prop · FX034 · 1974-12-31 00:00:00 — Vidanmälningen skall dennes rätt till firman styrkas. Göresefter det näringsidkare registrerats anmälan för registrering enligt denna lag,skall där registrering bevUjas vad sålunda anmälts anmärkas i registret. Inträdernågon som delägare i enskUd näringsidkares verksamhet eller utträder delägareur handelsbolag eller har enskild näringsidkare avlidit och fortsattesverksamheten av hans dödsbodelägare, må anmälan härom, utan hinder av vad i 6 §är stadgat, införas under den i registret Prop.1974: 4 269 förverksamheten registrerade firman. Skall bolagsman i fall som sagts varakommanditdelägare, gäller dock vad i 6 § är föreskrivet om kommanditbolagsfirma. Omavförande av firma ur registret och om ändring av registrering, sedan dom omhävande eller ändring av firmaregistrering vunnit laga kraft, är stadgat ifirmalagen. annat fall än som avses i första stycket genom lagakraftägande domförklarats, att en i registret gjort inskrivning ej bort ske eller att beslutsom registrerats är ogiltigt eller att eljest visst förhållande varominskrivnuig skett ej föreligger, skall i registret antecknas, att på nämndagrund den tidigare anteckningen avföres ur registret. Om bolagsman genom domskUts från rätten att teckna bolagets firma skall anteckning ske ändå att domenej vunnit laga kraft. Dom i fall som här avses skall i avskrift tillställasregistreringsmyndigheten genom domstolens försorg. Rörandebeslut om avträdande av näringsidkarens egendom tUl konkurs eller om inledandeför näringsidkaren av ackordsförhandling utan konkurs skall meddelandesamtidigt med kungörelsen om beslutet genom konkursdomarens försorg översändasför registrering. Då konkurs avslutats åligger det konkursdomaren att förregistrering ofördröjligen översända meddelande därom. Har,sedan i registret gjorts anteckning om beslut som avses i tredje stycket förstapunkten, av överrätt förklarats att beslutet ej bort meddelas, skall påanmälan av konkursdomaren i registret göras anteckning enligt vad i andrastycket stadgas. Har ackordsförhandlingen upphört gäller även vad nu är sagt,om den ej förfallit på grund av att konkurs inträffat. handelsregister införd näringsidkare icke inkommitmed någon anmälan tUl registret och föreligger anledning till antagande att hanupphört med sin näringsverksamhet, skaU registteringsmyndigheten genomskrivelse tUl denne eller på annat lämpligt sätt förhöra sig, huruvidaverksamheten fortfarande utövas. Vinnes ej upplysning att verksamhetenfortgår, skall myndigheten genom kungörelse i allmänna tidningarna och tidningmed allmän spridning inom den ort, där huvudkontor skall finnas eller, omnäringsidkaren är stiftelse eller ideell förening, där styrelsen skall hava sittsäte, anmana näringsidkaren att låta sig avhöra. Om ej förefristens utlopp upplysning erhålles att verksamheten alltjämt utövas, skall denanses som upphörd och näringsidkaren avföras ur registret. Föreliggatillförlitiiga upplysningar därom att näringsidkaren upphört med sinnäringsverksamhet och icke ämnar återupptaga denna, må registreringsmyndighetenutan att iakttaga föreskrifterna i första stycket andra punkten genastförklara att verksamheten skall anses upphörd och avföra näringsidkaren urregistret. registret införes, med undantag av meddelande om konkurs ellerackordsförhandling utan konkurs varom förmäles i 21 § tredje stycket, skall genom registreringsmyndighetens försorg ofördröjligen kungörasi allmänna tidningarna och i tidning med allmän spridning inom den ort därnäringsverksamheten utövas eller är avsedd att utövas. Där i annat fall än i 21§ fjärde stycket sägs i registret antecknas, att tidigare anteckning avföresdärur, skall kungörelse därom äga rum efter vad ovan stadgas. Detsom i enlighet med denna lag blivit infört eller antecknat i handelsregisteroch kungjort i ortstidning skall anses hava kommit till tredje mans kännedom,där ej av omständigheterna framgår, att han varken ägde eller bort äga vetskapdärom. Innansådant kungörande skett, kan det förhållande, som blivit eller bort blivainfört eller antecknat i registret, icke med laga verkan åberopas mot annan änden som visas hava ägt vetskap därom. Talanmot slutligt beslut av registreringsmyndigheten enligt denna lag må föras avsökanden om det gått honom emot. Talan föres genom besvär hos Konungen inom tvåmånader från beslutets dag. Omtalan om hävande eller ändring av firmaregistrering är stadgat i firmalagen. Menarnågon i annat fall än som avses i första stycket, att en i handelsregisterverkställd registrering länder honom till förfång, må talan om registreringenshävande samt om skadestånd föras vid domstol. Närmarebestämmelser rörande ansökan om registrering, om kungörande iregistreringsärende samt om handelsregister och dess förande ävensom övrigaföreskrifter, som må finnas erforderliga för lagens till-lämpning, meddelas avKonungen. Ansökanoch anmälan skall vara åtföljd av avgift till belopp, som Konungen föreskriver. Densom försummar föreskriven ansökan eller anmälan eller, där sådan ansökan elleranmälan avskrivits eller avslagits eller föreskriven registrering av firmahävts, försummar att göra ny ansökan eller anmälan, dömes till böter. Tillböter dömes även den som uppsåtligen eller av grov vårdslöshet meddelar oriktigeller vilseledande uppgift i ansökan eller anmälan tillregistreringsmyndigheten eller i handling, som fogas därvid. denna lag är föreskrivet skall ej äga tillämpning på: 1. stiftelser, vilkaenligt vad därom är särsldlt stadgat skola intagas i aktiebolagsregistret,försäkringsregistret eller bankregistret; samt 1974: 4 271 2.föreningar, vilka äga bestå såsom registrerade föreningar enligt 4 § 1 mom. lagenden (nr 309) angående införande av nya lagen om ekonomiskaföreningar. Dennalag träder i kraft . Finnasom registrerats enligt lagen (nr 42) angåendehandelsregister, firma och prokura må utan hinder av vad i 7 § nya lagen sägsbibehållas oförändrad. Om näringsidkare kunna förblandas vid registretshandhavande äger registreringsmyndigheten dock att i registret inom parentestUlägga en särskiljande ortsbestämning. 3 Förslag till Lag om prokura Härigenomförordnas som följer. Harnäringsidkare som blivit införd i handelsregister åt annan givit fullmakt, somuttryckligen förklarats vara prokura, eller har han på annat sätt angivitnågon såsom sin prokurist, äger denne att i allt vad som hör till huvudmannensnäringsverksamhet handla på hans vägnar och teckna hans firma; dock måprokuristen ej utan särskilt bemyndigande överlåta eller inteckna huvudmannensfasta egendom. Skriftligprokura medför behörighet för prokuristen att företräda huvudmannen infördomstolar och andra myndigheter. Omregistrering av prokuran är stadgat i lagen om handelsregister. Prokuramå meddelas flera personer på sådant sätt att den endast kan begagnas av demgemensamt (koUektivprokura). Denbefogenhet som enligt denna lag tUlkommer prokurist kan icke med laga verkanmot tredje man som är i god tro inskränkas till eller på annat sättbegränsas. Prokuristbör teckna firman med ett tillägg som angiver prokuraupp-draget (per prokura,p. p. eller annan förkortning av dessa ord). Om hur firmateckningen i övrigtskall ske är stadgat i firmalagen. Prokuristmå icke överlåta prokuran på annan person. Prokurakan när som helst återkallas. Huvudmannens död medför ej att prokuran upphöratt gälla. Dennalag träder i kraft . Prop.1974: 4 272 Bilaga2 De remitterade förslagen' 1 Förslag till Firmalag Härigenomförordnas som följer. Firma är den benämningunder vilken näringsidkare driver sin verksamhet. Drives del av verksamhetenunder särskild benämning, utgör denna bifirma. Vad i denna lag sägs om firmagäller även bifirma. Annatkännetecken som näringsidkare jämte firma använder för sin verksamhet benämnessekundärt kännetecken. Firmaoch sekundärt kännetecken kallas gemensamt näringskännetecken. Rätttill firma m. m. Näringsidkareförvärvar ensamrätt till firma genom registrering eller inarbetning. Ensamrätttill sekundärt kännetecken förvärvas genom inarbetning. Firma registreras enligtbestämmelserna i denna lag och vad i annan författning kan vara särskiltföreskrivet om registrering av visst slags firma. Näringskännetecken ansesinarbetat, om det är allmänt känt bland dem till vUka näringsidkarensverksamhet riktar sig. Ensamrätt till registreradfirma innebär, att annan än innehavaren ej får använda ett med firmanförväxlingsbart näringskännetecken inom det område för vilket firmanregistrerats, om det ej visas att innehavaren icke kan lida skada därav. Ensamrätt tUlnäringskännetecken på grund av inarbetning innebär, att annan än innehavaren ejfår använda ett med dennes kännetecken förväxlingsbart näringskännetecken inomdet område där inarbetningen består. Näringsidkarefår utan registrering och oberoende av inarbetning använda sitt släktnamn somnäringskännetecken, om icke detta är ägnat att framkalla förväxling med annansskyddade närings- eller varukännetecken. Inom område därnäringsidkare enligt vad i första stycket sägs använder sitt släktnamn somnäringskännetecken får annan ej använda ett med namnet förväxlingsbartnäringskännetecken. 'Jfr fotnot s. 198. Prop.1974: 4 273 Inom område där näringsidkare enligt 3 § åtnjuter skyddför näringskännetecken får annan ej obehörigen använda näringskännetecken somär förväxlingsbart med näringsidkarens släktnamn eller skyddade varumärke. Kännetecken anses förväxlingsbara endast om de avserverksamhet av samma eller liknande slag. Även i annat fall får dock förväxlingsbarhet åberopas tillförmån för 1. kännetecken,som är synnerligen starkt inarbetat och känt inom vida kretsar av allmänhetenhär i riket, om med hänsyn härtill användningen av ett annat liknandekännetecken skulle innebära ett otUlbörligt utnyttjande av det förras goodwUl, 2. kännetecken,som är inarbetat, om med hänsyn till verksamhetens särskilda art användningenav ett annat liknande kännetecken uppenbarligen skulle minska det förrasgoodwill. Vid tvist om rätt tUl kännetecken som är förväxlingsbarahar den företräde som kan åberopa tidigaste rättsgrand, om ej annat följer av 8§. Har näringskännetecken inarbetats, får rätt därtill beståvid sidan av äldre rätt till förväxlingsbart kännetecken, om innehavaren av denäldre rätten ej inom rimlig tid inskridit mot användningen av det förstnämndakännetecknet. I fall som avses i första stycket kan domstol på yrkandeav part efter vad som är skäligt föreskriva, att något av kännetecknen ellerbåda får användas endast på särskUt sätt, såsom med tillfogande av ortsangivelseeller med annat förtydligande. Firma registreras endast om den är ägnad att särskUjainnehavarens verksamhet från andras. Vid bedömande av om firma har särskUjningsförmåga skallhänsyn tagas till den tid och omfattning firman varit i bruk. Består firma enbartav allmän benämning på verksamhetens art eller på däri utbjuden vara ellertjänst eller utgöres den enbart av aUmänt brukat ortnamn eller annat dyliktnamn, skall firman i och för sig ej anses ha särskUjningsförmåga. Ingår ifirma sådan beteckning som aktiebolag, handelsbolag eller ekonomisk föreningeller förkortning därav, skall vid bedömningen bortses från denna. Firma som består enbart av bokstäver eller siffror, vilkaicke kan uppfattas som ord, registreras endast om firman är inarbetad. 1. om firman eller dess användning strider mot goda sedereller allmän ordning, 1974: 4 274 2. om i firman utan tillstånd intagits sådan statligeller internationell benämning eUer förkortning, som enligt lag eller annanförfattning icke obehörigen får användas som firma, eller något som lätt kanförväxlas därmed, 3. om firman i annat fall är ägnad att vilseledaallmänheten, 4. om firman iimehåller något som är ägnat attuppfattas som annans släktnamn, konstnärsnamn eller likartat namn, såvida ejnamnet uppenbarligen avser någon avliden person, eUer är ägnat attuppfattas som benämning på stiftelse, ideell förening eller liknandesammanslutning, 5. om firman innehåller något som är ägnat attuppfattas som titel på annans slcyddade litterära eller konstnärliga verk ochtiteln är egenartad, eller om firman innehåller något som kränker annansupphovsrätt till sådant verk, 6. om firman ar förväxlingsbar med annannäringsidkares släktnamn eller skyddade närings- eller varukännetecken, 7. om firman i annat faU är förväxlingsbar mednärings- eller varukännetecken, som vid tiden för ansökningen användes avannan, samt ansökan gjorts med vetskap härom och sökanden ej använt sin firmainnan det andra kännetecknet togs i bruk. Utanhinder av bestämmelserna i första stycket 47 får registrering ske, om den varsrätt är i fråga medger det och hinder ej förehgger enligt första stycket 13. Firmafår registreras på två eller flera språk, under fömtsättnhig att lydelserna överensstämmertUl sitt innehåll. Vad i denna lag sägs om firma skall äga tillämpning på envarav lydelserna. Registreringgäller från den dag då ansökan kom in till registreringsmyndigheten. Överlåtelseav firma m. tn. Firmafår överlåtas endast i samband med överlåtelse av den näringsverksamhet ivilken firman användes. Överlåtelseav verksamheten omfattar även firman, om ej annat avtalats. Detta gäller dockej om firman innehåller överlåtarens eller, vid överlåtelse av handelsbolagsverksamhet, bolagsmans släktnamn. Ingåri dödsbo firma som innehåller den avlidnes släktnamn, får boutredningsman ejöverlåta firman utan samtycke av dödsbodelägarna. Firmafår ej tagas i mät. Försättes innehavaren i konkurs, ingår dock rätten tUlfirman i konkursboet, om ej firman innehåller gäldenärens eUer, vidhandelsbolags konkurs, bolagsmans släktnamn. Firma som ej ingår i konkursbo fårlikväl användas verksamheten fort-sättes för boets räkning. Prop.1974: 4 275 Förbud mot användning av näringskännetecken 15 § Om näringskännetecken eller dess användning strider motgoda seder eller allmän ordning eller är vilseledande, kan domstol vid viteförbjuda innehavaren att använda kännetecknet. Sådant förbud får även meddelas, om någon gör intrång iannans rätt tUl näringskännetecken (firmaintrång). Härvid förelagt vite fårdock ej utdömas, om för samma intrång dömts till straff enligt 18 §. Talan om förbud får föras av var och en som lider förfångav kännetecknet eller dess användning. Talan om förbud enligt första stycketfår föras även av myndighet som Konungen bestämmer och av sammanslutning avberörda näringsidkare. Talan om utdömande av vite föres av den som ansökt omförbudet eller, om detta meddelats enligt första stycket, av myndighet som Konungenbestämmer. Har firma registrerats i strid mot denna lag eUer mot vadi annan författning är föreskrivet om firma och föreligger alltjämt hinder motregistrering, kan domstol häva registreringen, om ej rätten till firman ändåskall bestå enligt 8 §. Registrering får även hävas, 1. om innehavarenupphört att vara näringsidkare, 2. om firmanförlorat sin särskUjningsförmåga, 3. om firmanblivit stridande mot goda seder eller allmän ordning, 4. om firmanblivit vilseledande, 5. om firman ejvarit i bruk och innehavaren icke visar skal för sinunderlåtenhet att använda firman. Talan om hävande av registrering får föras av var och ensom lider förfång av registreringen. Talan som ej grundas på 10 § första stycket47 får föras även av myndighet som Konungen bestämmer och av sammanslutning avberörda näringsidkare. Sedan dom om hävande av registrering vunnit laga kraft,skall firman avföras ur registret. I domen kan dock förordnas, att firman fårstå kvar i registret som skäligen behövs för att antaga ny firmaoch ansöka om dess registrering. Ansvar ocli ersättningsskyldighet m. in Den som uppsåtligen gör firmaintrång dömes till bötereller fängelse . Avser intrånget firma som är skyddad enbart på grund avregistrering, skall icke dömas tUl straff för det intrång som skett föreregistreringsdagen. Efter utdömande av vite som förelagts enligt 15 § andrastycket får ej dömas till straff för det intrång som avsågs med vitesförbudet. 1974: 4 276 Allmäntåtal för brott som avses i första stycket får väckas endast om målsägande angerbrottet till åtal och åtal av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt. Densom uppsåtligen eller av oaktsamhet gör firmaintrång skall ersätta den skadasom intrånget medfört. Föreligger endast ringa oaktsamhet, kan ersättningenjämkas. Avserintrånget firma som är skyddad enbart på grund av registrering, skallersättning för det intrång som skett före registreringsdagen utgå endast omintrånget gjorts uppsåthgen. Rätttill ersättning för skada preskriberas, om talan ej väckes från detskadan uppkom. Rätten till ersättning med anledning av intrång i firma som ärskyddad enbart på grund av registrering preskriberas dock icke i något falltidigare än från registreringsdagen. Vidöverträdelse av vitesförbud som meddelats enligt 15 § första stycket kandomstol efter vad som är skäligt förordna, att näringskännetecken, som i stridmot förbudet anbragts på skylt, vara, förpackning, reklamtryck, affärshandlingeller dylikt, skall utplånas eller ändras så att det ej längre strider mot godaseder eller allmän ordning eller är vilseledande. Kan sådan åtgärd ej ske utanatt egendom på vilken kännetecknet anbragts förstöres eller ändras på visstsätt, får förordnas därom. Vidöverträdelse av vitesförbud som meddelats enligt 15 § andra stycket ellerannars vid firmaintrång kan domstol på yrkande av den som lidit intrånget eftervad som är skäligt till förebyggande av fortsatt intrång besluta om åtgärd somanges i första stycket eUer förordna, att egendomen skall mot lösen utlämnastill den som lidit intrånget. Omvitesförbud överträtts eller om brott enligt 18 § skäUgen kan antagasföreligga, får egendom som avses i första eller andra stycket tagas i beslag iavbidan på förordnande som sägs där. Därvid gäller i tillämpliga delarföreskrifterna om beslag i brottmål. Förintrång i firma som är skyddad enbart på grund av registrering får ej dömastill straff, ersättning eller säkerhetsåtgärd enligt 1820 §§ sedanregistreringen hävts genom dom som vunnit laga kraft. Förestalan om intrång i registrerad firma och gör den mot vilken lalan föresgällande att registreringen bör hävas, skall domstolen på hans yrkande förklaramålet vilande i avbidan på att frågan om registreringens hävande sluthgtprövas. Är talan härom icke väckt, skall domstolen i samband medvUandeförklaringen förelägga honom inom vilken sådan talan skallväckas. Talanom faststäUelse, huruvida rätt till näringskännetecken består eller icke beståreller om visst förfarande utgör intrång i sådan rätt eller ej, får av domstolupptagas tUl prövning, såvida ovisshet råder om 1974: 4 277 förhållandetoch denna medför förfång för käranden. Grundasrätt till firma enbart på registrering och göres vid fastställelsetalangällande att registreringen bör hävas, äger 22 § motsvarande tillämpning. Finnesej enligt behörig domstol för talan om förbud mot användningav näringskännetecken, om hävande av firmaregistrering, om firmaintrång ellerom faststäUelse enhgt 23 §, väckes talan vid . Domeller slutligt beslut i mål om förbud mot användning av firma, om hävande avfirmaregistrering, om firmaintrång eller om faststäUelse enligt 23 § skallgenom domstolens försorg i avskrift sändas till patent-och registreringsverketsamt till annan berörd registreringsmyndighet. Firmateckningsker genom tydlig angivelse av den fullständiga firman och underskrift med namnav firmatecknare. Vid teckning av bifirma anges även firman för helaverksamheten. Underlikvidation eller konkurs skall firma tecknas med tillägg som' anger detändrade förhållandet. Om firmateckning gäller iövrigt vad i andra författningar är särskUt föreskrivet för olika slag avfirma. Sverigesriksbank, Postbanken, , allmännahypoteksbank, stadshypotekskassa, riketslandshypoteksföreningar och stadshypoteksföreningar samt annan inrättningeller sammanslutning för vilken Konungen fastställt firma har ensamrätt tilldenna som om firman blivit registrerad enligt denna lag. Motsvarande gällersamfällighet eller annan sammanslutning som på föreskrivet sätt gjort anmälanom styrelseval eller erhållit faststäUelse på reglemente eller stadgar, omverksamheten drives under särskUd benämning. Denna lag träder i kraft . Ansökan om registrering som gjorts föreikraftträdandet prövas enligt äldre lag, om ej sökanden begär att den nya lagentillämpas. Den nya lagen äger tillämpning även på firma somregistrerats enligt äldre lag. I fråga om sådan firma gäller dock punkterna 4och 6 nedan. Registrering som skett före ikraftträdandet fårhävas enligt 16 § första stycket endast om förbud mot firmans användning kunnatmeddelas enligt äldre lag. Ensamrätt som grundas på att näringskänneteckentagits i bruk före den nya lagens ikraftträdande upphör vid utgången av år1975, om kännetecknet ej registrerats eller blivit inarbetat dessförinnan.Detta gäller dock ej firma som består av innehavarens släktnamn eller firma 1974: 4 278 förförsäkringsbolag som avses i 349 § d) lagen (1948: 433) om försäkringsrörelse. Beträffande rätt till ersättning för firmaintrångsom har skett före den nya lagens ikraftträdande gäller, förutom bestämmelsernai förordningen (1862: 10 s. 1) om tioårig preskription och om kallelse åokända borgenärer, att rätten är förlorad, om talan ej väckes före utgången avår 1978 eller vid den senare tidpunkt som kan följa av 19 § tredje stycketandra punkten nya lagen. Bestämmelserna i 21 § nya lagen äger motsvarande tUlämpningi fråga om intrång som har skett före ikraftträdandet. 2 Förslag till Handelsregisterlag Härigenomförordnas som följer. Konungenkan förordna, att handelsregister skall föras gemensamt för två eller fleralän. Vad i denna lag sägs om län gäller i sådant fall det område för vilketgemensamt handelsregister föres. Ihandelsregister införes enskild näringsidkare och handelsbolag samt ideellförening eller stiftelse som idkar näring. Handelsbolagskall söka registrering, innan bolaget börjar sin verksamhet. Detsamma gäller enskUdnäringsidkare, ideell förening och stiftelse, om skyldighet att förahandelsböcker följer med verksamheten. Enkeltbolag får införas i handelsregister i den ordning som föreskrives förhandelsbolag. Vad i denna lag sägs om handelsbolag gäUer även i fråga omsålunda registrerat enkelt bolag. Enskildnäringsidkare och handelsbolag registreras hos i det län därverksamheten skall drivas. Skall verksamheten drivas inom flera län, skerregistrering hos i det län där huvudkontoret skall inrättas. och stiftelse registreras hos i det län där föreningenseller stiftelsens styrelse enligt stadgarna har sitt säte. Utanhinder av vad som sägs i första eller andra stycket får näringsidkarenregistreras även i handelsregister för annat län där verksamheten är avseddatt drivas. Handelsregistretskall innehålla följande uppgifter om: 1. näringsidkarens firma, 2. näringsidkarens fullständiga namn, bostads- och postadresssamt telefon. 1974: 4 279 3. näringsverksamhetens art, 4. den ort där huvudkontoret är inrättat samtkontorets postadress och telefon. 1. bolagets firma, 2. näringsverksamhetens art, 3. den ort där huvudkontoret är inrättat samtkontorets postadress och telefon, 4. bolagsmännens fullständiga namn, bostads- ochpostadresser saml telefon, 5. av vem och hur bolagets firma tecknas, när ejfirman får tecknas av varje bolagsman ensam, 6. om bolaget utgör kommanditbolag, vUken eller vilkaav bolagsmännen som är kommanditdelägare och beloppet av varje sådan bolagsmansutfästa insats. 1. den firma under vilken föreningen eller stiftelsenidkar näring, 2. föreningens eller stiftelsens namn, öm det ejsammanfaller med firman, 3. näringsverksamhetens art, 4. den ort där föreningens eller stiftelsens styrelsehar sitt säte samt föreningens eller stiftelsens postadress och telefon, 5. styrelseledamöternas och, där suppleanter utsetts,deras fullständiga namn, bostads- och postadresser samt telefon, 6. av vem och hur föreningens eller stiftelsens namntecknas, om ej namnet tecknas av styrelsen ensam. Näringsidkareregistreras under den firma under vilken han driver sin verksamhet.