prop · FX03129 · 1974-12-31 00:00:00 — Rälllill ersättning bör föreligga om den försäkrade pä grund av sitt handikappbehöver mera tidskrävande hjälp av annan i sin dagliga livsföring och vidare omden handikappade för att kunna förvärvsarbeta behöver fortlöpande hjälp avannan person. Även då den handikappade eljesl har betydande merutgifter lillföljd av sitt handikapp bör rält lill handikappersättning föreligga. påpekat bör den handikappades värd- och hjälpbehov vid bedömning avfrägan om rätl till ersättning vägas samman med hans merkostnader lill följd avhandikappet. Föreligger behov av hjälp i den dagliga livsföringen eller förutförande av förvärvsarbete med merutgifter i annal avseende börbedömningen således grundas på del sammanlagda behovet av slöd. De nya reglernabör i enlighet med verkets förslag träda i kraft . Mol bakgrund av vad verkel anfört anser jag attblind försäkrads rätt till handikappersättning alhjämt bör komma till uttryck isärskild lagbestämmelse. I dessa fall gäller det nämligen en generell rältlill ersättning. I enlighel med verkets förslag bör döva och gravthörselskadade personer alltid ha rätt lill handikappersättning motsvarandeminsl av basbeloppet. Eftersom denna ersättning skall utgå i alla fall därdövhet eller grav hörselskada föreligger bör i likhet med vad som gäller blinden särskild bestämmelse härom las in i lagtexten. Jag vill i della sammanhangunderstryka alt en döv eller gravt hörselskadad försäkrad som visar att hantill följd av sill handikapp har större hjälp- eller värdbehov eller högre merkostnaderän vad som molsvarar av basbeloppet självfallet skall ha räll lill denhögre handikappersättning som är motiverad i det särskilda fallet. Med den uiformning som de nya beslämmelserna lärfinner jag liksom inte skäl att föreslå speciellabeslämmelser för andra former av handikapp. Vid bedömningen av sådana fallskall i enlighel med verkets förslag ersättningens nivå bestämmas med hänsynlill del värd- ochhjälpbehov och de merkostnader i övrigt som föreligger på grund av handikappet.Jag återkommer till den närmare utformningen av beslämmelserna ispecialmötiveringen till förfallningsförslagen. 6.5.2 Vårdbidraget lill förälder med handikappat barn Vårdbidrag inom folkpensioneringen utgår tillförälder som värdar barn under 16 är då barnel på grund av sjukdom, psykiskutvecklingsstörfiing eller annat handikapp för avsevärd tid och i avsevärdomfattning är i behov av särskild tillsyn och vård. Vårdbidragets beloppmolsvarar hel förlids-pension lill ensamslående jämte pensionstillskott. har föreslagil atl de nugällande kraven för rätt till vårdbidrag mildras och atl man vid bedömningen avrätl till bidrag skall kunna la hänsyn lill om barnels handikapp medför andramerkostnader än sädana som är att hänföra till tillsyns- och värdbehovet.Verket har också föreslagil att värdbidraget graderas i helt och halvt bidrag. Under remissbehandlingen framhålls överiag delvärdefulla i all vårdbidragen förbättras i enlighet med verkets förslag. DHRfinner alt förslaget medför en vidgning av rätlen till bidrag för olika grupperav handikappade barn. , och understrykeratt ett barns behov av träning också börberättiga föräldrar till vårdbidrag. 1 enlighel med vad anförtföreslår jag alt kraven för rätt till vårdbidrag till förälder med handikappatbarn mildras. Rätl lill bidrag bör således föreligga om barnel pä grund avsjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp för avsevärd lid äri behov av särskild tillsyn och vård. Som verkel föreslagit bör vidare ilagtexten tas in bestäiTimelse om att även andra merkostnader än sådana somäratl hänföra till tillsyns- och vårdbehovet skall beaktas vid bedömningen avrätt lill vårdbidrag, I några remissyttranden har understrukits vikten avatt det handikappade barnets behov av träning beaktas vid bedömningen av rälllill bidrag. Denna synpunkt överensslämmer med verkets påpekanden om vikten avatt handikappade barn redan från späd ålder bör stimuleras och tränas och altmöjligheterna all i framliden minska ett handikapps verkningar i hög grad bestämsav bl. a. den träning barnel kan (ä. Jag vill för egen del understryka alt dethandikappade barnets behov av träning är att se som etl naturiigt led i enaktiv vårdinsats och därför självfallet bör beaktas vid bedömningen av rättentill värdbidrag. Eftersom iräningsmomentet pä detla sätt är en del av vårdinsatsenbehövs inle någon särskild lagbestämmelse. Med den nu föreslagna mildringen av kraven för rältlill bidrag kommer den bidragsberättigade kretsen atl vidgas. Med hänsynhärtill och i syfte att nå en god anpassning av vårdbidragets sloriek lill delföreliggande hjälpbehovet bör bidraget i enlighel med verkets förslag graderasi hell och halvt bidrag.De nya reglerna bör i enlighet med verkels förslag träda i kraft den , Vårdbidraget - som sedan barnet fyllt oftaövergår i förtidspension - molsvarar f n. hel förtidspension jämtepensionstillskott. 1 enlighel med pensionsälderskommitléns belänkande har jag idet föregående (avsnitten 6.3 och 6.4) föreslagit höjningar av folkpensionensgrundbelopp och höjda pensionslillskoil. En följd av dessa förslag blir enkraftig förstärkning även av vårdbidragen. Helt vårdbidrag, som f n. utgår med105 % av basbeloppet, kommer således att uppgå lill avbasbeloppet och därefter höjas successivt till avbasbeloppel. Enligt särskilda bestämmelser utgår s. k.ferievårdbidrag för anstaltsvårdat barn för tid då barnet vistas utom anstaltenutan alt vårdas genom dess försorg. Förutsättning härför är f n, atl barnetunder minst tvä veckor i följd vistas utom anstalten. harföreslagil all dessa regler ändras så att ferievårdbidrag kanutgå för som barnet vistas utanför anstalten. Verkels förslag har fällell posiiivt gensvar under remissbehandlingen. Jag vill framhålla atl de barn det här gäller oftahar grava handikapp. Dä de når skolåldern (Ir de i allmänhetspecialundervisning, och om de vårdades i hemmet skulle fortlöpande värdbidragutgå. Den nu gällande regeln för ferievärdbidraget medför att detla vanligenbara kan erhållas under jul- och sommarlov. Jag finner skäl tala för det avriksförsäkringsverket framlagda förslaget som innebärati de handikappadebarnens hemmavistelse underiättas och att de därigenom fär ökade möjligheterlill stimulans och kontakt med föräldrar och andra anhöriga. Verkel harunderstrukit all de nya reglerna bör utformas pä ett sådant sätt alt de inteblir administrativt betungande och föreslagil alt den institution där barnelvärdas bör registrera det antal dagar som barnet vistas utom institutionen ochen gång per kvartal underrätta vederbörande försäkringskassa därom. Därvid böri avvaktan pä närmare erfarenheter av de nya reglerna vårdbidrag utbetalas tillföräldern dä antalet sädana dagar uppgår till minst tio per kalenderkvarlal. Som jag inledningvis nämnt uppgår reformkoslnadernaför sänkningen av den allmänna pensionsåldern och de föreslagna förbättringarnaav folkpensionsförmånerna till sammanlagt . De i utredningsförslagen gjordakostnadsberäkningarna är grundade pä det basbelopp på , som gällde ifebruari 1974, som beräkningen av avgifisunderiaget försocialförsäkringsavgiften lill folkpensioneringen och ATP-avgiften skett på däkända uppgifter avseende 1974. Sedan utredningsförslagen lagts fram harbasbeloppet fr, o. m. stigit lill . Eftersomreformprogrammets genomförande är avsett all påbörjas den ,kommer jag i del följande att redovisa beräkningen avreformkostnaderna vid ett basbelopp av storieksordningen . som kanväntas gälla under della är. Pä motsvarande sätt kommer jag vid beräkningarnaavseende finansieringen att tillämpa det avgiftsunderiag som enligt vad nu kanbedömas kommer att gälla . Del innebär att avgifisunderiaget beräknaslill för social försäkringsavgiften tillfolkpensioneringen och till för ATP-avgiften. För de bådanärmaste åren efter 1975 förutsätts atl förändringar av basbeloppet resp.avgiftsunderiagen i slort sell väger upp varandra. Med de nu angivna utgångspunkterna kan desammanlagda reformkostnaderna beräknas uppgå till 3 150milj. kr, varav I 775 milj, kr för pensionsålderssänkningen och 1 375 milj. krför de föreslagna förbättringarna av folkpensionsförmänerna. De lolalareformkoslnaderna för folkpensioneringen fördelar sig med 825 milj, kr pä 1975,750 milj. kr på 1976 och 800 milj. kr. Ökningen av ATP-kostnadernaberäknas lill 350 milj. kr. och 425 milj. kr . Den närmareberäkningen av reformkoslnaderna framgår av tabell 6. med föregående år, milj.kr. Höjningar av folkpensionens grundbelopp den 1975 775 Ändrade regler för handikappersäuning och vårdbidrag Sänkning av den allmänna pensionsåldern till den Höjning av pensionstillskotten 70 150 Dubbla pensionstillskott till förtidspensionärer den 1juli Summa folkf)ensioneringen 825 750 800 ATP-kostnader för sänkning av den allmänna pensions åldern 350 425 Totalsumma 825 I 100 I 225 Total reformkostnad 3 150 Av den angivna kostnaden för 1975på 775 milj. kr. för höjningar av folkpensionens grundbelopp molsvarar 350milj. kr, en kostnad som har täckning i nuvarande folkpensionsanslag. Där harnämligen beräknats medel för en uppföljning av det särskilda pensionstilläggför 1974 som beslutats i avvaktan på det nu framlagda reformförslaget. Denlolala reformkosinad som återstår att finansiera ulgör således (3 150-350) 2800 milj. kr. När det gäller finansieringen av reformkoslnadernahar kommillén föreslagil all folkpensionskoslnaderna skall täckas genomhöjning av arbetsgivarnas och egenföretagarnas socialförsäkringsavgift lillfolkpensioneringen och att ATP-kostnaderna skall täckas genom en höjdATP-avgift. Samma finansieringsgrunder bör gälla för de avriksförsäkringsverket föreslagna förbättringarna av handikappersättning ochvårdbidrag inom folkpensioneringen. 1 pensionsålderskommiltén har avgivils enreservation mol den föreslagna höjningen av ATP-avgiften och en reservation molsåväl den höjda ATP-avgiften som den föreslagna höjningen avsocialförsäkringsavgifien till folkpensioneringen. Kommittémajoritelens förslag om fullständigavgiftsfinansiering av reformkoslnaderna har vid remissbehandlingenuttryckligen tillstyrkts av LO, TCO och . 1 remissyttrandet frän SAFavstyrks den höjda ATP-avgifien. Den föreslagna höjningen avsocialförsäkringsavgifien lill folkpensioneringen förklarar sig SAF inteheller kunna acceptera i avvaktan på en samlad analys av arbetsgivaravgifternaseffekt beträffande priser och sysselsättning. Det av kommittén framlagdafinansieringsförslaget har i övrigt tillstyrkts eller lämnais ulan erinran avflertalet remissinslanser. Höjningen av ATP-avgiften berörs särskilt av bl.a.riksförsäkringsverket och försäkringsinspektionen, som båda tillstyrkerförslaget i konsekvens med lidigare beräkningar och ställningstaganden. Det är enligt min mening i hög grad angeläget attetl beslut i finansieringsfrågan fattas med beslutet om de nuföreslagna pensionsreformerna. har också starkt understrukits i åretsreviderade finansplan (prop. 1974:100 s. 25) och även tagits upp ifinansutskottets betänkande nr 25 är 1974 vid behandlingen av finansplanen. Inämnda utskottsbetänkande redovisas därvid den politiska överenskommelse somträffats om bl.a. de här behandlade pensionsreformerna och deras finansiering. Efiersom de nu föreslagna reformerna helt avser denallmänna försäkringen framstår del som naturligt att de i sin helhet ocksåfinansieras genom socialförsäkringens avgiftssystem. Som framgår av det förutanförda har denna finansieringsform även föreslagits avpensionsålderskommiltén. Jag föreslär därför atl reformkoslnaderna finansierasgenom höjda socialförsäkringsavgifier. Vad gäller de reformkostnader som avserfolkpensioneringen innebär den angivna finansieringsformen en höjning avarbetsgivarnas och egenföretagarnas socialförsäkringsavgift lillfolkpensioneringen. Den i en reservation lill kommitténs betänkande framfördatanken atl finansieringen av reform-kostnaderna - vad gäller såvälfolkpensioneringen som ATP - i sin helhet skulle kunna ske inom det utrymme somfinns i ATP-syslemet har inte vunnit något gehör vid remissbehandlingen. Medhänsyn härtill finner jag inte anledning alt gå närmare in på denna fråga. Detkan vara tillräckligt all konstatera all en sädan anordning skulle slå i slridmed gällande finansieringssystem för den allmänna försäkringen. Till den del reformkostnaderna avser ATP blirkonsekvensen av den nämnda finansieringsformen en höjning av ATP-avgiften. framhållit förutsattes vid förra årets beslut om den nu gällandeATP-avgiften att avgiftens storlek skulle omprövas när kostnader tillkommer medanledning av pensionsälderskommitléns förslag. Det finns skäl att i detla sammanhangockså erinra om den samlade redovisning av budgetsaldona och AP-fondenstillväxt som lämnats i årets reviderade finansplan (prop, 1974:100 s. 35, FiU1974:25), Enligt denna redovisning har summan av de statliga och kommunalabudgetsaldona understigit AP-fondens tillväxt med 3 å 4miljarder kronor , medan för det samladebudgetunderskottet för stat och kommun förutses komma att överstiga AP-fondenstillväxt med . Det föreligger således en omsvängningmellan 1973 och 1974 på , som nästan helt förklaras av detstatliga budgetunderskottets ökning. Detta förhållande understryker ytteriigarenödvändigheten av att även reformkostnader som avser ATP-systemel måstefinansieras genom motsvarande tillskott på avgiftssidan. Jag föreslår således att pensionsreformernafinansieras genom höjning av arbetsgivarnas och egenföretagarnassocialförsäkringsavgift till folkpensioneringen och en höjd ATP-avgift. Denerforderliga avgiftshöjningen uppgår för socialförsäkringsavgiften tillsammanlagt av avgifisunderiaget och fördelar sig till följd avtidpunkterna för reformernas ikraftträdande med en höjning av 0,,0,och 0,. För att skapa finansiellt utrymme för enkommande skattesänkning med anledning av skatteutredningens föreliggandebelänkande bör genomföras en höjning av nämndasocialförsäkringsavgift med ytteriigare en halv procentenhet från den Ijanuari 1975, varigenom finansieringen av folkpensionerna skattevägen relativtsett kan minskas. Det .sagda innebär att socialförsäkringsavgiften tillfolkpensioneringen, som f n. utgör 3,, föreslås höjd till 4,för är 1975och till 4J% för och att avgiften för beräknas bli 5,3%.Författningsbestämmelser beträffande avgiftsuttaget för kommerframdeles att föreläggas sedan pensionålders-kommiitén redovisat sillbetänkande även belräffande frågan om en röriig pensionsålder. Vad gällerATP-avgiften föreslår jag att den av kommittén angivna höjningen frän till11,) genomförs , De redovisade reformkostnaderna påverkar i störreomfattning folkpensionsanslaget först fr, o. m, /76. Avkostnaderna för höjningen av folkpensionens grundbelopp belöper 380 milj. kr.på /75. Som jag nämnt i det föregående har vid beräkningenav förslagsanslaget til! folkpensioner i årels statsverksproposition (prop.1974:1 bil. 7 punkt B 4) beräknats 350 milj. kr, för uppföljning av detsärskilda pensionstillägget , Vad jag här föreslagit kommer således atlinnebära en viss merbelastning av folkpensionsanslaget för /75. Jag vill i detta sammanhang också peka på det behovav särskilda informationsåtgärder som kommer all föreligga i samband medreformernas ikraftträdande. bör (ä i uppdrag att isamarbete med genomföra erforderiigainformationsinsatser. I enlighet med del anförda har inomsocialdepartementet upprättats förslag till 1. lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2, lagom ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott, 3. lag om ändring i lagen (1962:392) omhustrutillägg och kommunall bostadstillägg lill folkpension, 4, lagom ändring i lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, 5. lagom ändring i militärersättningsförordningen (1950:261), 6, lag om ändring i lagen (1973:477) omprocenlsalsen för uttag av avgift lill försäkringen för tilläggspension. 7 Specialmotivering till författningsförslagen 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen om allmän försäkring Den allmänna pensionsåldern föresläs i 6 kap. 1 i;och 12 kap. 1 j sänkt till . Som en följd härav föresläs i denna paragrafatt utgångspunkten för beräkningen av det högsta antal dagar under vilkasjukpenning kan utgå ändras till ingången av den månad varunder den försäkradefyller . För försäkrade som fyllt under liden den - den30 föresläs särskilda regler i övergångsbestämmelserna (punkten 2). I analogi med vad som uttalats ispecialmotiveringen till 3 kap, 3 ! ; föreslås i förevarande paragraf attutgångspunkten för beräkningen av det högsta antal dagar under vilka ersättningför sjukhusvård kan utgå ändras lill ingången av den månad, varunder denförsäkrade fyller . För försäkrade som fyllt 65 är under liden den 1 juli1974 - föresläs särskilda regler i övergångsbestämmelserna(punkten 2). 1 denna paragraf föreslås att den allmännapensionsåldern . Förslaget har kommenterats i den allmännamotiveringen och innebär att två hela årsklasser den blirberättigade till älderspension. Den som önskar komma i åtnjutande avälderspension skall enligt 16 kap. I ;j göra ansökan hos den allmännaförsäkringskassan. Sådan ansökan bör av den som tillhör nämnda årsklasser ingesi god tid före den . 1 bestämmelserna om förtida uttag i paragrafensandra stycke föreslås enbart de ändringar som är oundgängligen nödvändiga somen följd av pensionsålderssänkningen. Till reglerna om förtida och uppskjuieiuttag blir det som angivits i den allmänna motiveringen anledning att återkommavid behandlingen av frågan om ökade möjligheter till en röriig pensionsålder. Paragrafen innehåller beslämmelser omålderspensionens storiek. Som framgår av den allmänna motiveringen skallgrundförmänen inom folkpensioneringen höjas frän ) av basbeloppetför ensam pensionär och från 70 till 77,av basbeloppet för gift försäkrad,vars make åtnjuter folkpension i form av ålderspension eller hel förtidspensioneller har rätt lill ålderspension enligl 6 kap. I ! ; första slyckel. Bestämmelserna i första styckel sista punkten omstorieken av makes ålderspension dä andra maken åtnjuter partiellförtidspension har justerats med hänsyn till den förändrade grundrelationenmellan pensionsbeloppen för ensamstående och pensionärspar. Angående de föreslagna ändringarna i andra styckelhänvisas till vad som sagts i specialmötiveringen till 6 kap. 1 ;; andrastycket. Enligt nu gällande regler kan förtidspension ulgålill försäkrad som fyllt för tid före den månad dä han fyller 67 är.Förslaget i denna paragraf innebär alt förtidspensionen upphör att utgå månadenföre den då den försäkrade fyller . Den kommer då att ulan ansökanersättas av ålderspension. Förslaget i denna paragraf ansluter till förslagetbeträffande 6 kap. 2;; första stycket, Grundförmänen för ensam försäkrad räknassåledes upp frän och för gift försäkrad, vars make åtnjuterfolkpension i form avålderspension eller hel förtidspension eller äger rätt lill ålderspension enligt6 kap. I S första stycket, frän 70 till 77,av basbeloppet. Förmänens storiekdå andra maken åtnjuter partiell förtidspension (första slyckel andrapunkten)justeras med hänsynstagande till de förändrade relationerna mellanpensionsbeloppen för ensamstående och pensionärspar. 1och 4 ;i 1 enlighet med förslaget angående sänkning avpensionsåldern föreslås i dessa paragrafer att rätten till folkpension i formav änkepension upphör med utgången av månaden före den då änkan fyller 65 år.Hel änkepension skall utgöra ) av basbeloppet i likhet med älderspension. Enligl beslämmelserna i denna paragraf kanbarntillägg till älderspension f n. utgå först dä pensionären fyller 67 år.Förslaget rörande sänkning av pensionåldern föranleder motsvarande ändring idenna paragraf Barntillägg skall således kunna ulgå fr. o. m. den månad dåpensionären fyller 65 är. Som framgår av den allmänna motiveringen föreslåsde nuvarande förmånerna invaliditetslillägg och invalidiietsersättning ersattaav en enhetlig hjälpform, kallad handikappersättning. Den nya ersättningenskall kunna ulgå dels som självständig förmån till försäkrad som inle åtnjuterpension enligt AFL, dels som lilläggsförmån lill pension enligt AFL. Handikappersättningen avses i princip vara enmerkoslnadsersällning. Angående grunderna för bedömning av förutsättningarnaför handikappersättning hänvisas lill den allmänna motiveringen (avsnitt6.5.1) och redogörelsen för riksförsäkringsverkels förslag (avsnitt 4.3.3). Fören försäkrad vars funktionsförmåga är nedsatt kan merkostnader uppkomma lillföljd av bl. a. att han i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävandehjälp av annan eller genom all han behöver fortlöpande hjälp av annan för allkunna förvärvsarbeta. Det kan också vara så alt hans handikapp av andraorsaker nödvändiggör betydande merkostnader jämfört med de utgifter andra försäkradehar. Vid lillämpningen av paragrafen skall den försäkrades olika behovsammanvägas sä alt hans situalion sedd som en helhet avgör frägan om rältentill handikappersättning. Studerandesom åtnjuter studiestöd skall enligl förslaget i paragrafens andra styckelikställas med förvärvsarbetande. 1 vissa fall utesluts på grund avbehovsprövning studerande från rätt till studiestöd. Denna omständighet ulgör ioch för sig enligt förslaget inte hinder för rält lill handikappersättning. Enligt paragrafens fjärde stycke utgårhandikappersättning utan prövning av det individuella stödbehovet tillförsäkrad som är blind, om blindheten inträtt innan han uppnått ,och till försäkrad som är döv eller gravt hörselskadad under motsvarandeförutsättning. 1 denna paragrafs första stycke har inlagilsbestämmelserna om handikappersättningens nivå. Ersättningen skall således medbeaktande av förhållandena i det enskilda fallet kunna utgå med 30, 45 eller60% av basbeloppet. De föreslagna reglerna om handikappersättning kräver fören enhetlig tillämpning anvisningar för de tillämpande myndigheterna. Det förutsättsdärför att meddelar försäkringskassorna erforderligainstruktioner. I likhet med vad som f n. gäller belräffandeinvaliditetsersälining skall beslut om ersättning kunna avse begränsad tid.Föreskrift härom har intagits i paragrafens andra stycke. Förutsättningarna för en försäkrads rätt tillhandikappersättning kan -sedan han beviljats förmånen - skifta till följd avflera omständigheter. De föreslagna bestämmelserna i 9 kap. 2 i; skall därförläsas mot bakgrund av bl, a. den försäkrades i 16 kap. 8 S ålagda skyldighetatt om förhållandena ändras göra anmälan härom hos . Handikappersättning kan enligt förslaget utgåantingen som tillägg till pension eller som fristående förmän. I förra falletmeddelas beslut om ersättning som regel som pension beviljas. Medsikte på de fall då handikappersättningen beviljats som en frislående förmånhar i Iredje stycket av denna paragraf getts en föreskrift om obligatoriskomprövning av förmånen i samband med beslut om förtidspension och då denförsäkrade tillerkänns ålderspension enligl AFL. Det torde vanligen vara så all en försäkrad somhaft behov av fortlöpande hjälp för att kunna utföra förvärvsarbete inle kanåberopa denna - i 2 j under b) angivna - grund för fortsalt rält lillhandikappersättning sedan han pensionerats. Däremot kan självfalletomständigheterna vid pensioneringen vara eller bli sådana all den försäkrademed åberopande av övriga 12;;- under a) och c) - angivna grunder alltjämt bör(å uppbära handikappersättning. Även i andra fall innebär beslut belräffandepension i regel så slor förändring i den försäkrades livsföring all detföreligger skäl för att pröva omhandikappersättning i fortsättningen skall utgå och i så fall med vilketbelopp. Liksom enligt gällande bestämmelser skallersättningen till försäkrad som är blind för lid före pensionering ulgöra )av basbeloppet. I enlighel med vad som anförts i den allmänna motiveringen hardärjämte intagils en .särskild bestämmelse om rätt för försäkrad som är döveller gravt hörselskadad till ersättning motsvarande av basbeloppet. iden allmänna motiveringen kan högre ersättning beviljas om stödbehovet geranledning därtill.