prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Bostadsstyrelsenhar fortsatt med sin årliga enkät om bostadsförmedlingarnas verksamhet innefattande uppgifter om nyregistrerade, avregistreradeoch kvarstående bostadssökande. Enkäten avseende har begränsats tUlkommunerna i de tre storstadsområdena samt till kommuner med minst 30 000invånare. Övervägande antaletkommuner har ansett att det har blivit lättare för debostadssökande att erhålla lägenhet. Detta gäller särskilt för barnfamUjerna(50 av 64 kommuner) men inte i samma grad för enpersonshushållen (32 av 64kommuner). Endast några få kommuner har ansett att det blivit svårare. I 54 kommuner somlämnat jämförbara uppgifter minskade antalet nyregistrerade sökandemed och . Helaantalet kvarstående sökande minskade , men varungefär oförändrat . Att inte nedgången i antaletnyregistrerade fick tUl följd en minskning av totala antalet kvarståendesökande berodde på att avregistreringarna var färreän . Antaletförmedlade lägenheter i dessa 54 kommuner jämte uppgick under år1970 till 80 000 och ökade något under åren1971 och 1972 tiU 82 000 resp. 84 000. Andelen förmedlade lägenheter idet äldre bostadsbeståndet har under dessa år ökat från 56 tUl . enkät harnågot fler kommuner än enkät uttalat att sökande avböjer erbjudandeom lägenhet. Flerpersonshushåll utan barn avböjer i större omfattning änbarnfamUjerna. Enpersonhushållen avböjer erbjudanden i något mindre omfattningän barnfamiljerna. Vad gäller kreditförsörjningen behandladebostadsstyrelsen i anslagsframställningarna för /74 denallvarliga situation som hade uppkommit på marknaden för de långafastighetslånen. Genom att bostadshypoteksinstituten mte kunde försäljaobligationer i erforderiig utsträckning, kunde lånebehovet inte tillgodoses medden följden att det utestående kreditivbeloppet i färdigställda fastigheterkraftigt ökade. 1974:1 Bilaga 14 - 79 nådde delegationen förbostadsfinansiering och en överenskommelse som syftadetill en förbättring av avlyftssituationen. Affärsbankerna åtog sig attunder bidra med totalt 2,5 mUjarderkr. tUl finansiering av färdiga fastigheter. Detta skall ske dels genomatt affärsbankerna ökar sitt nettoinnehav av bostadsobligationer med 1,5miljarder kr., dels genom omvandling tUl ett belopp av 1 miljard kr.av utestående kreditiv till särskilda krediter i avvaktan på att fastighetslånkan erhållas. Bostadsstyrelsenunderstryker vikten av att stora insatser görs för att bringa ned tiden förväntan på avlyft. Den uppkomna balansen måste snabbt avvecklas. Den ilägenheter räknat minskande bostadsproduktionen kan inte väntas i någon högregrad underlätta en lösning . Den stora förskjutningenmot ökad andel småhus bidrar nämligen till att produktionens volym ochanspråken på krediter inte minskar i samma grad. Bostadsbyggnadsprogram för åren 19731977 harredovisats för 429 av landets 464 kommuner. Endast 340 kommuner ärålagda att upprätta program, och utöver dessa har sålunda program redovisatsför 89 kommuner. I följande tablå redovisas det bostadsbyggande som kommunerna efter bedömning av bostadsbyggnadsbehov ochresurser har ansett vara behövligtoch med hänsyn tUl bl. a. marktillgång och förberedelseläge möjligtatt påbörja. Påbörjande enligt kommunernas program, antal lägenheter 18317 7 687 6 812 16 774 8179 6 101 7 374 6 443 13 077 7 722 6 364 12 562 7 305 6 376 77 961 38 267 32 096 De redovisadeprogrammen sammantagna omfattar en genomsnittlig årlig produktion av 85 000lägenheter. minskar det planerade årliga påbörjandet från 90300 till 78 700 lägenheter. Mellan de fyrasenaste programomgångarna har det planerade påbörjandet minskat kraftigt. Iprogramomgången 19701974 var sålunda den planerade volymen i genomsnitt per år122 000 lägenheter. I programomgångarna19711975, 19721976 och 19731977 var motsvarande antal 116 000, 105000 resp. 85 000 lägenheter. Det är främst i de tre storstadsområdena som detplanerade påbörjandet har minskat. 1974:1 Bilaga 14 80 ras andel av produktionen hardärigenom sjunkit från 41 tUl mellan de fyra senaste programomgångarna. I följande tablåredovisas bostadsbyggandets (påbörjandets) fördelning på hustyper enligtkommunernas program. Påbörjandets fördelning på hustyper enligtkommunernas program, antal lägenheter 1973 1974 1975 1976 1977 197377 Flerfamiljshus 44 985 43 805 44152 42 067 38 895 213 904 Småhus 45 321 43494 42 522 39 856 39 817 211010 Andelsmåhus (%) 50 ' 50 49 49 51 50 För helaprogramperioden redovisas 214 000 lägenheter i flerfamUjshus och 211 000lägenheter i småhus. I förhållande till föregående programomgång har antaletsmåhuslägenheter ökat med omkring 8 000, medan antalet flerfamiljshuslägenheterdäremot har minskat med närmare 111 000. I de tre senaste programomgångarnahar småhusandelen ökat kraftigt: från 19721976 ochtUl i den aktuella programomgången. Kommunerna redovisari bostadsbyggnadsprogrammen uppgifter om lägenhetsstorlek och våningsyta i detplanerade bostadsbyggandet. Mellan de tre senaste programomgångarna harandelen flerfamiljshuslägenheter om två rum och kök ökat från 34 till 38 %.Lägenheterna om högst ett rum och kök resp. tre rum och kök har vardera minskatmed en procentenhet och lägenheterna med fyra eller flera rum och kök med tvåprocentenheter . I den totala produktionen flerfamiljshus ochsmåhus har lägenheterna om fyra eller flera rum ökat från 43 tUl mellande två senaste programomgångarna beroende på den kraftiga relativa ökningen avantalet lägenheter i småhus. För helaprogramperioden beräknas den genomsnittiigä våningsytan uppgå till 81 m- iflerfamiljshus och till 121 m i småhus. Ytan i flerfamiljshusen beräknas ökanågot medan den beräknas minska for småhusen. MeUan de tresenaste programomgångarna har den genomsnittliga våningsytan inte nämnvärtförändrats. Det planeradebyggandet har fördelats på tre markägarekategorier. För hela programperiodenligger av lägenheterna på kommunmark,byggherremark och på övrig mark. För av lägenheternasaknas markägaruppgift. Andelen lägenheter på kommunmark och byggherremarkminskar , medan andelen ökar för övrig mark. Andelen lägenheterpå kommunmark är något större för flerfamiljshus än för småhus. För helaperioden ligger av flerfa-mUjshuslägenheterna och avsmåhuslägenheterna på kommunmark. I tidigare programomgångar var dennaskillnad större. Andelen lägenheter på kommunmarktenderar att minska med tUlta- Prop.1974:1 Bilaga 14 81 gandekommunstorlek, medan motsatsen gäller andelen lägenheter på byggherremark. minsta kommungruppen «10 000 invånare) planeras av lägenheterna bliuppförda på kommunmark vUket kan jämföras i . I de trestorstadsområdena anges av lägenheterna ligga på byggherremark. I de tre storstadsområdena kan noteras en klarminskning av andelen lägenheter på kommunmark mellan de tre senasteprogramomgångarna. I har andelen minskat från , iStor-Göteborg från och i frän . och har i stället andelen lägenheter på byggherremarkökat. I har en förskjutning till övrig mark skett. Minskningenav andelen lägenheter på kommunmark torde kunna sättas i samband med ökningenav småhusandelen. Av samthga flerfamiljshuslägenheter planeras attuppföras på exploateringsområden och på saneringsområden, varav på s.k. resttomter, på områden med programmerad sanering och på övrigasaneringsområden. Av flerfamUjshuslägenheterna i exploateringsområdenplaneras att uppföras på kommunmark, på byggherremark och på övrigmark. För flerfamiljshuslägenheter i saneringsområden är andelen på kommunmark40 % och på byggherremark . av flerfamUjshuslägenheterna isaneringsområden berörs av ett av kommunen upprättat saneringsprogram. Hälftenav dessa lägenheter ligger på kommunmark. I exploateringsområden ligger och isaneringsområden av flerfamiljshuslägenheterna på tomträttsmark. Iföregående programomgång var andelen för saneringsområden något högre. Beträffande tiden mellan kommunalt markförvärv ochplanerad byggstart gäller för av produktionen på den kommunägda markenatt kommunen innehaft marken än , för har kommuneninnehaft marken och för före byggstart. Länsbostadsnämndernas bedömningar av bostadsbyggandets(påbörjandets) omfattning har för vart och ett av åren i programomgången19731977 givit följande resultat. Påbörjande enhgt länsbostadsnämnderna (istorstadsområdena de kommunala samarbetsorganen), antal lägenheter 1973 1974 1975 1976 1977 Storstadsområdena 28 000 28 000 28 000 28 000 28 000 Landet i övrigt 53 000 53 000 53 500 52 700 52700 Totalt 81 000 81000 81500 80700 80 700 redovisar vissa synpunkter på detaktuella läget inom bostadsförsörjningen och därav betingade förslag. 6 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 14 82 Ett av de väsentligastemålen för bostadspolitiken har varit att avskaffa bostadsbristen. Detta målhar ansetts böra nås i första hand genom en bostadsproduktion av tillräckligomfattning. Nyproduktionen har också kunnat successivt ökas till en nivå sombedömts som erforderlig på föratt realisera detta mål och vissa angivna mål för bostadsstandcirden. De stora lägenhetstillskotten har givetvisinneburit att bostadsefterfrågan i ökande grad har kunnat tillgodoses.Detta har kommit till uttryck genom att dels köerna hos bostadsförmedhngarnahar minskat och i ännu mindre grad än tidigare representerar en aktuell ochbetalnings-kraftig efterfrågan, dels att det uppkommit avsättningssvårigheterför nybyggda lägenheter. Detta ändrade läge påbostadsmarknaden med bättre balans mellan utbud och efterfrågan har ytterligareframhävts av den lågkonjunktur som präglat och även 1973. Underlaget förbostadsefterfrågan och dess tillväxt har varit svagt genom bl. a.emigrationsöverskott och en låg tUlväxt av den totala privata konsumtionen. LägenhetstiUskottenunder har varit stora och även beräknastiUskottet bli stort. Här nämndaförhållanden har samtliga medverkat till de ökande avsättningssvårigheterna förunder senare år nybyggda flerfamiljshuslägenheter.Detta har lett tiU en väsentiig minskning i påbörjandet av nya flerfamiljshusprojekt.Efterfrågan på egnahem har emellertid varit stark och småhusbyggandet harsuccessivt ökat. Den ökadeandelen småhus, vilka kräver betydligt större investering per lägenhet änflerfamiljshusen, medför att bostadsinvesteringarna inte minskar i sammaomfattning som antalet nybyggda lägenheter. ökadeinvesteringarna och beräknas de minska med endast 6,. Ovissheten om de närmaste årens bostadsbyggandehar ökat . Antalet outhyrda lägenheter i nyproduktionenhar på många orter fortsatt att stiga. Initiativen till produktion av nyaflerfamiljshus måste då bli begränsade. Kommunernas bostadsbyggnadsprogram förperioden 19731977 pekar på en total årlig påbörjandenivå av ca 80 000lägenheter. Kostnadsutvecklingen har varit extrem. Priserna på vissabyggnadsmaterial har ökat i en takt som inte förekommit sedan början av1950-talet. Det finns risk för att bostadsbyggandet kan komma in i ensituation, då en med hänsyn till långsiktiga behov erforderlig produktion intekan upprätthållas. Osäkerheten ifråga om efterfrågeutvecklingen och de närmaste årens byggnadsmöjligheter harväsentligt påverkat kommunernas planering. Såväl redovisningarna ibostadsbyggnadsprogrammen som erfarenheter av de senaste årens byggande visaratt planeringsberedskapen har för- 1974:1 Bilaga 14 83 Planeringen kännetecknasjust nu inte bara av stor osäkerhet ifrågaom bostadsbyggandets volym utan kanske i än högre grad av osäkerhet om dess inriktning, fördelning mellannybyggnad och ombyggnad samt om bostadsområdenas utformning. Minskningenav nyproduktionen har på grund av denna osäkerhet och ändringar i planeringeninte medfört något överskott av startberedda projekt. Det finns risk för att bostadsbyggandet på nyttkan komma i samma otillfredsställande planeringssituation som flera gångertidigare. För låg planeringsberedskap kan komma att hindra byggandet eller ledatill en forcering under de sista skedena av planeringen som inverkar menligt påkvalitet och kostnader samt försvårar en allsidig debatt i planfrågor.En hög långsiktig planeringsberedskap framstår därför som starkt befogad ävenom produktionen kommer att ligga på en lägre nivå . Bostadspolitiskafrågor utreds av tre utredningar: boendeutredningen, bostadsfinansieringsutredningen och bostadsskattekommittén.Med hänsyn till den pågående utredningsverksamheten lämnar styrelsen endast pånågra punkter konkreta förslag till åtgärder. Denväsentligaste avser en förstärkning av bostadstUläggen. Dessutom föreslås enutvidgning av hyresförlustlånen tUl att även gäUa förluster uppkomna under år1974. Vissa förbättringar av långivningen tUl småhus föreslås också. understryker vikten av att denya problem som uppkommit på bostadsmarknaden analyseras ingående. Enfråga av särskilt intresse är den i vissa orter förekommande koncentrationen avlediga lägenheter till ett fåtal bostadsområden och projekt somlägenheter i projekt som byggts eller t. o. m. senare med likartadlägenhetssammansättning och kostnadsnivå har kunnat hyras ut. Med hänsyn tillproblemets karaktär är det angeläget att en undersökning av orsakerna kommertill stånd snabbt. Styrelsen anser att en sådan undersökning bör vara enuppgift i första hand för byggnadsforskningenoch har föreslagit statens råd för byggnadsforskning att ett forskningsprojektgenomförs. Den senaste tidenskostnadsökning har sin grund i en stark internationell efterfrågan på svenskaexportvaror vilken höjer prisnivån även på densvenska marknaden. Priserna på vissa material liksom bostädernas driftkostnaderpåverkas även av starkt ökade oljepriser. För att motverka prisstegringarnas effekt på produktionskostnader och bostadskostnader måste åtgärder vidtas pä olika områden. En kostnadsstegring tUl följd av prisstegringar påvissa varor kan begränsas, bl. a. genom en omsorgsfull avvägning mellanmaterialval och produktionsteknik. Det ligger i sakens natur attproducentföretagen i allmänhet har de bästa förutsättningarna att göra sådanaavvägningar. Det blir därvid i rådande situation än mer angeläget attbeställaren skri- 1974:1 Bilaga 14 84 ver program som anger kraven på denönskade produkten utan onödiga begränsningar av materialval och utformning. En ökad inriktningpå modernisering och förbättring av befintliga bo stadslägenheter somalternativ till rivning och nybyggnad innebär att likvärdiga resultat kan nåsmed väsentligt mindre materialförbrukning. Denna aspekt får större betydelse dåmaterialpriserna stiger och är därför ett ytterligare motiv för en ökadmoderniserings- och förbättringsverksamhet. Om åtgärder motkostnadsstegringen inte blir effektiva, kommer bostadskostnaderna att ökastarkt i nybyggda hus. Med tillämpning av reglerna för det nuvarandefinansieringssystemet blir effekten på kort sikt att kostnaderna för de boendeökar även i övriga hus med ränte-ochparitetslån. Därigenom ökar prisskUlnaden gentemot bostäder i hus utansådana lån. årgångarav bostäder har redan förut ett sämre kostnadsläge än äldre hus på grund avmervärdeskatten. Denna är proportionell mot byggnadskostnaderna och detabsoluta skattebeloppet blir alltså större då byggnadskostnaderna ökar.Bostadsstyrelsen förutsätter att de problem som är förenade med denna skattkommer att beaktas av pågående utredningar. Under 1970-taletkan antalet hushåll beräknas öka svagare än . Den del av en given bostadsbyggnadsvolym, som därigenom intelängre behövs för att öka antalet lägenheter, kan då utnyttjas för att snabbareförbättra bostadsförhållandena för hushåll med dåliga bostäder eller lågutrymmesstandard. Ett stort antal lägenheter med låg standard ingår i det utnyttjade bostadsbeståndet, ochuppskattningsvis 350 000 400 000 hushåll är fortfarandetrångbodda enligt den aktuella . finns det ett stort antalouthyrda lägenheter i senare årgångar avhus, vilket bidragit till en minskad nyproduktion. Styrelsen anser det därförangeläget att hushållens bostadsefterfrågan förstärks genom förbättringar avbostadstilläggen. Bostadsbyggandethar starkt förskjutits mot småhus som utgör omkring hälftenav nyproduktionen. Enligt kommunernas bostadsbyggnadsprogramkommer denna produktionsinriktning att bibehållas . Småhusen är tillstor del egnahem med höga produktionskostnader som kan efterfrågas endast avhushåll med stora utrymmesbehov, möjligheter att betala en egen insats och mednågorlunda goda inkomster. Andra hushåll kommer att bo i flerfamiljshus. Omnågon ändring inte sker av nuvarandeförhållanden kommer befolkningen, särskUt i större tätortsregioner, attuppdelas på olika bostadsområden med stora skillnader i fråga omhushållstyper, inkomster, sociala förhållanden och bostadsstandard, dvs.bostadsområdena blir segrcgerade. SkUlnaderna har under lång tidökat i fråga om lägenheternas storlek 1974:1 Bilaga 14 85 i flerfamiljshus och i småhus.Likaså har olikheterna i ekonomiska villkor mellan boende i hyres- ochbostadsrättshus å ena sidan och i egnahemå den andra fått ökad betydelse. Härigenom skärps segregations-problemen.HärtUl bidrar också den stora ökningen av småhusbyggandet utan statliga lån särskUt då detta samlas till vissa områden medhöga tomtkostnader och speciellt påkostade hus. Styrelsenunderstryker starkt vikten av att de nuvarande tendenserna till ökad skiktningav befolkningen mellan olika bostadsområden motverkas. Vad gällersmåhusbyggandet anser styrelsen att alla möjligheter att utvidga det statsbelånade byggandet bör utnyttjasinnan frisläppande av byggande utan statiiga lån kommer i fråga. Enutvidgning eiler ett slopande av ramen för beslut om byggnadstillstånd försmåhus medför att vissa företag som varit avsedda att finansieras med statiigalån övergår tUl finansiering utan statslån.Detta medför bl. a. att höga tomtkostnader lättare kan accepteras avbyggherrarna och att kommunernas möjligheter att realisera uppställdakostnadsmål försämras. Styrelsen har genom undersökningar konstateratbetydelsen för den enskilde småhusköparen av den produktionskostnadskontrollsom sker i samband med den statiiga långivningen. Styrelsen lägger fram vissaförslag till förbättring av den stathga långivningen till småhus. Härigenom stärksde statiiga lånens konkurrenskraft. Att på kort siktåstadkomma förbättringar av de förhållanden som här närmast har berörts är,frånsett de föreslagna åtgärderna i fråga om den statiiga belåningen, främst enfråga för den kommunala planeringen. Kommunerna kan genom bebyggelseplaneringoch markfördelning medverka tiU att styra småhusbyggandet mot statiigtfinansierade hus av måttiig storlek och med kontroll av försäljningspriser.Även har det varit möjligtatt på sina håll bygga småhus i hyres-form. Erfarenheterna härav börstuderas och föras vidare. En väg attmotverka skillnaden mellan olika områden är alt bygga nya områden på sådantsätt att olika hustyper och upplåtelseformer får bättre kontakt med varandra.Sådana bostadsområden med en blandning avsmåhus och flerfamiljshus i begränsad skala torde kunna ge miljövärdensom inte kan uppnås vid en ensidigt sammansatt produktion. De löser visserligen inte på kort sikt problemet medkoncentration av olika hushållstyperoch inkomstklasser tUl egnahem resp. hyres- och bostadsrättslägenhetermen ger bättre förutsättningar för en inom varje område mer differentierad hushåUs- och befolkningsstruktur på . KvalitetsskUlnadernakan också minskas genom att den yttre miljön förflerfamiljshusen förbättras och ges egenvärden som ökar dessa bostädersattraktivitet vid jämförelse med småhus. Småhusen medför i jämförelse med flerfamUjshusstörre investeringar per lägenhet för själva byggandet och störrekommunala investeringar 1974:1 Bilaga 14 86 Det ökadesmåhusbyggandet skärper därför ytterligare kraven på att bostadsområden ochprojekt planeras med tanke på ett effektivtutnyttjande av investeringsresurserna och med beaktande av kommunaladriftkostnader på . redovisar följande bedömningaroch förslag vad gäller bostadsbyggnadsplanen för åren 19741976. harriksdagen (CU 1973: 19) uttalat sig för en bostadsbyggnadsplan med ramar somger utrymme för beslut om bostadslån för ca 80 000 lägenheter och för beslut ombyggnadstillstånd för företag utan statliga lån med 8 000 lägenheter. För bådaramarna gemensamt tillkommer en projektreserv av högst 10 000 lägenheter.Kungl. Maj:t har genom beslut medgivit att byggnadstillstånd fårmeddelas utan rambegränsning såvitt gäller småhus under förutsättning att deegentliga husbyggnadsarbetena påbörjas septemberdecember1973. Nämnda ram förbeslut om bostadslån kommer inte att helt utnyttjas. Såvitt nu kan bedömas med ledning av uppgifter från länsbostadsnämndernakommer beslut om lån att meddelas för ca 67 000 lägenheter. Beslut ombyggnadstillstånd för företag utan statiiga lån beräknas komma att meddelas för totalt ca 11 000 lägenheter,inklusive platser i ålderdomshem. Genom omfördelningar av ramar ochutnyttjandet av reserver kommer beslut om lån resp. tillstånd att kunna lämnasför alla företag som det i övrigt finns förutsättningar för. Fr. o. m. år1974 har bostadsbyggnadsplanen enligt beslut (CU 1973: 19) en annankonstruktion . Den period planen avser har begränsats från fem tUl . Alla kommuner får samma planeringsperspektivgenom att uppdelningen på s. k. expansiva orter och andra orter har slopats.Vidare gäller att programmet för byggandet medstatligt stöd skall avse både bostäder och bostadskomplement, dvs. sådanalokaler som omfattas av låneunderlag och pantvärde. Ramen för beslut om lånskall uttryckas i kvadratmeter våningsyta med angivande av det antalbostadslägenheter som beräknas kunna byggas inom denna ram. Enligtriksdagens beslut gäller 1974 som en total ram för beslut om bostadslån av 8 375 000 m-våningsyta. Ramen har beräknats på följande sätt: för bostäder 7 820 000m-, vilket förutsätts ge möjligheter för beslut om lån till 80 000 lägenheter,för lokaler (utöver de som särskilt anges i det följande) 350 000 m-motsvarande av den för bostäder beräknade ramen, för skollokaler iintegrerade anläggningar 50 000 m-, för barnstugor 135 000 m- och för lokaleri äldre områden 20 000 m-. Sistnämndaantal kvadratmeter för lokaler i äldre områden utgör inom den totala gemensamma ramen en särskUd ram som inte får överskridas. 1974:1 Bilaga 14 87 Byggandet utan statliga lån beräknas till 8 000lägenheter 1974 som . For har vidarefastställts en projektreserv av högst 10 000 lägenheter jämte lokaler somuppförs med statligt stöd. På grundval avde kommunala bostadsbyggnadsprogrammen för åren 19731977 och bedömningar för icke-programkommuner har länsbostadsnämndernaför nämnda år angivit en genomsnittlig årlig produktion av 81 000 lägenheter.För vart och ett av de enskilda åren i periodenhar angivits en produktion som praktiskt taget motsvarar nämnda genomsnitt.Jämfört med programomgången 19721976 innebär detta en minskning med igenomsnitt 22 000 lägenheter , dvs. I dagens situationfinns en stor osäkerhet i de kommunala bedömningar som har resulterat i dennämnda planeringsnivån. Bostadsstyrelsenhar emellertid för sin del med hänsyn till boendeutredningens överväganden inte gjort någon bedömning av bostadsbehov och bostadsefterfrågan underde år förslaget till bostadsbyggnadsplan skall avse, dvs. För de två förstaåren i nämnda period gäller redan i enlighet med beslut en plan somger utrymme för besiat om bostadslån och byggnadstUlstånd avseende ca 88 000lägenheter. HärtUl kommer för en projektreserv på 10 000 lägenheter. Bostadsbyggnadsplanenbör vara så vid att den ger utrymme för den påsikt behövliga och möjliga produktionen. I nuvarande läge mot bakgrund avkommunernas planeringsnivå synes en plan av den omfattning som gäUer för år1974 88 000 lägenheter -1- 10 000 lägenheter i projektreserv kunna gäUa även . förutsätter att eventuella förändringari planeringsläget beaktas innan planen för slutligt fastställs,och att givetvis nivån inte låses utan kan omprövas ihöjande riktning kommande år. föreslår följande ramar för beslut om bostadslån. Ramarna bör ge utrymme för beslut om lån för 80000 bostadslägenheter. Planeringen för åren 19741977 innebär en likafördelning på flerfamiljshus och småhus och med genomsnittliga våningsytor på81 resp. 121 m-. Med hänsyn härtill bör förbostäder räknas med av (80 000 X101 =) 8 080 000.