prop · FX03182 · 1974-12-31 00:00:00 — Majits proposition nr 1974 Prop. Kungl.Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i förordningen (1965:139)om och Skeppsfartens sekundärlånekassa; given den8 . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver industriärenden, föreslå att bifalla det förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt. Ipropositionen föreslås att och Skeppsfartens sekundärlånekassages möjlighet att ta upp lån i utländsk valuta. Lagom ändring i förordningen (1965:139) om ochSkeppsfartens sekundärlånekassa Härigenomförordnas i fråga om förordningen (1965:139) om Svenska skeppshypotekskassanoch Skeppsfartens sekundärlånekassa, delsatt i 2, 3, 5, 14 och 15 §§ samt i övergångsbestämmelserna ordet "Konungen"skall bytas ut mot "regeringen", delsatt rubriken till förordningen samt 8 § skall ha nedan angivna lydelse. Lag om Svenska skeppshypotekskassanoch Skeppsfartens sekundärlånekassa För sin verksamhetanskaffar kassa medel genom lån mot obligationer eller andra för den allmännarörelsen avsedda förskrivningar eller genom annan upplåning. Sammanlagda beloppet av skeppshypotekskassanslåneskuld och garantiförpliktelser må icke uppgå till mera än tio gånger sammanlagdabeloppet av kassans garanti- och reservfonder. Sammanlagda beloppet av sekundärlåne-kassanslåneskuld ocb garäntiför-pliktelser må icke uppgå till mera än sex gångersammanlagda beloppet av kassans garanti- och reservfonder. Sammanlagda beloppet avskeppshypotekskassans låneskuld och garantiförpliktdser må icke uppgå till meraän tio gånger sammanlagda beloppet av kassans garanti- och reservfonder.Sammanlagda beloppet av sekundärlåne-kassans låneskuld och garantiför- pliktelsermå icke uppgå till mera än sex gånger sammanlagda beloppet av kassans garanti-och reservfonder. Motvärdet i svenska kronor av låneskuld eller garantiförpliktelsei utländsk valuta skall beräknas pä grundval av den vid beräkningstillfället påden svenska valutamarknaden noterade säljkur-sen för valutan i fråga. Dennalag träder i kraft . Utdrag av protokollet över industriärenden hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet . Närvarande: statsministern , ministern för utrikesärendena , statsråden , , , , , ,, , , , Chefen för industridepartementet, statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga om ändringi förordningen (1965:139) om och Skeppsfartens sekundärlåtiekassaoch anför. bildades ochomorganiserades är 1965, som Skeppsfartens sekundärlånekassainrättades (prop. 1965: 99, BaU 1965: 38, rskr 1965: 289), För kassorna gällerförordningen (1965: 139) om och Skeppsfartens sekundärlånekassa(ändrad : 524) samt reglementet (1965: 593) for Svenska skeppshypotekskassanoch Skeppsfartens sekundärlånekassa. Kassorna har till uppgift att lämna lån,huvudsakligen av långfristig karaktär, till svenska rederiföretag eller iklädasig garanti får sådana lån. Lånen lämnas som inte får överstigaför och för sekundärlånekassan . För lånenskall ställas betryggande säkerhet i form av inteckning i svenskt fartyg ellerborgen av stat eller bank. Inteckning skall i fråga om lån från skeppshypotekskassanligga inom och i fråga om lån från sekundärlånekassan inom av detvärde till vilket styrelsen uppskattar fartyget. För kassornas förbindelser har låntagarna ett visstkollektivt ansvar enligt 14 § förordningen om ochSkeppsfartens sekundärlånekassa. Som särskild säkerhet har bildats garantifondergenom att staten ställt till förfogande garantiförbindelser utfärdade avfullmäktige i . Dessa garantiförbindelser uppgår f. n. till100 milj, kr, för och till 45 milj, kr, för sekundäriånekassan(prop. 1974: 113, NU 1974: 38, rskr 1974: 243). Vidare skall i vardera kassanfinnas en reservfond för att täcka förluster i rörelsen (7 §). I fråga om kassornas upplåningsverksamhet finnsbestämmelser i 8 §. Dessa innebär i korthet följande. För sin verksamhet anskaffar kassorna medel genom lån mot obli- gationereller andra fÖr den allmänna rörelsen avsedda förskrivningar dier genom annanupplåning. Det sammanlagda beloppet av låneskuld och garantiförpliktelser fårför uppgå till högst tio gånger och för sekundärlånekassantill högst sex gånger beloppet av resp. kassas garantifond och reservfond. Svenskaskeppshypotekskassan och Skeppsfartens sekundärlånekassa har i skrivelse den 13september 1974 meddelat att reservfonderna vid senaste uppgicktill resp, 18,0 milj, kr, och 2,2 milj, kr. Kassornas totalaupplåningsmöjlighet kan f, n, uppskattas till ca 1 465 milj, kr. Den totalaupplåningen uppgick till ca 833 milj, kr. Kassornasstyrelse har beviljat lån på tillhopa 180 milj, kr, för utbetalning underinnevarande år och ca 325 milj. kr. för utbetalning under första halvåret1975. För att finansiera denna utlåning fordras även med hänsyn tagen tillin- och utgående amorteringar en ytterligare upplåning t, o, m, på ca500 milj. kr. Medanledning härav har kassorna i rådande kapitalmarknadsläge ansett det lämpligtatt undersöka möjligheterna till upplåning utomlands för att möta den svenskarederinäringens kapitalförsörjningsbehov. Varken i förordningen eller iförarbetena omnämns hur utlandsupplåning bör ordnas, i synnerhet inte vadgäller täckning för valutaförluster. Detta förhållande är naturligt med tankepå att utiandsupplåning vid tiden för reglernas tillkomst inte var något aktuelltupplåningsalternativ för kassorna. Mot denna bakgrund och som ett led iupplåningsberedskapen har kassorna hemställt om att författningsmässigaförutsättningar skapas för upplåning utomlands genom ändring av i första hand 8§ i den gällande förordningen. Kassornaföreslår att ett tillägg görs i 8 § förordningen innebärande att vidbestämmandet av den relation som föreligger mellan å ena sidan upplåning och åandra sidan kassornas garanti- och reservfonder utlandsupplåningens storlekfår beräknas på grundval av köpkurs för upplåningsvalutan i frågaden dag då bestämningen sker, Häratöverföreligger enligt kassorna behov av ytterligare regler till skydd i första handfÖr kassorna själva och i sista hand för obligationsinnehavarna. Det börsåledes i kassornas reglemente föreskrivas att, i den mån kassorna lämnar lånav medel som upplånats utomlands, sådant lån till sin storlek och i fråga omavbetalningarna beräknas i upplåningsvalutan, att inteckningssäkerheten lämnasi nämnda valuta och att även uppskattningsvärdet anges i denna valuta. Överkassornas skrivelse har yttranden avgetts av bankinspektionen, fullmäktige iSveriges riksbank och fullmäktige i samt varvskreditutredningen(I 1974: 03), Fullmäktige i riksbank, fullmäktige i riksgäldskontoretsamt varvskreditutredningen tillstyrker att för kassorna gällande regleranpassas till de fall då kassorna anskaffar medel för verksamheten genom lån iutländsk valuta. Bankinspektionenanför att den begärda författningsändringen väcker vissa betänkligheter, inte direkt motsätta sig bifall. Enligt bankinspektionens meningförändras grunden för kassornas verksamhet om utiändsk upplåning tillåts. Genomen sådan upplåning uppstår nämligen på grund av valutarisken ett nyttriskelement, som inte beaktats vid tillkomsten av nuvarande bestämmelser omgraden av täckning av upplåning med statlig garanti, behovet av reserveringar,låntagarnas solidariska ansvar, bindningstider etc. Problemenmed valutarisker i samband med upplåning i utländsk valuta tas upp tillbehandling även av fullmäktige i som understryker bl, a,behovet av kontinuerlig kontroll av valutasituationen. Fullmäktigeifrågasätter om inte, för det fall utlandsupplåningen får större omfattning,ett större hänsynstagande än vad som framgår av kassornas framställning måsteske till de speciella osäkerhetsfaktorer som en upplåning i utländsk valuta ärförenad med, antingen genom en begränsning av rätten till sådan upplåning elleren förstärkning av kassornas finansiella bas. Varvskreditutredningenpåpekar att man enligt direktiven skall ta upp kassornas verksamhet tillbehandling. Utredningen anför att den ännu ej diskuterat kassorna och den rolldessa bör spela inom svensk fartygsfinansiering. Vid sin bedömning avifrågavarande framställning har utredningen emellertid stannat föruppfattningen att ett möjliggörande för kassorna att låna utomlands inte tordeha något försvårande inflytande på utredningens kommande ställningstaganden. Närdet gäller beräkning av låneskuldens och garantiförpliktelsernas relation tillgaranti- och reservfond innebär kassornas förslag att skuld i utiändsk valutaskall beräknas på gmndval av "den lägsta köpkurs för valutan somriksbanken fastställt". En sådan formulering kan enligt samtligaremissinstansers bedömning vid tillämpningen medföra svårigheter ochremissinstanserna vill i stället föreslå ett tillägg till 8 § med innebördenatt låneskuld och garantiförpliktelse i utiändsk valuta skall beräknas isvenska kronor med tillämpning av den säljkurs för valutan som vidberäkningstillfället noteras på den svenska valutamarknaden. Detär ett betydande samhällsintresse att vår rederinäring kan hävda sig i den intemationellakonkurrensen. och Skeppsfartens sekundärlånekassafyller härvidlag viktiga funktioner genom att underlätta försörjningen medlångfristiga primär- och se- Den svenska rederinäringen har undei senare tid expanderatmycket kraftigt. Denna expansion har ställt ökade krav på kassorna, som f, n,har en förhållandevis lång kö av låneansökningar. Mot denna bakgmnd är detangeläget att kassorna kan ges vidgade möjligheter att välja källor för sinupplåning. Kassorna har i skrivelse till Kungl, Maj:t föreslagit att de ges möjlighettill upplåning utomlands och i utländsk valuta, I likhet med de instanser somyttrat sig över förslaget kan jag bhräda förslaget. Detta föranleder ändring iförordningen (1965: 139) om och Skeppsfartens sekundärlånekassa.Ändringen bör få formen av tillägg till 8 § av innebörd att beräkningen avlåneskuld och garantiförpliktelse i utländsk valuta skall beräknas medtillämpning av den säljkurs för valutan som vid beräkningstillfället noteras påden svenska valutamarknaden. Kassornasreglemente (1965: 593) bör kompletteras med regler om vad styrelsen har attiaktta i samband med upplåning utomlands och utlåning av medel som anskaffatspå detta sätt. Det ankommer på Kungl, Maj:t att utfärda de föreskrifter som behövs. Förordningenom och Skeppsfartens sekundärlånekassa hartillkommit genom samfällt beslut av Kungl, Maj:t och . Förordningenbör rubriceras som lag. Ordet "Konungen" bör vidare bytas ut mot"regeringen". Ändringarnai förordningen bör träda i kraft , Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl, Maj:t föreslår attantaga inom industridepartementet upprättat förslag till lag om ändring iförordningen (1965: 139) om och Skeppsfartens sekundärlånekassa. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar.