prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — kr., exkl. kostnad för mark. För budgetåret1974/75 beräknar SJ ett medelsbehov om 12 milj. kr. SJ förutsätter att som finansieras genomavskrivninganslag på statens driftbudget. Ianslagsframställningarna och hemställde SJ om avskrivningsanslag för vissa investeringar vid deverkstäder som i likhet med ligger inom det allmännastödområdet. Maj:t förordade dock inte sådant anslag. SJ återkommer ifrågan och framhål- 1974:1 Bilaga 8 223 leratt för vissa investeringar vid verkstäderna i och böravskrivningsanslag utgå motsvarande huvudregeln i kungörelsen (1973:552) om ändring i kungörelsen (1970: 180) om statligt regionalpolitiskt stöd.Under /75 aktuella investeringar vid verkstäder inom detallmänna stödområdet är förutom nytt tak på elverkstadenshögskepp och miljövårdande åtgärder i samt om- och tillbyggnad avmalmverkstäder i m. fl. platser inom regionen. Totalt beräknas medelsförbrukningen för budgetåret1974/75 till 21,2 milj. kr., varav 2,8 milj. kr. avser nya objekt. anmäld ny förrådsbyggnad i beräknasbelasta /75 med 0,3 milj. kr. Mindre nya arbeten planeras för 0,2milj. kr., varför medelsförbrukningen totalt beräknas uppgå till 0,5 milj. kr. Huvuddelen av beräknade investeringar budgetåret1974/75, eller 8,6 milj. kr. av totalt 11,9 milj. kr., avser tidigare anmäldaobjekt. Bland dessa kan nämnas nya signalställverk i , , ,och . För åtgärder mot störningar på SJ:s signalanläggningarförorsakade av tyristorlok beräknas åtgå 1,7 milj. kr. Vid N planeras ett nytt ställverk.Investeringen beräknas ge en personalbesparing av fem man. Investeringsbeloppetberäknas till 0,8 milj. kr. som helt faller på /75. Totalt har av Sl:s järnvägsnätförsetts med fjärrblockering. T. o. m. beräknas utbyggnaden fortsättamed följande sträckor. Sträcka Längd, km Beräknas bli KornsjöMellerud 65 [ 1974 EnköpingKöping, TiUbergaSala 100 StorvikBoriänge 78 } 1975 BorlängeStälldalen 72 1 .g-jj 1974:1 Bilaga 8 224 För budgetåret1974/75 beräknas medelsförbrukningen till totalt 34,1 milj. kr., varav 8,9milj. avser tidigare inte anmälda arbeten på sträckorna FalköpingNässjöoch GävleEnånger. Arbetena avsersäkerhetsanordningar vid oskyddade plankorsningar mellan järnväg och väg samtförbättring av säkerhetsanordningar för att ge ökat skydd. Dessutom tillkommerarbeten för fortsatt automatisering av skyddsanordningar i samband med attfjärrblockering installeras på huvudlinjerna. För vägskyddberäknas för /75 en medelsförbrukning om 5,5 milj. kr. Beloppetavser SJ:s andel av investeringarna. Härtill kommer statsbidrag för ökat skyddoch rationalisering om resp. av anläggningskostnaderna. Inom objektgruppen tele ryms investeringar i bl.a. telekablar, telefonförstärkare, bärfrekvensanläggningar,bangårdsradio, drift- och linjeradio, radiostyming, utmstning förautomatiserad färdbiljettförsäljning, fjärrskrivare, televäxlar,högtalaranläggningar, tjuvbroms- och varm-gångsdetektorer samt åtgärder motstörningar på SJ:s telekablar förorsakade av tyristorlok. Större nyanmäldaobjekt är driftradioanläggningar vid banavdel-ningen. Behovet avinvesteringsmedel för sådana anläggningar beräknas till totalt 12 milj. kr.,varav 2 milj. kr. fr. o. m. /75. Behovet av atttransportera data från en plats till en annan ökar genom att SJ har införteller planerar att införa bl. a. fjärrblockering, automatiserad fjärrskrift,automatiska boknings- och biljettsystem samt automatiskavagnregistreringssystem. Att anlägga bärfrekvenssystem har bedömts varadet fördelaktigaste sättet att öka datanätets kapacitet. Under budgetåren1973/74 och 1974/75 planeras bärfrekvensanläggningar på sträckornaStockholmGävle, GävleSundsvall, KilCharlotten-berg, ÖrebroStorvik och AngeÖsterås. Investeringsbeloppet för dessasträckor beräknas till 2,5 milj. kr. Den totalamedelsförbrukningen för teleanläggningar /75 beräknas till 15milj. kr., varav 4,1 milj. kr. avser nya objekt. I tidigareanslagsframställningar anmälda arbeten beräknas belasta /75 med25,9 milj. kr. Härtill kommer nya objekt om 8,5 milj. kr., vilket innebär entotal investeringsvolym för budgetåret av 34,4 milj. kr. anmälda större arbeten avseranskaffning av statiska omrik- 1974:1 Bilaga 8 225 tare, modernisering av äldreomformaraggregat, nya omformarstationer i , , fjärrstyrning från trafikledningscentralen i avomformarstationerna i , , Ottebol och kopplingscentralen iHerrhult, höjning av standarden på kontaktledningen inkl. dubblering avåterledningen på sträckanSödertäljeAlingsås, KatrineholmMalmö och inom ,dubblering av återledningen bl. a. på norra stambanan och på linjernaKilGöteborg och KilLaxå samt ombyggnad av hjälpkraftledningenAlingsåsSödertälje. Följandenyanmälda objekt utgör en fortsättning av den tidigare inledda upprustningenav matningsanläggningarna för den elektriska tågdriften. a. av den ökande trafiken på huvudlinjerna. Nässjöomformarstation planeras att utrustas med två statiska fre-kvensomriktare omvardera 15 MVA (megavoltampere) för att förstärka effekten på stationensmatningssträckor. De statiska omriktarna saknar rörliga delar.Energiförlusterna är mindre än för roterande omformare. Stationsbyggnaden och dess elektriska utrustning måste ändras och kompletteras.Investeringsbeloppet för omriktare och ombyggnader i uppgår tillca 9,5 milj. kr., varav 2,5 milj. kr /75. Ett inköp av tvåtransportabla roterande omformare på vardera 10 MVA planeras. Dessa omformareskall i första hand tillgodose det ökadeeffektbehovet på norrlandslinjerna. Investeringsbeloppet beräknas till 8milj. kr., varav 2,8 milj. kr. faller på /75. På sträckorna ÄlvsjöSödertälje, HäggvikUppsalaoch planerar SJ att dubblera kontaktiedningens återledning.Investeringarna ger ett nödvändigt kapacitetstillskott och minskarstörningarna på telenät och signalsystem. Investeringsbeloppet för de tresträckorna beräknas till 3 milj. kr., varav 0,4 milj. kr. /74och 0,6 milj. kr. För att Rc-lokskall kunna framföras på sträckan måste kapaciteten höjasgenom en ny matarledning SöderhamnHudiksvall.Matarledningen skall överföra elenergi till en ny inmatningspunkt iHudiksvall. Investeringsbeloppet beräknas till 2,4 milj. kr., varav 0,6 milj.kr. faller på /75. Den knappatillgången på investeringsmedel under en följd av år har gjort att SJ tvingatsbehålla äldre, starkt förslitna lok. Dessa lok är dyra att hålla i driftdugligtskick. Många har dessutom otillfredsställande prestanda för dagenstrafikuppgifter. Det är därför nödvändigt att slopade äldsta, minst trafiklämpliga loken. Det aktuella slopningspro-grammetför sexårsperioden /741978/79 upptar 260 el- och die-sellok. 15 1974.1 saml. De nya lok somskall ersätta de utrangerade blir färre än de utrangerade, eftersom de nyaloken har betydligt högre prestanda. Nya lok behövs även för nytillkomna behovpå grund av ökad godstrafik. Bättre lokmöjliggör också en höjning av godstågens kapacitet genom fler och tyngrevagnar varigenom kostnaden per transporterad enhet sjunker. SJ har hittillsanskaffat 102 standardlok litt Re. Av beställda lok återstår en leverans om 28.SJ planerar att beställa ytterligare 50 Rc-lok under budgetåren1973/741974/75. För Rc-loken beräknas åtgå 59 milj. kr. under budgetåret1974/75. Nya diesellokplaneras ersätta äldre slopningsmässiga lokomotorer och batterilok. De kommeräven att täcka det ökande behovet av dragkraft i tung växlingstjänst resp.användas för nytillkomna transportuppgifter i växlingstjänst påoelektrifierade bangårdar och industrispår samt i tågtjänst på kortaresträckor. För diesellok beräknas under /75 åtgå 20 milj. kr. Totalt beräknasinvesteringarna i lok för /75 uppgå rill 81,9 milj. kr., varavnya objekt utgör 27,9 milj. kr. Som tidigarenämnts väntas en fortsatt ökning av SJ:s godstrafik med underperioden 19731977. Transportkapaciteten måste därför ökas genom ett tillskottav nya vagnar. Nya vagnar behövs även som ersättning för äldre vagnar som måsteslopas därför att deras prestanda är otillräckliga för dagens trafik eller föratt underhållskostnaderna är så höga att det är oekonomiskt att behållavagnarna. SJ försöker också att genom bättre vagnutnyttjande ökatransportkapaciteten. a. vidtas åtgärder för att förkorta terminaltiderna. Medelsbehovet /75 för tidigare beställda slutna vagnar uppgår till 11 milj-kr. För nya beställningar under budgetåret beräknas åtgå 10 milj. kr. Under budgetåret1974/75 planeras vidare beställningar om drygt 1 100 öppna vagnar avstandardtyp. Tillsammans med tidigare beställningar uppgår medelsbehovet föröppna godsvagnar till 79 milj. kr. För olika typerav specialvagnar beräknas en medelsförbrukning av 3 milj. kr. Sammantaget innebärvidtagna och planerade godsvagnsbeställningar ett medelsbehov för budgetåret1974/75 om 103,4 milj. kr., varav ca halva beloppet avser nya beställningar. Ombyggnadsarbetenasyftar till att minska underhållskostnaderna, öka kapaciteten och anpassamaterielen till nya transporttekniska krav. Beloppet för /75avser bl. a. ändring för multipelkörning av vissa ellok, bullerdämpandeåtgärder och nya kylsystem på diesellok. 1974:1 Bilaga 8 227 boggiombyggnadpå motorvagnar, ombyggnad av personvagnar för vakuumtoaletter,ombyggnad av öppna godsvagnar till olika typer för transport av virke, m. m. Berörda europeiskajärnvägsförvaltningar har rekommenderat att automatkoppel skall införas år1985. Detta innebär en senareläggning i förhållande till tidigare planer.Förberedelsearbetena vid SJ har därför tills vidare nedtonats, varigenom andraangelägna ombyggnader i stället kan utföras. I arbetena ingår även ombyggnad av motorvagnar,som skall provas i högre hastigheter. Projektet bedrivs i samarbete medASEA. Medelsförbrukningenför ombyggnad av rullande materiel /75 beräknas till 23,6 milj.kr. SJ begär /75 ett avskrivningsanslag om 2,4 milj. kr. för investeringar iförsvarsberedskap. Redogörelse för hur SJ planerar att använda de för budgetåretbegärda medlen har lämnats i särskild skrivelse . Innehålleti skrivelsen torde få bringas till kännedom i samband med atthandlingarna i. ärendet ställs till vederbörande utskotts förfogande. Den /75 beräknade medelsförbrukningen om 24,5 milj. kr. a. övningsanläggningar vidden nya SJ-skolan i , bilar, arbetsmaskiner för spårunderhåll,personal- och verkstadsvagnar, truckar, traktorer, lastanordningar, radioutrustningaroch maskiner till verkstäderna. Anskaffningarna gör det möjligt att rationaliseradriften samt ban- och maskinunderhållet. Av det beräknade beloppet för budgetåret utgör3,4 milj. kr. investeringar i maskiner och andra inventarier vid den nyaverkstaden i . SJ förutsätter att av beloppet, dvs. 1,7milj. kr., finansieras genom avskrivningsanslag på statens driftbudget. För diverse och oförutsett beräknarSJ 8 milj. kr. kommunhar tidigare haft planer på att ta i anspråk vissa delar av kvarterenPensionären och Pennfäktaren för en gatuförbindelse mellan ochKlarabergsleden. Dessa planer synes nu inte komma att realiseras. SJ ägerkvarteret och anser det vara angeläget att använda denna tomt förändamål som stärker SJ:s marknadsposition som trafikföretag. SJ har funnit attdet bästa sättet att nå detta syfte är att på den aktuella tomten uppföra etthotell. Hotellet är avsett att utföras som ett ekonomihotell, dvs. med godrumskomfort men utan luxuös standard. På så sätt bör priserna kunna hållas påen nivå som förutses kunna attrahera betydande kategorier av resande. 1974:1 Bilaga 8 228 Byggnaden skall dessutom innehållabl. a. butiker, parkering och utrymme för reseinriktad verksamhet. SJ har föravsikt att genomföra dessa planer genom ett särskilt fastighetsbolag somgentemot entreprenör skall hälla i projektering och byggnation samt sedermeraförvalta byggnaden. Genom att rill detta bolag överlåta marken med tomträtt kanbyggnaden till övervägande del direktfinansieras lånevägen. behållerSJ möjligheten att kunna disponera marken för rent järnvägsändamålom det skulle visa sig behövligt. Hotellrörelsen medkompletterande restaurangverksamhet är avsedd att drivas av ABTrafikrestauranger. SJ har bedömt att fastighetsbolagets aktiekapital till enbörjan bör utgöra 1 milj. kr. för att projekteringen skall kunna komma igång. Övrig beräknad medelsförbrukning budgetåret1974/75 avser dels återanskaffning eller reparation av SJ-anläggningar,som förstörs eller skadas genom olyckshändelser, dels oförutsedda arbeten ochanskaffningar utanför investeringsprogrammet. Avskrivningsanslag för investeringar i ersättningsberättigade järnvägslinjer Investeringarna i ersättningsberättigadejärnvägslinjer, som /75 beräknas uppgå till totalt 17,5 milj.kr., avser de separatredovisning ingående olönsammajärnvägslinjerna med de avgräns-ningar som de sakkunniga föreslagit och som1973 års riksdag beslutat. Av investeringsbeloppet hänför sig 15,3 milj. kr.till anläggningar, lokaliserade till det olönsamma nätet, vilka inteberör affärsbanenätet, och 2,2 milj. kr.till anläggningar belägna vid gränsstationer mellan det olönsamma nätetoch affärsbanenätet samt anläggningar, lokaliserade till det olönsamma nätet,vilka berör även affärsbanenätet. Anläggningar förförsvarsberedskap, för vilka SJ hemställer om särskilt avskrivningsanslag och de kostnader för vägskydd som skall bestridasav statsmedel, ingår inte i nämnda investeringar. Investeringarna idet ersättningsberättigade nätet har beräknats enligt de principer som närmareredovisas i 1964 och anslagsframställningar. Således harinvesteringsutgifterna under rubrikerna Investeringsinventarier samt Diverseoch oförutsett uppskattats med hjälp av rimliga procentsatser för deersättningsberättigade linjernas andel av ifrågavarande totalbelopp. Med hänsyn tillatt investeringar i ersättningsberättigade järnvägslinjer inte skall förräntashar dessa investeringar under budgetåren 1967/681973/74 avskrivits genom attstatsmakterna anvisat motsvarande belopp på statens driftbudget. SJ hemställerdärför att ett avskrivningsanslag om 17,5 milj. kr. för detta ändamål tas upppå statens driftbudget för /75. Prop.1974:1 Bilaga 8 229 Ersättningtill för skilda verksamheter och kostnader I skrivelse den 17augusti 1973 har SJ bl. a. hemställt om särskild ersättning med sammanlagt 25milj. för skilda verksamheter och kostnader. I sammanhanget framhåller SJföljande. Fr. o. m. skall arbetsgivare årligenerlägga en lönegarantiavgift enligt lagen (1970: 741) om statiig lönegarantivid konkurs och lagen (1970: 742) om lönegarantiavgift (ändrad 1972: 566).Avgiften motsvarar av avgiftsgrundande lön och förs till en fond frånvilken utbetalas arbetstagares fordran hos arbetsgivare som försatts i konkurs. Lag om arbetslöshetsförsäkring (1973: 370) trädde ikraft . Arbetsgivaravgift för finansiering avarbetslöshetsförsäkring skall enligt lagen (1973: 372) om arbetsgivaravgifttill arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet erläggasav arbetsgivare med ett belopp som motsvarar av avgiftsgrundande lön. De nämnda avgifterna avser i allt väsentligt att gearbetstagarna garantier för förhållanden som inte kan bli aktuella vid SJ bl.a. på grund av de fasta anställningsformerna. Dessa orsakar betydande merkostnaderför företaget jämfört med om SJ kunde föra samma flexibla personalpolitik somkonkurrerande företag. Avgifterna medför följaktligen en dubbel belastning förSJ som transportföretag. SJ bör därför får särskild ersättning för de kostnadersom dessa avgifter orsakar på affärsbanenätet. Under /75 uppgårersättningsbehovet till 6,2 milj. kr. Ersättning för viss försvarsberedskap I överensstämmelse med vad föredragandedepartementschefen anfört i prop. 1973: 1 (bil. 8, s. 234) angående SJ:sberedskapsåtaganden har SJ i skrivelse till överbefälhavaren den 28 maj 1973preciserat ersättningsbehovet för /75 exkl. utbildning av vapenfriatjänstepliktiga och driftvärn. AMS har i skrivelse till SJ den 15 augusti 1973meddelat, att AMS saknar medel att utbetala begärd ersättning för utbildning avvapenfria tjänstepliktiga beroende på att utbildningsanslaget numera disponerasav Kungl. Maj:t och att AMS inte kommer att inkalla vapenfria tjänstepliktigatill SJ under /74. Om vapenfria tjänstepliktiga skall utbildasvid SJ under /75 bör såsom SJ tidigare framhållit särskildersättning utgå till SJ för de kostnader som SJ härigenom åsamkas. Kostnaderna,som saknar motsvarighet hos konkurrerande företag, beräknas under budgetåret1974/75 till 1 milj. kr. 1974:1 Bilaga 8 230 överbefälhavarensoch SJ:s prövning av betydelsen från totalförsvarssynpunkt av att driftvärnetvid SJ bibehålls är ännu inte avslutad. I avvaktan på resultatet av dennaprövning har SJ beräknat ersättningsbehovet för driftvärnet /75till 2 milj. kr. SJ:s kostnader för driftvärn saknar motsvarighet hoskonkurrerande transportföretag, och SJ anser sig inte utan särskild ersättningkunna upprätthålla nuvarande driftvärn. Ersättning för vissa kostnader vid korsningar i planmellan järnväg och väg Enligt kungörelsen (1959: 50) angåendekryssmärken och säkerhetsanordningar vid plankorsningar mellan järnväg och vägåligger det järnvägs innehavare att vid plankorsningar anordna ochunderhålla kryssmärken och säkerhetsanordningar samt ordna den bevakning somkan komma ifråga enligt kungörelsen. Sedan är 1941kan järnväg erhålla statsbidrag till kostnaderna för anordnande avsäkerhetsanläggning som beslutats enligt ifrågavarande kungörelse. a. av de beräknade kostnaderna. Statsbidrag kandäremot inte erhållas till kostnaderna för drift, underhåll och förnyelse avplankorsningar och säkerhetsanordningar. Dessa kostnader saknar motsvarighethos med järnväg konkurrerande transportföretag och bör behandlas medutgångspunkt från ett trafikpolitiskt betraktelsesätt och ses som förjärnvägs-och vägtrafik gemensamma kostnader. För budgetåret1974/75 beräknas de totala kostnaderna på affärsbanenätet försäkerhetsanordningar vid korsningar mellan järnväg och väg till 17,6 milj. kr.Härtill kommer kostnader för det bantekniska underhållet vid plankorsningarna. Detta underhåll avser beläggningen i korsningar,snö- och siktröjningar samt skyddsportaler och varningsmärken, som inte räknasin i säkerhetsanordningar. Kostnaderna för detta underhåll på affärsbanenätetberäknas för /75 till 14 milj. kr. SJ anser attnämnda driftkostnader (17,6-1-14,0) 31,6 milj. kr. bör delas lika mellanvägtrafik och järnvägstrafik. Under / 75 uppgår ersättningsbehovet således till 15,8 milj. kr. Arbetsmarknadsstyrelsenhar avgett det yttrande som redovisats under rubriken (s. 58). Investeringsramenför innevarande budgetår angavs i prop. 1973: 1 (bil. 8, s. 231) till 350,3milj. Maj:ts beslut höjdes ramen dels med 14,5 milj. kr. för ombyggnad av rullande materielvid , dels med (2,3-1-2,8) 5,1 milj. kr. för på begäran avAMS tidigarelagda byggnads- och anläggningsarbeten. Maj:t har vidareden och sedan anslag anvisats på rilläggsstat I den 14 december1973 höjt ramen med ytterligare (10-F65) 75 milj. kr. för att möjliggöra förSJ att tidigarelägga investeringar irullande materiel och fasta anläggningar till innevarande budgetår. Härigenom uppgår den fastställdainvesteringsramen för budgetåret till (350,3-H4,5-I-5,1-f 75,0) 444,9milj. kr., dvs. ramen överstiger den av SJ i förra årets anslagsframställningför budgetåret föreslagna medelsförbrukningen med ca 5 milj. kr. För budgetåret1974/75 har SJ föreslagit en medelsförbrukning av 445 milj. kr. Avinvesteringsplanen för kommunikationsverken framgår att jag tillstyrker eninvesteringsram av 392,3 milj. kr. I förhållande till den i prop. 1973: 1beräknade investeringsramen för innevarande budgetår innebär detta en ökningmed 42 milj. kr. Jag har i olika sammanhang understrukit angelägenheten av attåtgärder vidtas som gör det möjligt för SJ att väl hävda sig på transportmarknaden.Genom den av mig föreslagna ökningen av investeringsramen för budgetåret1974/75 och genom den under innevarande budgetår beslutade tidigarelägg-ningenav investeringar i rullande materiel och fasta anläggningar om 75 milj. kr.kommer SJ att kunna öka sin kapacitet och konkurrenskraft i betydandeutsträckning. Av följandesammanställning framgår hur investeringarna i stort beräknas bli fördeladeunder /75. Sammanställningen visar också utfallet för budgetåret1972/73 och den beräknade medelsförbrukningen för innevarande budgetår. Fördetta budgetår redovisas såväl beräkningarna i prop. 1973: 1 som denförväntade fördelningen, om hänsyn tas till beslutade ramhöjningar. 1973/74 Beräknad 1974:1 Bilaga 8 232 Till kapacitetshöjande investeringar hänför sig bl. a.anskaffning och ombyggnad av rullande materiel. I det investeringsprogram somjag förordar ligger en ökning i fråga om den rullande materielen om 25 milj.kr. jämfört med den av mig för innevarande budgetår i prop. 1973: 1 förordademedelsförbrukningen för motsvarande ändamål. Till kapacitetshöjande investeringar hör vidarefortlöpande utbyggnadsarbeten på bangårdar, fortsatta förstärknings- ochombyggnadsarbeten på banan etc. Jag vill i detta sammanhang nämna att i den avmig förordade investeringsramen för /75 har inräknats utrymmeför vad som under detta budgetår kan komma att krävas av statliga medel föranläggande av en pendeltågsstation vid i . Medelför detta investeringsobjekt för innevarande budgetär har ridigare ställtstill SJ:s förfogande. I fråga om investeringsarbetena för i övrigt gäller att samtliga avtalade arbeten beräknas blifärdigställda under budgetåret 197-1/75. Bland de mera betydande rationaliseringsåtgärderna, avvilka flera är angelägna inte minst från säkerhetssynpunkt, kan nämnas enfortsatt utbyggnad av fjärrblockeringen, automatiserad kontroll av vagnparkensfunktionsduglighet, mekanisering av terminalarbetet och införande av linje- ochväxlingsradio. Investeringsramen bedöms i övrigt möjliggöra fortsatta insatserför upprustning av personal- och arbetslokaler samt åtgärder av betydelse förden yttre miljövården. SJ har i anslagsframställningen anmält sin önskan attbilda ett särskilt fastighetsbolag med uppgift att svara för projektering,uppförande och senare förvaltning av en hotellbyggnad i anslutning till StockholmC. Jag har inget att erinra mot ett fortsatt utredningsarbete inom SJ för attbedöma lönsamheten av ett sådant projekt. Jag förutsätter dock att SJ härvidäven utreder alternativa användningar av marken och att frågan sedermeraunderställes Kungl. I den av mig förordade medelsförbrukningen ingårinvesteringar om 17,5 milj. kr. i järnvägslinjer tillhörande detersättningsberättigade bannätet. För investeringar i försvarsberedskap vid SJberäknar jag 2,3 milj. kr. Chefen för tillstyrker i annatsammanhang denna dag avskrivningsanslag för dessa ändamål om 17,5 resp. 2,3milj. I den av mig förordade medelsförbrukningen ingår ocksåsammanlagt 15,4 milj. kr. för investeringar i ny verkstad i , varav12 milj. kr. utgör investeringar i anläggningen och 3,4 milj. kr. investeringari maskiner och andra inventarier i verkstaden. SJ har på Kungl. Maj:ts uppdragtidigare redovisat förutsättningarna för en' utökad verksamhet vid verkstaden.För denna undersökning lämnades en redogörelse i prop. 1972: 1 (bil. 8, s.259). SJ bör också för de nu aktuella investeringarna i anläggningenkompenseras pä tidigare föreslaget Prop.1974:1 Bilaga 8 233 sätt.Chefen för förordar i annat sammanhang denna dagavskrivningsanslag för ändamålet om 6 milj. kr. SJ har även begärt särskildaavskrivningsmedel för vissa andra investeringar inom det allmänna stödområdetmed sammanlagt . Jag är dock inte beredd att förorda särskilt anslagpå statens driftbudget eller kompensation i annan form för dessa investeringar. Utöver vad som angetts i samband med framställningen omdriftersättning till det olönsamma bannätet har SJ för /75 begärtersättning med sammanlagt 25 milj. kr. för vissa särskilda kostnader. Avbeloppet hänför sig 2 milj. kr. till driftvärnsverksamheten vid SJ. Iöverensstämmelse med vad jag förutsatte i prop. 1973: 1 (bil. 8, s. 234) prövaröverbefälhavaren och SJ f. n. betydelsen från totalförsvarssynpunkt av attdriftvärnet vid SJ bibehålls. I avvaktan på resultatet av denna prövning bördriftvärnsverksamheten vid SJ, utan att särskild ersättning utgår, bibehållasenligt hittillsvarande principer.