under ett budgetårresulterar under samma budgetår i utbetalning i huvudsak endast i form avförskott. Dessa motsvarar uppskattningsvis två tredjedelar av det beviljade beloppet.Återstoden kan till större delen beräknas bli utbetald under följandebudgetår. Länsbostadsnämnderna har beräknat att utbetalningarnaav bostadsanpassningsbidrag och invalidbostadsbidrag kommer att uppgå till 34milj. för /75. Utbetalningarna av bidrag tiU ombyggnad avflerfamiljshus, det s. k. initialstödet, beräknar styrelsen tUl 11 milj. kr.under samma budgetår. Utgifterna för vinterbidrag kan väntas uppgå till 28mUj. under /75. Det totala anslagsbehovet kan således beräknas till(125 4- 34 4- 11 4-28 =) 198 mUj. för /75. anför i remissyttrandeöver anslagsframställning i vad den avser medel för informationatt avsikten är att nå ut till stora grupper av medborgare med-sådaninformation som berör medborgarnas rättigheter och skyldigheter samt att därvidutnyttja olika informationskanaler med tyngdpunkt på Prop.1974:1 Bilaga 14 22 dagspressannonsering.Informationsåtgärder av denna karaktär bör ges hög prioritet. Nämnden anser detbegärda beloppet realistiskt men gör dock en viss reservation angåendemedelsbehovets storlek, eftersom nämnden inte har haft tillgång till endetaljerad redovisning. Maximibeloppet för räntefritt förbättringslånfastställdes till . harmed hänvisning tiU byggnadskostnadernas stegring föreslagit att beloppet höjstill . En anpassning av maximibeloppet tillkostnadsutvecklingen är enligt min mening angelägen för den grupp av låntagare,för vilken denna låneform sedan gammalt i första hand är avsedd, dvs. ihuvudsak personer som har fyllt , förtidspensionärer och handikappade,vilka bor i en- eller tvåfamiljshus. I fråga om förbättringslån till annan låntagare,dvs. kommun, allmännyttigt företag eller enskild ägare av flerfamiljshus,anser jag att det inte finns motsvarande skäl för höjning av maximibeloppet.Jag vUl i sammanhanget erinra om att lånemöjligheterna så sent som förra åretutsträcktes till vissa flerfamiljshus utan krav på att lägenheterna skall bebosav pensionärer och likställda. Jag förordar därför att den av bostadsstyrelsenföreslagna höjningen av maximibeloppet till . genomförs beträffandeden förstnämnda låntagargmppen. I konsekvens härmed bör det särskilda maximibeloppetför samer i de fyra nordligaste länen höjas från 14 000 tiU . De av mig förordade ändrade bestämmelserna bör träda ikraft . Den för preliminärt fastställda ramen förbeviljande av räntefria förbättringslån utgör 110 milj. kr. Enligt länsbostadsnämndernas beräkningar erfordras 120milj. för beslut om räntefria förbättringslån. De av mig förordadeändringarna i grunderna för förbättringslån kan beräknas belasta ramen med 10milj. Jag förordar att ramen för fastställs slutligt till130 milj. kr. För att sysselsättningsstödjande åtgärder skall kunna genomförassnabbt med hjälp av ökad förbättringslångivning synes det lämpligt att Kungl.Maj:t liksom tidigare utverkar bemyndigande att vidga ramen om detbehövs. Ramen för bör preliminärt bestämmas till samma belopp som förår 1974, dvs. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknar jag till 195milj. Jag har därvid även beräknat medel för information om låne- ochbidragsverksamheten. Det bör ankomma på Kungl. att meddela bestämmelserom dispositionen av medel för detta ändamål. Jaghemställer att Kungl. 1974:1 Bilaga 14 23 1. godkänna de ändringar i grunderna för förbättringslån,' som jaghar förordat, att gälla fr. o. m. , 2. medge att räntefria förbättringslån beviljas med högst . under vart och ett av , 3. bemyndiga Kungl. Maj:t att vid behov besluta om ökning av denunder 2 upptagna ramen för långivningen under är 1974, 4. tUl Viss bostadsförbättringsv.erksamhet m. m. för /74 anvisa ett förslagsanslag av 195 000 000kr. 1972/73 Utgift 6000 000 1973/74Anslag 9 000 000 1974/75 Förslag 9000 000 Forsknings- och rationaliseringsverksamheten inombyggnads- och anläggningsområdetstöds finansiellt genom en särskild s. k. byggnadsforskningsavgift, beräknadpå viss del av lönesumman inom byggnadsindustrin. Därjämte anvisasårligen ett obetecknat anslag under nämndarubrik. Avgifterna och anslaget tillförs fonden för byggnadsforskning. Enhgt beslut av (prop. 1971: 4, CU1971: 4, rskr 1971: 24) utgår byggnadsforskningsavgiften fr. o. m. den 1januari 1972 av avgiftsunderlaget. Rådet har attfördela i fonden för byggnadsforskning tUlgängliga medel dels tillverksamheten vid (), dels tUl övriga forskningsinstitutioner, företag och enskUdaforskåre. Dessutom skall rådets kanslikostnader och programverksamhetbestridas med dessa medel. I proposition 1971: 4 (s. 59) medförslag till lag om ändring i förordningen angående byggnadsforskningsavgift m.m. uttalades att det var angeläget att byggforskningsrådets totalprogram förinsatserna avseende forskning och utveckling (FoU) redovisades. Vidare framhöllsatt rådets verksamhetsberättelse och anslagsframställning borde innehållapreliminära programbudgetar för inriktningen av forskningsinsatserna på längresikt samt information om programverksamheten ochändrade prioriteringar. Forskningsverksamhetens uppläggning inom ramenför programmen borde också redovisas. Med anledning avdessa uttalanden har en särskild arbetsgrupp på rådets uppdrag utarbetat ettramprogram som remittera- 1974:1 Bilaga 14 24 destill en rad myndigheter, organisationer m. fl. På grundval av ramprogrammetoch yttranden däröver har tre av rådet tillsatta programkommittéer utarbetat förslag till FoU-programinom områdena A ' Planering och brukande av byggd miljö, B Konstruktion och drift av tekniska system samt C byggnadsproduktionomfattande administration, tUlverkning och underhåll. Med ledning av bl. a.förslagen till FoU-program redogör rådet i sin anslagsframställning för budgetåret1974/75 för verksamhet och planer beträffande forskningens inriktning ochomfattning /731978/79 inom programmen Planering, behovsutredning och uppföljning, Information samt Stödtill FoU. Det sistnämnda programmet är uppdelat på delprogram som motsvarar deförut nämnda områdena A, B och C. Rådet anser sig därmed ha presenterat detlångsiktiga program för rådets verksamhet inklusive informationsverksamhetensom Kungl. I samband medredogörelsen för den långsiktiga verksamhetsplanen behandlar rådet också målenför byggnadsforskningen i resurstermer ochföreslår att avgiften knyts till produktionsvärdet i byggnads- och anläggningsverksamheten. Vidare föreslår rådet enutredning om verksamhetens finansiering på . I det följanderedovisas en sammanfattning av rådets redogörelse för verksamhetens inriktningoch omfattning. Vidare redovisas rådets förslag rörande finansieringen avverksamheten, innefattande bl. a. ett förslag om ett statsanslag /75 av 9 milj. kr. Vissa utgångspunkter för rådetsförslag Ursprungligen var inriktningenav rådets verksamhet nära knuten tillbostadsförsörjningen, främst till nybyggnadsverksamheten. Parallelltmed att begreppen bostadsmiljö och bostadsförsörjning fått vidgad innebörd harbyggnadsforskningen sträckts ut att omfatta bebyggelse för andra ändamål änboende. Arbetsmiljöns förnyelse sker delvis genom byggande och ger därförbyggnadsforskningen nya uppgifter.Samhällsplaneringen utgör ett underlag för allt byggande oavsettändamål. Anläggningar är betydelsefulla delar av samhällets fysiska miljö somhelhet. Byggnadsforskningen behandlar numera alltså all fysisk miljö somkommit eller kommer till genom byggande den byggda miljön. Vidgningen harockså medfört uppgifter för rådet vid sidan om egentlig byggnadsverksamhet vilka är av betydelse för den byggda miljöns egenskaper,kostnader och belastning på naturresurserna. Till rådets område hör samhällsplanering, byggnads- och anläggningsverksamhet,byggnadsmaterialtUlverkning samt förvaltning med underhåll, moderniseringm. Ettetablerat sammanfattande begrepp för alla dessa verksamheter saknas. Analogtmed begreppet bostadsförsörjning kan man enligt rådet tala om försörjning medbyggd miljö. Prop.1974:1 Bilaga 14 25 översikt över området.Bostadsbristen präglade synen på miljöfrågorna . Attge varje människa tUlgång till en god bostad var ett kvantitativt mål som förflertalet människor innebar en miljömässig förbättring. Många av deområden som byggdes och fortfarande byggs fungerar väl och erbjuder en godmiljö. Den snabba utbyggnaden av stora bostadsområden och byggmetoder sommedför stora ingrepp i terräng och vegetation i förening med kostnadspressenhar dock ibland enligt rådet givit upphov till socialt bristfälliga ochupplevelsemässigt torftiga miljöer. Rådet anser att en stark separering av bostäder ocharbetsplatser har inverkat menligt på exempelvis lokal service i bostads- ocharbetsmiljö, något som främst drabbat resurssvaga människor. Behovet av goda lokalakommunikationer accentueras. Den ökade småhusandel i bostadsbyggandet som är attvänta och den därmed följande ökade utbredningen av staden ger målkonflikter.lärrUik fördelning av service och rörelsemöjhgheter försvåras. Om stora områdeneUer hela stadsdelar byggs ut snabbt med småhus i stället för stora hus lärvarken negativa sociala verkningar eller yttre enformighet automatiskt försvinnaenbart därigenom anser rådet. Inslaget av sanering och ombyggnad ökar ibostadsförsörjningen. Bostadssociala insatser går hand i hand med en önskanatt bevara befintliga miljöer. Arbetsmiljöfrågorna förs enligt rådet fram iförgrunden och blir viktiga områden för forskningen. Synen på ekonomi, bland tekniker och planerare, harlänge präglats av bostadsbristen: största möjliga nyproduktion med tillgängligaresurser. sker en anpassning tiU en förändrad situation. Bostadshusensårskostnader utgör endast omkring hälften av tätortens totala kostnader. Avbostadshusens årskostnader är knappast hälften kapitalkostnader. Starktschematiskt kan man således säga att endast en fjärdedel av tätortensårskostnader är direkt beroende av produktionskostnaden för bostäder. Inom deandra tre fjärdedelarna har FoU-insatserna varit begränsade ochrationaliseringsmöjligheterna är sannolikt betydande. Förbättrad planekonomi,samutnyttjande av lokaler, förbättrad förvaltning och rationaliserad lokalvårdär några exempel. Byggnadsverksamheten beräknas öka mindre än andranäringsgrenar. Antalet sysselsatta i branschenminskar som resultat av minskad produktion och ökad produktivitet. Intressetför export av byggande tjänster, komponenter, produktion ökar.Byggmarknaden har också påverkats av integrationssträvanden i olika formersåsom fusioner och totalentreprenader. Denna strukturomvandling i förening meddet minskade byggandet har kännbart påverkat konsultmarknaden. Bostadsbyggande i stora projekt kan väntas gå tillbakatUl förmån för begränsade utbyggnadsetapper. De långa seriernas ekonomi måste 1974:1 Bilaga 14 26 enligtrådet i stället åstadkommas med byggsystem som passar många marknadssituationer.Denna utveckling liksom även import och export inom byggnadsindustrin främjasav bl. a. ett framgångsrikt standardiseringsarbete. Byggandet somarbetsmiljö uppmärksammas allt mer. Det gäller både de fysiska riskerna ocholägenheterna och kravet på ökad social trygghet. Tekniskutveckling inom byggnadsområdet har verksamt bidragit till att produktionsmålenkunnat nås och till att kostnadsutvecklingen på delar av byggområdet varitgynnsam. Behovet av att förbilliga försörjningen med byggd miljö kvarstår dockoförminskat. Behov av lättaretransporter, möjligheter till export och bättre för-änderbarhet talar för enfortsatt utveckling mot lättare byggnader. Det finns också skäl emot en sådanutveckling. a. ger byggnadernas ringamassa problem med inomhusklimatet. Klimatet runt byggnaden, mikroklimatet,påverkas av dess utformning. Dessa aspekter anser rådet måste vägas in om manskall klara klimatfrågorna med ett minimum av resursförbrukning. Överhuvudtaget kommer frågan om naturresursernas ändlighet, framför allt påenergiområdet, enligt rådet att styra den fortsatta tekniska utvecklingen intebara inom byggnadsområdet. FoU-verksamhet i rådets omvärld. /73 slutförde rådet tiUsammans med motsvarande nordiska organen kartläggning av den gemensamma forskningsprofUen. Avsikten är att pröva omman med den som grund kan samordna de nordiska insatserna för maximalsammanlagd nytta. Rådet har också låtit kartläggasådan FoU-verksamhet inom med avseende på byggande som sker medandra finansieringskällor än byggforskningsrådets. Den sammanlagdabyggnadsforskningen uppgick under /71 tUl över 200 mUj. kr.vUket utgör av produktionsvärdet(inklusive underhåll och reparationer) för byggnads- och anläggningsverksamheten.Är 1971 utgjorde FoU finansierad genom rådet av total FoU inombyggnads- och anläggningssektorn. Den FoU som finansieras på andra vägar ängenom rådet har sin tyngdpunkt inom områdena Tekniska system ochByggnadsproduktion. Jämfört med övriga nordiska länder går en stor del av densvenska rådsfinan-sierade FoU-verksamhetentUl området Byggnadsproduktion. Kunskaperbehöver överföras mellan olika forskningsområden och bilda utgångspunkt förvidareutveckling eller transformering. Rådet efterlyser en sådan verksamhet,ett slags mellanting mellan forskning och transformering. a. skulle denbehövas som komplement tUl forskningen i det viktiga gränsområdet mellanbyggnadsforskning och social forskning där grundläggande kunskap om brukarnasbehov och krav skall hämtas. 1974:1 Bilaga 14 27 Rådet stödersträvandena mot en samplanerad profilering av högskolornas forskning. De börvidare få ökade basresurser i sina ordinarie budgetar för att forska inom angelägnabristområden såsom klimatise-ring och försörjning med installationer, ekonomioch arbetsvetenskap. För flera angelägnaforskningsområden saknas utvecklade FoU-miljöer. Som exempel nämner rådetbyggnadsekonomiområdet, drift av tekniskasystem och forskning om sambandet mellan människa och närmiljö. Det ärhär viktigt att på olika sätt bygga upp och förbättra den institutionella FoU-mUjön, bl. a. genom enanslagspolitik som kan skapa arbetstrygghet för de professioneUaforskarna. Som redovisats i rådetsFöU-undersökning bedriver den privata sektorn ett omfattande FoU-arbete. Detär i hög grad önskvärt att företagen utnyttjar högskolor och institut. Dessafår därigenom kontakt med praktiskverksamhet tiU gagn för forskning och utbildning. Uppdragsgivarna fårkunskap om och träning i FoU-arbete. Former och resurser för sådana åtagandenbehövs. Mål för verksamheten. Samhällets mål för försörjning med byggd miljö bestämmer byggnadsforskningens övergripande mål. Rådet talarom tre mål för verksamheten som ansluter tiU rådets uppgifter enligtinstruktionen. Planeringsmålet: att ha en god kunskap omintressenternas FoU-behov och att inom ramen av samhällsmål och direktivutforma och förnya såväl kortsiktigakonkreta verksamhetsplaner som mer långsiktiga programstudier. Informationsmålet: att se tUl att den kunskap somproduceras snabbt kommer till nytta och att redan existerande kunskapbhr (förblir) känd och lätt tUlgänglig. FoU-målet: att stödja FoU sombidrar till en byggd miljö med egenskaper som motsvarar samhällsmål och brukamas krav samtmedverkar till ökad jämlikhet lågatotalkostnader vid minsta möjliga belastning på naturresurserna en byggsektorsom fungerar väl i samhällsekonomi och arbetsmarknad och ger dem som arbetardäri en god arbetsmiljö underlag förformulering av nya samhällsmål. Rådet ställerupp ett allmänt kvantitativt mål för FoU-verksamheten. Det måste ses mot bakgrund av den totala FoU-verksamheten inom byggnadssektorn.Liksom annan industriell verksamhet får byggandet stöd för FoU-insatser genomvissa skattelättnader (SFS 1973:421). Insatserna bör därför kunna öka tUl minsten procent av produktionsvärdet . De är f. n. 0,7 procent.FoU-intensiteten är även med en sådan Ökning låg jämfört med andraindustrigrenar. En del av insatserna bör ske samordnat genombyggforskningsrådet. 1974:1 Bilaga 14 28 Ar 1971 användes en sjättedel påsådant sätt. Mot slutet av tioårsperioden bör en fjärdedel av FoU-insatsernafinansieras genom rådet. Detta kvantitativamål innebär att inkomsterna tUl byggnadsforskningsfonden successivt måste ökatill av produktionsvärdet inom byggnadsindustrin. Förslagetinnebär att något mindre än halva ökningen av den totala satsningen på FoUkanaliseras via rådet. Återstoden finansieras direkt av företag, myndigheter m.fl. ökade detavgiftsfinansierade byggforskningsrådets resurser i stort sett i takt med debudgetfinansierade forskningsrådens. har övriga råd fått enfortsatt ökning medan byggforskningsrådet trots utvidgningen av ansvarsområdet till anläggningssidan successivt fåttlägre realinkomster. Orsakerna är sänkt uttagsprocent och minskande löneandeli produktionen samt byggnadsproduktionens utveckling. Med samma ökningstakt somövriga forskningsråd skulle byggforskningen fått ytterligare 2040 milj. kr.under 1970-talets första år. Följande tabell belyser detta förhållande (löpandepriser). Rådets hypotetiska inkomster vid samma inkomster (avgift 4- åriiga procentuella ökning som NFR NFR 4- MFR 4- SFR 4- HFR 4-AFR 1970/71 (utgängsär) 1974/75 (förslag) 1975/76 (förslag) STU = Styrelsen för teknisk utveckling NFR= MFR = SFR = HFR = Begränsningen i inkomsterna återspeglas också iförhållandet mellan beviljade och sökta anslag. Andelen beviljade medelhar stadigt minskat . En fortsatt lågbeviljningsgrad innebär enligt rådet att betydelsefulla frågor inte kanbehandlas, att goda projekt blir utan stöd, att nya problem måste lämnasdärhän och att forskarna inte utnyttjas. Det senare är inte bara olyckligtfrån samhällsekonomisk synpunkt utaninnebär också direkta sysselsättningsproblem. Detta skall även ses motbakgrunden av att statsmakternas åtgärder nulett tUl en mycket välkomihen ökning av forskamtbUdningen inom byggområdet. Prop.1974:1 Bilaga 14 29 Rådetsförslag beträffande finansiering av forskningsverksamheten Rådet erinrar om att byggnadsforskningsavgiftenskonstruktion har samband med uppbördsförfarandet. Någon saklig koppling tilllönesumman finns inte. Rådet föreslår nu att byggnadsforskningsavgiftenkopplas till produktionens storlek och ej till lönesumman. Förslaget innebäratt fastställer hur stor andel av produktionsvärdet inom byggnadssektornsom skall gå till byggnadsforskning en s. k. FoU-procent. Med en enkel omräkningsmetodoch kännedom om avgiftsunderlagets andel av produktionsvärdet kan sedanuttagsprocenten för avgiften räknas fram. För att uttagsprocenten smidigareskall kunna anpassas så att byggnadsforskningens resurser kommer att motsvaraden av fastiagda målsättningen föreslår rådet att uttagsprocenten ifortsättningen skall fastställas av Kungl. På föreslår rådet en utredning omverksamhetens finansiering. En anknytning tUl innehav och brukande avbyggnader och anläggningar är önskvärd men svår att åstadkomma vidavgiftsfinansiering. Tänkbara lösningar är därför finansiering med skattemedeleller avgift, som även fortsättningsvis är knuten till produktion av byggnaderm. m. men som har anknytning tUl momssystemet. I stället för en avgift lagdovanpå övriga kostnader skulle en del av momsen på byggandet kunna avdelas förforskning. I denna fråga har ledamöterna särskilt yttrande. De stöder rådets krav på ökade medel. De anseremellertid att moms på bostadsbyggande bör avskaffas och finner därför enanknytning till momssystemet icke önskvärd. Rådets ökade medelsbehov börenligt deras mening finansieras över statsbudgeten. Rådet föreslår, under förutsättning att riksdagengodtar förslaget till ett avgiftssystem knutet till produktionsvärdet ibyggnads- och anläggningsverksamheten, att FoU-procenten faststäUs till 0,16procent för är 1975, för år för . Omdetta förslag inte godtas hemställer rådet att avgiftsprocenten höjs från 0,5till . I statligt anslag begärs för budgetåret1974/75 9 milj. kr. Förslaget innebär att rådet bedömer sitt medelsbehov till52 milj. kr. för /75 och 62,5 milj. kr. för /76.I realiteten innebär det att byggforsknings-rådet endast hämtar igeneftersläpningen och att inkomsterna under /76 återförs tillnivån . De var då av produktionsvärdet. Rådet lämnar en redovisning för inkomstutvecklingenbudgetåren /701973/74 och den beräknade inkomstutvecklingen budgetåren1974/751978/79 enligt rådets förslag. Som jämförelse redovisas deninkomstutveckling som skulle bli följden av vissa alternativa uttags-procenter,fömtsatt att avgiftsunderlagets andel av produktionsvärdet Prop.1974:1 Bilaga 14 30 fortsätteratt sjunka långsamt jämfört med det för skattade värdet. Detta ärmycket lågt jämfört med för och föregående år beräknade värden.Osäkerheten är stor på grund av att erfarenhet ännu saknas frånanläggnhigssidan som ingår i avgiftsområdet fr. o. m. . Det är bl. a.denna osäkerhet i beräkningarna som föranlett rådets förslag om att beslut omavgiftens storlek i stället skall anges i FoU-procent. För samtliga beräkningarförutsätts vidare en utveckling av byggnads- och anläggningsverksamheten ienlighet med senaste långtidsutredning, dvs. en fortsattmen måttlig ökning av volymen. Beräkningarna avser vidare pris- ochlöneläge. Andelen statsanslag förutsätter oförändrad andel statiigt byggande iegen regi. Rådets redovisning av inkomstutvecklingen framgår av följandetablåer. Inkomstutveckling budgetåren 1969/701973/74 (milj.kr.) 70 70/71 72/73 73/74 Räntor, publikationer o. d. FoU-procent (anslag o. avgift i % av produktionsvärdet kalenderåren 19691973) 0,17 0,16 0,11 0,12 Beräknad inkomstutveckUng budgetåren 1974/751978/79enligt rådets huvud alternativ (milj. 1974/75 75/76 76/77 .77/78 78/79 Räntor,publikationer o. d. 2,5 2,8 3,2 3,9 4,3 Avgift 43,0 52,5 56,7 60,9 65,1 Statsanslag 9,0 10,0 10,8 11,6 12,4 Summa 54,5 65,3 70,7 76,4 81,8 Beräknad inkomstutveckling budgetåren 1974/751978/79vid alternativa uttagsprocenter (summainkomster, milj. Uttagsprocent 1974/75 75/76 76/77 77/78 78/79 1974:1 Bilaga 14 31 Uttagsprocenterna0,5, 0,6 och 0,7 svarar /79 mot FoU-procenter om resp. 0,09,0,11 och 0,13.