prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — förslagsanslag 120 800 000 Utbildning och samverkan inom nykterhetsvården, Bidragtill Länkrörelsen m. m. Vissa åtgärder för handikappade Bidrag fill handikappinstitutet 5 380 000 Bidrag till vissa hjälpmedel förhandikappade, förslagsanslag 135 000 000 Kostnader för viss utbildning av handikappade, förslagsanslag 8 890 000 Bidragtill anordnande av vissa institutioner för psykisktutvecklingsstörda, reservationsanslag 13000 000 Bidragtill driften av särskolor m. ni-, förslagsanslag 142 700 000 reservationsanslag 3 500 000 1974:1 Bilaga 7 222 Kostnader för viss verksamhet för blinda, förslagsanslag 2 830 000 Ersättning till postverket för befordran av blindskriftsförsändelser,förslagsanslag 3 573 000 Socialattachéer, förslagsanslag 1 025 000 samtinternationellt socialpolitiskt sam arbete m. m., förslagsanslag 6 410 000 Vissainternationella resor, reservationsanslag 95 000 Vissa internationella kongresser i , 7 680 000 Summa för driftbudgeten 23 395 078 000Kapitalbudgeten //.Statens allmänna fastighetsfond 193 8.Utbyggande av sjukhuset 7 700 000 200 9. Utbyggande av akademiska sjukhuset i 3 520 000 206 10. Vissa byggnadsarbeten m. m. inom socialde partementets verksamhetsområde 9500 000 Lån till nybyggnader vid erkända vårdanstalter föralkoholmissbrukare m. m. Lån tiU utländska läkare för viss efterutbildning Summaför kapitalbudgeten 25 222 000 Totalt för 23 420 300000 1974:1 Bilaga 8 Kommimikationsdepartementet Prop. verksamhet är i huvudsakinriktad på frågor som rör transportverksamhet, trafiksäkerhet samt post- ochtelekommunikationer. Den statliga trafikpolifiken syftar till att förlandets olika delar trygga en tillfredsställande transportförsörjnrng tillsamhällsekonomiskt lägsta kostnad i driftmässigt och trafiktekniskt rationellaformer. I den samhällsekonomiska målsättningen ligger att de statligainsatserna inom transportsektorn skall planeras i nära kontakt medsamhällsplaneringen i övrigt. Statsmakternas trafikpolitiska strävanden har såledesinriktats på olika slag av åtgärder för att successivt skapa bättre betingelserför en samhällsekonomiskt riktig utveckling av transportsektorn. Som led idessa strävanden ingår bl. a. att i olika hänseenden ge SJ förbättrademöjligheter att hävda sig inom olika delar av transportmarknaden. Detta harskett bl. a. genom att olika hämmande regleringar för SJ slopats. Genom deinvesteringsanslag som anvisas ges SJ möjlighet att anpassa och byggaut sin verksamhet för de transporttjänster där företaget bör ha möjlighet attgöra sig gällande. Både i fråga om gods- och persontrafiken inriktas härvidlagintresset i första hand på de mera långväga och trafikstarka relationerna.Investeringsramen för /74 angavs i prop. 1973: 1 till 350,3milj. För att ytterligare öka SJ:s möjligheter att hävda sig påtransportmarknaden har denna ram höjts vid olika tillfällen, varvid särskiltbör nämnas höjningen med 75 milj. kr. i första hand avsedd föranskaffning av rullande materiel. Det nu framlagda förslaget till investeringsram förnästa budgetår innebär en ökning med 42 milj. kr. jämfört med beräkningarna iprop. 1973: 1. Från trafikpolitisk synpunkt är det angeläget att verkaför en större marknads- och kostnadsmässig rättvisa i förhållandet mellantrafikgrenarna och trafikföretagen. Från denna synpunkt är statsmakternasställningstagande tUl de av bilskatteutredningen avgivna förslagen av betydelse.På grundval av förslag från denna utredning har beslutat om ändradefordonsskattebestämmelser som 1 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 8 2 1971 medför ett successivt ökatkostnadsansvar för de tyngsta fordonen inom ramen för ett oförändratskatteuttag. Reformen, somberäknas vara helt genomförd , får betraktas som ett provisorium iavvaktan på en mer definitiv lösning av frågan om vägtrafikens kostnadsansvar.Arbetet med att skapa underlag för ett sådantbeslut har pågått inom vägkostnadsutredningen. avliimnadeutredningen betänkandet (SOU 1973: 32) Vägtrafiken kostnader och avgifter.Avsikten är att uppdra åt den trafikpolitiska utredningen att i anslutning till tilläggsdirektiv fullföljautredningsarbetet. I syfte att få till stånd en trafikpolifisktbetingad anpassning av SJ:s kostnadsansvar har riksdag påförslag av Kungl. Maj:t beslutat omnedskrivning av SJ:s statskapital med . I sammanhanget haräven beaktats den extra belastning som åvilar SJ i pensionskostnadshänseende. Olika åtgärder harockså vidtagits för att främja trafikpolitiskt sunda verksamhetsbetingelser inom vägtrafiken och stödja utvecklingen i frågaom företagsstrukturen inom den yrkesmässiga vägtrafiken. Kraven har sålunda skärpts från såväl trafikpolitisk somtrafiksäkerhetsmässig synpunkt på fordonsägare och trafikföretagare,bl. a. när det gäller att genom planläggning av transporterna förhindraöverträdelser av bestämmelserna om fordons belastning och fordonsföraresarbets- och vilotid. Av särskild betydelse när det gäller att komma till rättamed det allvarliga överlastproblemet är densärskilda överlastavgift, som fr. o. m. tas ut av ägaretill fordon som framförs i strid mot bestämmelserna om axel- och boggitryck,maximilast eller bruttovikt. Bland åtgärder som syftar till att främja en sundutveckling inom den yrkesmässigalastbilsnäringen kan nämnas den utbyggda ekonomiska lämplighetsprövning sominförts som ett led i tillståndsprövningen. Särskilda åtgärder harockså vidtagits mot olaga yrkesmässig godstrafik. För att ytterligareförbättra de trafikpolitiska förutsättningarna för en samhällsekonomiskt riktig utveckling av transportsektorn har särskilda sakkunnigatillkallats för utredning av olika trafikpolitiska frågor den trafikpolifiskautredningen (K 1972: 07). Direktivenutgår från att man för att kunna fullfölja den samhällsekonomiska målsättningen måste i vidare utsträckning än som förutsattesvid trafikpolitiska beslut förena den marknadsmässiga rörelsefriheten med en planmässig samordningoch styrning. I sammanhanget framhålls den betydelse, som i ökadutsträckning måste tillmätas en övergripande och fortlöpande trafikplanering,som ger underlag för bedömning av möjliga transportalternativ. I utredningsuppdraget ingår bl. a. att överväga i vilkenutsträckning och under vilka förutsättningar en ändrad innebörd bör gesåt kostnadsansvarighetsprinci-pen. Övervägandena bör härvidlag resultera iförslag till konkreta hand- 1974:1 Bilaga 8 3 lingsnormer.Särskild uppmärksamhet ägnas i direktiven åt järnvägstrafiken och dessmöjligheter att utvecklas i marknads- och servicehänseende. Utredningen har idenna del att närmare överväga frågan om lämplig konstruktion av SJ:s taxor.Målet bör vara att utforma dessa så att de i önskvärd utsträckning stödermarknadsföringen av SJ:s transporttjänster och i högre grad medverkar till etteffektivt utnyttjande av SJ:s kapacitet. Angeläget är också att övervägandenaomfattar möjligheterna att anpassa SJ:s taxor på längre avstånd så att de delsi större utsträckning kommer att ligga i linje med samhällets allmänna regional-och näringspolitiska mål, dels förbättrar SJ:s möjligheter att hävda sig ifråga om persontrafik, godsslag och sändningsstorlekar som SJ har naturligaförutsättningar att handha. I anslutning till behandlingen avkostnadsansvarigheten skall utredningen också ägna uppmärksamhet åt frågan omSJ:s trafiksvaga bandelar och SJ:s separatredovisningav dessa. Härvidlag kan det enligt direktiven finnas anledning att, motbakgrund av vunna erfarenheter, överväga en ändrad prövnings- och handläggningsordning. I fråga omgodstrafiken på landsväg ankommer det på utredningen att överväga deytterligare åtgärder, som krävs för att främja en rationell och sund utvecklinginom denna transportnäring. Maj:t hari utvidgat uppdraget till utredningen så att den vidbehandlingen av de allmänna trafikpolitiska frågeställningar som anges i direktiven även beaktar sjöfartens roll itrafikpolitiken. Ett viktigt led idet trafikpolitiska reformarbetet har varit att utvecklaplaneringsinstrumenten. Maj:t har sålunda som en utbyggnad av tidigare planeringsverksamhet gett länsstyrelsernai uppdrag att i anslutning till den s. k. trafikplaneringsutredningens arbetegenomföra en hela landet omfattande regional trafikplanering till . redovisadespreliminära trafikplaner för de båda försökslänen och Östergötland.Dessa trafikplaner har sänts ut på remiss till kommunerna i länen. På grundvalav erfarenheterna från försökslänen har övriga länsstyrelser i mars 1973meddelats anvisningar för planarbetet. För att informeraoch bredda kunskapen om den regionala planeringens uppläggning och syfte såatt en bred samhällsdebatt kan föras i dessa frågor, har Kungl. Maj:t anvisatmedel till en informations verksamhet. Denna kommer att omfatta de treövergripande planeringsaktiviteterna,nämligen den regionala utvecklingsplaneringen, den regionala trafikplaneringen och den fysiskariksplaneringen. För att stödjaberörda kommuner i deras strävanden att få till stånd bättre trafikförhållandenpågår en utredning (K 1971: 01), som i anslutning fill en konkret planeringi ett antal utvalda tätorter av olika storlek och struktur skall övervägaåtgärder och planeringsformer ägnade att skapa gynnsammare betingelser förkollektivtrafiken. 1974:1 Bilaga 8 4 För att främja de regionalpolitiska strävandena attutveckla näringslivet i och övriga delar av det allmänna stödområdetutgår ett transportstöd i syfte att minska de kostnadsmässigaolägenheterna som följer med de långa avstånden i nämnda områden. Stödetomfattar transporter inom och ut från det allmänna stödområdet och medverkartill att näringslivet i dessa delar av landet får möjligheter att driva sinverksamhet under förutsättningar som är mer likartade dem som gäller förnäringslivet i andra delar av landet. Därmed främjas också en bättre jämvikt inäringsgeografiskt hänseende mellan landets olika delar samt ett effektivareutnyttjande av landets resurser. En utvärdering av det hittillsvarande stödet har visatatt stödet väl fyllt sin regionalpolitiska uppgift att utjämnatransportkostnaderna och därmed verksamt bidra till att främja näringslivetsutveckling i dessa delar av landet. Erfarenheterna får anses ha styrktriktigheten i den konstruktion transportstödet fått. I enlighet med förslag i särskild proposition till 1973års riksdag (prop. 1973: 95, : 14, rskr 1973: 250) sker en utbyggnad av det hittillsvarande stödet till att omfattaäven transporter in till stödområdet av vissa råvaror och halvfabrikat. Ökadmedelstilldelning med drygt 40 milj. kr. föreslås för nästa budgetår för atttillgodose näringslivets efterfrågan på transportstöd. För att skapa gynnsammare betingelser för näringslivetsutveckling på utgår fr. o. m. ett fraktstöd avseendetransporterna från till fastlandet. Stödet innebar ursprungligen en50-procen-tig sänkning av färjetaxan för godstransporter från ; har därefter i enlighet med förslag av Kungl. Maj:t beslutat om ensådan utökning av stödet att en ytterligare halvering av färjetaxan förgodstransporter kunnat genomföras. För att gynna turismen och förbilliga dengotländska allmänhetens fastlandsresor görs vidare en statlig insats, sommedger en reducering av Gotlandsbolagets personbilstaxa. För att förbättra betingelserna för den kollektivatrafikförsörjningen inom landsbygds- och glesbygdsområdena över huvud sker ienlighet med ett av godtaget förslag (prop. 1973: 53, TU1973: 13, rskr 1973: 203) under nästa budgetår en revidering och kraftigutbyggnad av hittillsvarande bussbidragssystem. Reformen tar i en första etappsikte på den lokala trafikförsörjningen, för vilken kommunerna har ett primärtansvar. En allmän strävan har varit att utforma ett system som främjar ensamordning av trafikbehov och trafikresurser samt en rationell utformning avden kollektiva trafikapparaten. För nästa budgetår föreslås enmedelstilldelning av 33 milj. kr. Till de regionalpolitiska insatserna inom trafikområdetkan även räknas den av Kungl. Maj:t beslutade kraftiga sänkningen avtelefonavgifterna. Taxereformen gynnar i särskilt hög grad företag ochenskilda i Prop.1974:1 Bilaga 8 5 Norrlandsom får sänkningar av samtalsavgifterna på . De beslutadeåtgärderna utjämnar större delen av skillnaden i telefonkostnader mellanlandets olika delar. Härutöver har regeringen medverkat till att få till stånden omläggning av taxestrukturen inom inrikesflyget. Förändringen innebar attbiljettpriserna på de långa avstånden relativt sett sänkts mycket kraftigt.Den nya flygtaxan skall ses som ett väsentligt inslag i strävandena attsuccessivt skapa ökad balans i befolkningens och näringslivets möjligheter iolika delar av landet. I samband med omläggningen av de inrikes flygtaxornasommaren infördes i fråga om flygtrafiken till vissa speciellarabatter. I enlighet med beslut av utgår ersättning till LinjeflygAB för att täcka det härvid uppkomna rörelseunderskottet på denna flygrelation. För innevarande budgetår har getts möjlighettill en utökad verksamhet avseende såväl drift som byggande av statliga vägargenom att 190 milj. kr. har tillförts dessa anslag utöver anslagen i prop.1973: 1. Vidare har 10 milj. kr. anvisats för en utökad iståndsättning av detenskilda vägnätet. Samtliga vägansiag föreslås öka under nästa budgetår.Driftanslagen höjs med ca 164 milj. kr., varav den statliga driften tillförs ca130 milj. kr. Byggnadsanslagen räknas upp med ca 32 milj. kr., varav för statligavägar ca 20 milj. kr. Härutöver föreslås införandet av ett särskiltkonjunkturpolitiskt betingat anslag om 200 milj. kr. avseende byggnads-ochförbättringsåtgärder på det statliga vägnätet. Totalt uppgår härmed deordinarie väganslagen till ca 2 764 milj. kr. att jämföra med ca 2 359 milj.kr. 1973: 1. Sammantaget innebär denna betydande medelsförstärkningatt beläggningsarbetena kan utökas, att vissa angelägna vägobjekt kan tidigareläg-gassamt att från regionalpolitisk synpunkt viktiga länsvägar kan förstärkas iökad omfattning som väsentliga sysselsättningsbehov tillgodoses.Härutöver tillkommer de vägarbeten som finansieras med beredskapsmedel och somför innevarande budgetår beräknas till ca 450 milj. kr. är central inyndighet för bL a.ransoneringsfrågorna inom transportsektorn. har godkänt två överenskommelser den 8 juni1973 mellan och , nämligen om fasta förbindelser över Öresundoch om flygtrafikledningstjänst m. m. med anledning av tillkomsten av en danskflygplats på Saltholm. Genom överenskommelserna skapas en lösning av frågornaom fasta väg- och järnvägsförbindelser över och förutsättningar för attanlägga en ny storflygplats i . Enligt överenskommelsen om fasta förbindelser överÖresund skall dels en vägförbindelse (KM-leden) byggas mellan och 1974:1 Bilaga 8 6 med anknytning till enflygplats på Saltholm, dels en järnvägsförbindelse byggas i en tunnel mellanHelsingör och (). åtarsig att finansiera och bygga KM-leden som prisnivå beräknas kosta ca1,. andel i kostnaderna för HH-tunnelnberäknas till närmare 400 milj. kr. På förslag avKungl. Maj:t har godkänt den europeiska överenskommelsen ominternationell transport av farligt gods på väg (ADR) samt de riktlinjer somangivits för den fortsatta och förbättrade säkerhetsmässiga regleringen avnationella vägtransporter av farligt gods.Bestämmelserna är av betydelse från såväl arbetar- som miljöskyddssynpunkt. Inom trafiksäkerhetsområdet görs insatser avolika slag för att successivt förbättra betingelserna förtrafiksäkerhetsarbetet. Strävandena inriktas också på att uppnå en allt bättresamordning av de aktiviteter, som bedrivs av olika myndigheter, organisationeroch andra. Särskilda sakkunniga(K 1973: 07) har tillkallats för att överväga åtgärder ochplaneringsformer i ett samlat trafiksäkerhetsarbete samt möjligheterna attytterligare effektivisera organisationen av och samordningen inom verksamheten. De nya centralaADB-baserade bil- och körkortsregistren är i drift. Utbytet avregistreringsskyltar har enligt planerna slutförts och totalt har ca 6,5 milj.skyltar tillverkats och distribuerats. har även utbytet av äldrekörkort till nya differentierade körkort påbörjats. Frågan om skydd föråkande är under övervägande. Nordiska trafiksäkerhetsrådet har framlagt enutredning med förslag om lagstadgad skyldighet att använda bilbälte. remissbehandlats i de nordiska länderna har rådet i december 1973överlämnat sin slutrapport. Inomhandelsflottan och hamnväsendet fortsätter utvecklingen mot större enheter ochrationellare godshantering. Den totala sjöburna kvantiteten av inrikes ochutrikes gods över svenska hamnar har ökat betydligt . Förperioden fram beräknas ökningen fortsätta. Det färjetransporteradegodsets andel har ökat markant. En ny sjömanslag har tillkommit med förbättratskydd för både sjömännen och annan ombordanställd personal. Vidare har ensärskild utredning tillkallats med uppdrag att lägga fram förslag tillförbättring av de ombordanställdas arbets- och boendemiljö. Betydandeinsatser har gjorts i det statliga farledssystemet. Under innevarande budgetårhar ökade investeringsmedel ställts till förfogande för en successiv upprustningav fartygs- och båtmateriel. För nästa budgetår beräknas medelför bl. a. ett nytt sjömätningsfartyg. 1974:1 Bilaga 8 7 Den svenskahandelsflottans höga nybyggnadstakt fortsätter. Kända beställningar för svenskaredare tyder på att bruttototmaget kommer att öka med till år 1975trots en fortsatt snabb utmönstring av äldre fartyg. Utvecklingen inom sjöfarten ägnas, ökaduppmärksamhet i internationella sammanhang och samarbetet med andrasjöfartsländer utvecklas. Flygtrafikenfortsätter att växa med bl. a. krav på ökade investeringar i flygplatser ochflygsäkerhetsanläggningar som följd. För pågårprojekteringsarbete och förberedande markarbeten avseende en ny utrikesstationsbyggnad som planeras kunna tas 1976. I fråga om den nya flygplatsen i /flygplats har luftfartsverket inkommit med förslag tillutbyggnadsplan som f. n. är föremål för Kungl. Maj :ts prövning. Samtidigtpågår i luftfartsverkets regi projekterings- och förberedande markarbeten. har beslutat om en samordning av dencivila och militära flygtrafikledningen i en organisation inordnad iluftfartsverket. Beslutet innebär vidare att ett yttäckandekontrollsystem kommer att införas, varvidlandet indelas i två flyginformationsregioner med kontrollcentralerförlagda till och . Inom postverketfortsätter de senaste årens omfattande rationaliseringsåtgärder innefattandebl. a. fortsatt automatisering av sorteringsarbetet, införandet av särskildaredovisningscentraler och utvecklingsarbete för automatisering avkassaarbetet. planerar att ytterligare öka sina insatser för attfrämja brevets användning som kommunikationsmedel.BI. a. har på försök introducerats en ny serviceform te-lebrev. De försök med utökad service genom lantbrevbäraresom tidigare påbörjats har utvidgats. Försöken omfattar nu bl. a.hemsändning av varor, boklåneförmedling och hembesök hos sjuka ochpensionärer. Inom televerketfortsätter arbetet med att vidmakthålla och förbättra servicen åt kunderna.Automatiseringen av den inrikes telefontrafiken som pågått sedan början av1920-talet slutfördes . av utlandstrafiken kannumera kopplas automatiskt. Den första delen av ett landsomfattande manuelltmobiltelefonsystem har öppnats. Telenätet utnyttjas i växande omfattning fördatakommunikation och planerar ett prov med ett mindre, separatdatanät. Anslagen förnästa budgetår inom verksamhetsområde föreslåsuppförda med 5 551,1 milj. kr. Detta innebär en ökning i förhållande tillanslagsberäkningarna i prop. 1973: 1 med 821,6 milj. kr. Kostnaderna iaffärsverken täcks av verkens intäkter. Kostnaderna (exkl. avsättning till värdeminskningskonto) för postverket,, och luftfartsverket beräknas enligtdriftstaterna för in- 1974:1 Bilaga 8 g nevarande budgetår till ca 7,9miljarder kr. Antalet statligt anställda inom departementetsverksamhetsområde motsvarade vid mitten av ca 140 100helårsarbetande. Investeringaroch underhåll inom samfärdselsektorn inberäknat post-och teletjänster uppgickunder till ca . I detta belopp ingår inte till privatkonsumtion och firmabilstrafik hänförliga fordonsinvesteringar.Av samtliga nyinvesteringar i landet svarade samfärdselsektorn för ca16 %. Det inrikes persontransportarbetet beräknas under perioden19601972 ha ökat med fill närmare 83 miljarder personkm (fig.1). Härav utgjorde andelen kollektiva resor . Av det totala kollektivapersontransportarbetet svarar bussektorn för hälften och järnvägen för entredjedel. Flygtransportemas andel av det totala persontransportarbetet är ännuså länge begränsad. Enligt prognoserutarbetade i samband med trafikplaneringsutredningens arbete (Ds K 1972: 4)väntas en dämpning i ökningstakten för det totala persontransportarbetet under1970-talet jämfört med föregående fioårsperiod, vilket bl. a. sammanhänger medatt nettotillskottet av personbilar antas m.inska . Det totalainrikes godstransportarbetet beräknasha ökat med (fig. 2). Av det faktaunderlagsom framtagits av trafikplaneringsutredningen framgår bl. a. att av detlandtransporterade godset (exkl. lapplandsmalm), mätt i ton, svarar lastbilarnaför den övervägande delen av de s. k. lokala transporterna (-< 100km). Även i fråga om fjärrtrafiken har lastbilstrafiken en stark ställning ochsvarar för av den transporterade godsmängden. Om SJ:s transporter avlapplandsmalm inkluderas i den totalavolymen blir motsvarande siffra . De mera långväga lastbilstransporternahänför sig i första hand till avstånd . Järnvägenskonkurrenskraft ökar vid avstånd (fig. 3). Vad avsergodstransportarbetet svarar lastbilarna för av närtrafiken medanjärnvägen svarar för av fjärrtrafiken. Inkluderas SJ:s transporter avlapplandsmalm blir järnvägarnas andel av fjärrtra-ken62 %. material väntas det totala godstransportarbetetunder i det närmaste komma att fördubblas. Under hittillsvarandeförutsättningar beräknas därvid järnvägens andel minska från till . Den genomsnittligaårliga trafikökningen på det allmännavägnätet (exkl. delar inom tätbebyggelse) beräknas ha Det inrikes persontransportarbetet underperioden 19501980 (schematiseradevärden). uppgåtttill på riksvägar, på genomgående länsvägar och ca A % på övrigalänsvägar. beräknas trafiken på vägnätet som helhet ha ökat med4 ä mot 3 å . Enligt av trafikplaneringsutredningen redovisatmaterial väntas persontransportarbetetpä väg öka från ca 76 miljarder personkm till ca 87 miljarder personkmår 1980, dvs. en genomsnittlig tillväxt av . En långsammareutveckling av persontransportarbetet på väg förutses således under 1970-taletjämfört med föregående decennium då ökningen utgjorde . Att märkaär härvid att en viss omfördelning, till förmån för kollektiva vägtransporter,bedöms ske . Prognosen bygger bl. a. på antagandet att antaletpersonbilar ökar från f. n. ca 2,5 till ca 3,3 milj. (fig. 4). Lastbilarnas godstransportarbetehar beräknats till ca 22 miljarder tonkm eller av det totalainrikes godstrans- Det inrikes godstransponarbetet (schematiseradevärden). Fram till år 1980beräknas lastbilarnas transportarbete öka med . Längden avriksvägarna och länsvägarna var resp. eller totalt . Den totala väg-standardenhar successivt förbättrats. Andelen väg med varaktigare slitlager än grus varår 1973 mot . Bärigheten har höjts så att fyrafemtedelar av det totala allmänna vägnätet och hela riksvägnätet var upplåtnaför 10 tons axeltryck och 16 tons boggitryck. De statligainsatserna i fråga om byggande och drift av vägar och gator har under hela1960-talet och hållits på en hög nivå för att tillgodosede krav som den ökande trafiken ställer. Även de kommunala och enskildaväghållningsinsatserna har ökat kraftigt För /7 5 föreslås en ökning av väganslagen under driftbudgetenmed ca 405 milj. kr. till ca 2 764 milj. kr. Totalt föreslås att ca 1 115 milj. kr. investeras i allmänna och enskildavägar. Driftanslagen föreslås öka med ca 164 milj. kr. till ca 1 423milj. Härvid har de statliga och kommunala driftanslagen räknats upp med ca130 milj. kr. resp. ca 26 milj. kr. Bidragen till enskild väghållning och lastbilarnas relativamarknadsandelar av godstransporterna påolika transportavstånd 1970 (exkl. lapplandsmalm och enskilda järnvägars egentrafik).