prop · FX0382 · 1974-12-31 00:00:00 — Majrts proposition nr 1974 Prop. Majrts proposition angående skolledningen vidgymnasieskolenheter med utbildning för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäringm.m. Majrt vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över utbUdningsärenden, föreslå attbifalla det förslag om vars avlåtande till föredraganden hemställt. 1 propositionen behandlas frågan om skolledningen vidförutvarande lantbruksskolor, skogsbruksskolor, trädgårdsskolor ochlanthushållsskolor på grundval av ett förslag av . Nämndaskolor är sedan den 1 juh 1971 skolenheter med gymnasieskola. För att stimulera till sammanläggningar av närbelägnaskolenheter med två eller flera utbUdningsvägar för jordbruk, skogsbruk,trädgårdsnäring eller konsumtionsutbUdning vid lanthushållsskola föreslås nyaregler för skolledarorganisationen. föresläs få bemyndigandeatt besluta om inrättande av studierektorstjänster under vissa förutsättningar. 1 fråga om skolledningen vid skolenheter, som inte berörsav sammanläggning eller annan integration, föreslås ingen ändring i nu gällandebestämmelser om dimensioneringen av skolledningen. 1 saml Nr 82 Utdrag av protokollet över utbUdningsärenden, hållet införHans Majrt Konungen i statsrådet . Närvarande: Statsministern , statsråden ,, , , , , , , ,, , , , HJELM-WÄLLÉN. Statsrådet anmäler efter gemensam beredningmed statsrådets övriga ledamöter fråga om skolledningen vid gymnasieskolen-hetermed utbildning för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring m. m. och anför. Statsmakterna beslöt (prop. 1968rl40, SU 1968rl95,rskr 1968r404) om riktlinjer för det frivUliga skolväsendet och (prop. I970r4,SU I970r32, JoU 1970r4, rskr 1970r92, 99) om huvudmannaskapet för mellanskolan(sedermera benämnd gymnasieskolan). De nämnda besluten innebär att en ny skolform,gymnasieskolan ersatte dels de tidigare kommunala skolformerna yrkesskola,facksskola och gymnasium, dels de landstingskommunala yrkesskolorna och dels delantbruks-, trädgårds-, lanthushålls- och skogsbruksskolor som den I juli 1971drevs av landstingskommunerna. Huvudman för gymnasieskolan kan vara kommun eUerlandstingskommun. UtbUdningen i gymnasieskolan, för vilken landstingskommun ärhuvudman, kan bl. a. omfatta tvååriga jordbruks- och skogsbrukslinjer samt ett antalspecialkurser på dessa områden. Genom statsmakternas beslut (prop. I970rl59, SU I970r222,2LU I970r95, rskr 1970r437, 460) fastställdes bl. a. skolledarorganisationenför gymnasieskolan. Genom beslut den 23 aprU 1971 utfärdade Kungl. Majrt ny skolstadga(1971 r235), varvid bestämmelser om skoUedare och biträdande skoUedare igymnasieskolan meddelades i stadgans 13 kap. Enhgtbestämmelserna i 13 kap. 1 § skolstadgan är för ledningen av skolenheter medgymnasieskola anställda dels rektorer som skolledare, dels studierektorer ochbiträdande rektorer som biträdande skolledare. 1 fräga om ledningen av sådanskolenhet med gymnasieskola som omfattar endast studievägar avseende utbildningför jordbruk, skogsbruk eller trädgårdsnäring har Kungl. Majrt meddelatsärskilda bestämmelser. Detsamma gäller enligt övergångsbestämmelserna (p. 25) tUlskolstadgan i fråga om ledningen av sådan skolenhet med landstingskommuns gymnasieskola som omfattar endast studievägar med i huvudsak samma inriktning som tvåårig konsumtionslinje. De nämnda särskilda bestämmelserna har meddelats genombeslut angående vissa övergångsbestämmelser om skolledare ochlärare vid skolor inom jordbrukets och skogsbrukets område m. m. med anledningav gymnasieskolans genomförande. Enligt bestämmelserna skall i fråga omledningen av skolenhet med detta slag av utbUdning t. v. längst intill utgångenav i tillämpliga delar gälla föreskrifterna i reglementet rörandeskolledare och lärare vid skogsbrukets yrkesskolor resp. stadgan förlantbrukets yrkesskolor. Genom beslut har dessa bestämmelserförlängts att gälla intill utgången av juni månad 1974. 1 fråga om tillsättningav tjänst som rektor gäller bestämmelserna i 17 kap. skolstadgan. Genom beslut har Kungl. Majrt uppdragitåt () att avge förslag tUl bestämmelser om ledningen av sådanskolenhet med gymnasieskola som omfattar endast studievägar avseende utbUdningför jordbruk eller skogsbruk. SÖ har inkommit med förslag i ämnet . SÖrs förslag har remissbehandlats. Yttranden har efler remiss avgetts av länsskolnämnderna iStockholms län, , . , , län,, och samt avLandstingsförbundet, utbildningsnämnderna hos , ,, och läns landstingskommuner samt avTjänstemännens centralorganisation (TCO) och akademikerscentralorganisation (). De landstingskommunala skolorna på lantbrukets ochskogsbrukets områden (dvs. lantbruksskolor, trädgårdsskolor ochlanthushållsskolor resp. skogsbruksskolor) är skolenheter avgymnasieskolan. Det är att hänföra till det slag av skolenheter som betecknassärskild skolenhet typ 1. 1 förevarande sammanhang kommer de ifrågavarandestudievägarna i gymnasieskolan att av praktiska skäl benämnas lantbruksskola,trädgårdsskola, lanthushållsskola resp. skogsbruksskola. Som sammanfattandebenämning för dessa studieväger användes i fråga om lantbruksskolor,trädgårdsskolor och lanthushållsskolor begreppet lantbrukets yrkesskolor och i frägaom skogsbruksskolorna begreppet skogsbrukets yrkesskolor. För inrättande av tjänster som rektor, biträdande rektoreller studierektor vid särskild skolenhet typ 1 gäller de i 13 kap. 1922 §§ skolstadganangivna poänggränserna. Det krävs sålunda lägst 7,5 poäng för inrättande avheltidstjänst som rektor, lägst 70 poäng för att få ha biträdande rektor ochlägst 30 poäng för inrättande av tjänst som studierektor. Dessa bestämmelsergäller dock inte för lantbrukets och skogsbrukets yrkesskolor utan i ställetgäller - såsom redan berörts -särskilda bestämmelser, nämligen stadgan den 27juni 1963 för lantbru- kels yrkesskolor och reglementet rörandeskolledare och lärare vid skogsbrukets yrkesskolor. Enligt bestämmelserna i 28§ stadgan för lantbrukets yrkesskolor skall heltidstjänst som rektor finnas vidde skolenheter av lantbrukets yrkesskolväsende som Kungl. Majrt med stöd avriksdagens beslut bestämt. De skolor som hade heltidstjänst som rektor år 1963har det fortfarande. Vid de skolor på lantbrukets område, som inte harheltidsanställd rektor skall finnas deltidsanställd rektor. Tjänsternasinrättande har aldrig satts i relation till skolenhetens storlek. Förskogsbruksskolorna gäller motsvarande bestämmelser i fråga om inrättande avrektorstjänst. Studierektorstjänster finns inte vid lantbruksskolor,trädgårdsskolor, skogsbruksskolor eller lanthushållsskolor. En särskild anordning har dock införts vid vissalantbruksskolor, som även har avdelningar för annan utbildning än jordbruk. Dethar vid dessa skolor uppdragits åt en lärare att biträda med den pedagogiskaledningen vid den andra utbildningen inom skolan. Dessa lärare, som åtnjuteruppdragstillägg enligt bestämmelserna i det allmänna avlöningsavtalet förstatliga och vissa andra tjänstemän (ÄST), kan få nedsättning avundervisningsskyldigheten. 1 fråga om poängberäkningen gäller enligt nämndabestämmelser för lantbrukels och skogsbrukets yrkesskolor bl. a. följande. Enligt 7 § stadgan för lantbmkets yrkesskolor gäller attför varje påbörjat 17-tal elever ges i kurs som omfattar helt läsår 1,5 poäng,i kurs som omfattar mindre än helt läsår men minst 1 poäng och ikurser omfattande 1 poäng för varje fullt 20-tal kursveckorsamt att för varje påbörjat 500-tal lektioner av deltidskurser erhålles 1poäng. Elevhem ger därutöver 1 poäng. För skogsbruksskolorna gäller bestämmelserna ompoängberäkning i 1 kap. 7 § skolstadgan. Poängberäkningen har betydelse för omfattningen av rektorsundervisningsskyldighet. Denna fastställs enligt 37 § stadgan för lantbruketsyrkesskolor inom följande gränser. Rektorsområiiets poängtal enligt 7 § Antal veckotimmar för heltidsanställd rektor som undervisarvid Högst 10,5 11 och däröver 11 - 19,5 20 och däröver Enligt 1 5 § reglementet rörande skolledare och lärare vidskogsbrukets yrkesskolor gäller samma normer för undervisningsskyldigheten förheltidsanställd rektor som för sådan rektor vid lanthushållsskola. Fördeltidsanställd rektor som innehar lärartjänst med statligt reglerad lön faststäUs undervisningsskyldigheten med hänsyn tillskolans storlek enligt det poängtal som svarar mot den beräknadekursverksamheten under läsåret till lägst två tredjedelar av hansundervisningskyldighet som lärare. Enligt 32 § stadgan för lantbrukets yrkesskolor fordrasför behörighet tUl ordinarie tjänst som rektor vid lantbruks- ochträdgårdsskolor, agronom-, hortonom- eller civiljägmästarexamen. Vid lanthushåUsskolafordras enligt nämnda stadga examen vid statsunderstött lanthushållsseminariumeller hushållslärar- eller textillärarexamen vid statligt seminarium för husligutbildning. Förutom nämnda examina fordras att ha genomgått 15 veckorspedagogisk kurs och att ha fuUgjort lärartjänst-göring. 1 fråga om skogsbruksskolor fordras enligt 11 §reglementet rörande skoUedare och lärare vid skogsbrukets yrkesskolor förheltidstjänst som rektor att ha avlagt skogsmästarexamen eller civiljägmästarexamensamt att ha genomgått antingen yrkeslärarkurs eller minst 15veckors pedagogisk kurs samt att ha fullgjort minst två ärs lärartjänsl-göring. 3 Aktuella förhållanden i fråga om skolledningen Antalet rektorstjänster /74 vid lantbruketsoch skogsbrukets yrkesskolor är totalt 96. Äv dessa är 89 heltidstjänster och7 deltidstjänster. Vid lantbruks- och trädgårdsskolorna finns 36 heltidstjänstersom rektor. En tjänst vid en trädgårdsskola är deltidstjänst. Vid skogsbruksskolornafinns 22 heltidstjänster. Sex tjänster är deltidstjänster. Vid lanthushåUsskolornafinns 31 heltidstjänster. Sammanlagt finns 96 skolenheter för ifrågavarandeutbildningar. Äv dessa är 40 skolenheter förlagda till 19 orter enligt följande.På två orter finns lantbruks-, skogsbruks- och lanthushållsskolor, på tre orterlantbruks- och skogsbruksskolor, på elva orter lantbruk.s- och lanthushållsskoloroch på tre orter skogsbruks- och lanthushållsskolor. Övriga 56 skolenheter ärförlagda till andra orter och av dem är 20 lantbruksskolor, 20 skogsbruksskoloroch 15 lanthushällsskolor. Skolenheterna och utbildningens omfattning 1973/74 enligt skolstadgan1 kap. 7 § framgår av följande tabell 1* 1974. 1 saml Nr 82 Bjertorp Sparresäter Sötåsen Uddetorp Hussborg Nordvik Skedom Stöndar Som berörts i det föregående uppdrogs åt SÖ att avgeförslag tUl bestämmelser om ledningen av skolenhet med gymnasieskola medutbildning för jordbruk och skogsbruk. Med hänsyn tUl att bestämmelserna i 13 kap. 1 § skolstadgansamt punkten 25 övergångsbestämmelsema tUl skolstadgan hänvisar till särskildabestämmelser även i fråga om ledningen av skolenhet omfattande trädgårdsnäringsamt studievägar med i huvudsak samma inriktning som tvåårig konsumtionslinjehar SÖ funnit det ändamålsenligt att låta även skolenheter med sådan utbUdningingå i förslaget. 1 fråga om konsumtionsutbildningen vid lanthushåUsskolahar SÖ framhållit att utbildningen också förekommer vid skolenlieter som iövrigt har utbildning för jordbruk och i ett fall även trädgårdsnäring. SÖ har i sitt förslag särskilt behandlat den specieUautbildningssituationen och dess inverkan på skolledarnas arbetsuppgifter vidifrågavarande skolor. Planeringen av undervisningen vid skolor inom lantbruk ochskogsbruk är beroende av flera omständigheter, som är specifika för yrkesområdena.Dessa omständigheter har i allmänhet direkt samband med naturiigaförutsättningar i form av mark, klimat och landsdel eller, särskilt förjordbrukets studievägar, produktionsinriktning. Härtill kommer att utbildningenvid mänga skolor omfattar ett stort antal specialkurser. Vid läsårsplaneringen måste undervisningens innehållfrämst anpassas till årstiderna. För årskurser innebär detta i aUmänhet fyra åsex schemaperioder. Längden av dessa perioder och undervisningens inriktningunder var och en av dem måste anpassas till övriga förutsättningar i denlandsdel skolan är belägen. Om undervisningen skaU kunna bedrivas effektivt och därmedge eleverna sådana kunskaper och färdigheter, som krävs för arbete inom häraktuella näringar, behöver skoUedningen ägna relativt mycket arbete åtplaneringen av verksamheten med de resurser skolan vid en given tidpunktförfogar över. Det behövs emellertid betydande arbetsinsatser även förkontinuerligt förnyande av resurserna i många avseenden. Sålunda är ett ändamålsenligtutnyttjande av skoljordbruket från pedagogiska och ekonomiska synpunkter arbetskrävande.Ansvaret för anskaffning av externa övningsobjekt kan också medföratidsödande besiktningar och förhandlingar. Många av dessa uppgifter bör lösasav skoUedningen, eftersom skolans möjligheter att bedriva en god undervisningtill väsentlig del bestäms av övningsobjekten samt hur dessa kan och fårutnyttjas. Det är framför aUt förekomsten av skoljordbruk,skolträdgård och övningsskog och vad därmed sammanhänger med avseende pådriften som sådan och skolarbetets anpassning härtUl som skiher rektorernasverksamhet från vad som gäUer för deras kolleger vid andra skolenheter medgymnasieskola. SärskUt finns det enligt SÖ anledning att jämföraarbetsuppgifterna med dem som rektorerna har vid övriga särskUda skolenhetertyp 1. Vid dessa övriga särskUda skolenheter typ 1 kan förekommainstitutioner av verkstadskaraktär med tUlverknings- och reparationsuppdragför utomstående beställare. Likaledes kan arbete i byggnads- och anläggningsfackförekomma utanför skolan. Vid de skolenheter, som är föremål för dennautredning, påverkas verksamheten ofta av yttre omständigheter såsom variationeri fråga om lokalklimat, mark, avsättningsläge samt väderlek och i viss mänkonjunkturer, som helt eller delvis kan kullkasta en uppgjord planering. Rektormåste ofta ha beredskapsåtgärder förberedda. Den praktiska utbildningenskiljer sig från den som förekommer vid s. k. inbyggd utbildning, t. ex. vidvårdpraktik, som är förlagd till sjukhus och andra vårdinstitutioner, därigenomall den vid nu ifrågavarande skolenheter helt bestrids och_administreras avskolornas personal. Vidare framhålls att samtliga skolenheter för utbildninginom lantbruk, skogsbruk och lanthushåll har internat. Med hänsyn tiU de storaelevområdena och skolornas läge, i regel på relativt stora avstånd fråntätorter, lär internaten komma att bestå under överskådlig framtid. Ohka poängsystem gäller för lantbmkets yrkesskolor resp.för skogsbrukets yrkesskolor. För skogsbrukets yrkesskolor anknöts poängsystemettill vad som gäUde för kommunala yrkesskolor enligt skolstadgan (1962 r439).Efter har de bestämmelser om poängberäkning som finns i skolstadgan(1971r235) tillämpats för skogsbrukets yrkesskolor. Dessa regler kan i vissafall medföra att färre poäng ges för viss utbUdning i jämförelse med dentidigare gällande skolstadgan. För lantbrukets yrkesskolor har andrapoängregler gällt under redovisningsåren 1971-1974. En övergång tUlpoängsystemet enligt den nya skolstadgan skulle för dessa skolor i vissa fallge påtagligt negativa konsekvenser, särskUt gäller delta för lanthushållsskolorna. Poängreglerna har haft betydelse endast förberäkningen av undervisningsskyldigheten för rektorerna. Däremot harinrättandet av rektorstjänster inte relaterats till poängtal. Enligtbestämmelserna i skolstadgan krävs 7,5 poäng - och då räknas inte poäng förelevhem -för att ordinarie tjänst som rektor ska kunna inrättas vid särskildskolenhet typ 1. SÖ har bedömt ett poängsystem sådant som det i skolstadganvara en sämre måttstock med avseende på rektors arbetsuppgifter vid dessaskolor än vid flertalet övriga skolor med motsvarande elev- eller klassantal. Genom att lägga tUl en grundpoäng,som i viss mån beror på elevantal och något mer av antalet utbildningsvägar,kan man enligt SÖ skapa ett lämpligare system. En annan möjhghet är att behålla skolstadgans nuvarandepoängbestämmelser men sänka det poängmässiga minimikravet för inrättande avordinarie tjänst. SÖ har stannat för det senare förfaringssättet och föreslårdels att stadgans regler om poängberäkning tillämpas på samthga ifrågavarandeskolor, dels att ordinarie tjänst som rektor får inrättas, om rektorsarbetsområde enligt I kap. 7 § skolstadgan är minst 5,5 poäng, inkl. poäng förelevhem. Vid lägre poängtal skaU deltidstjänst som rektor finnas. Om SÖrsförslag genomförs, skulle två rektorstjänster vid lantbruksskolor övergå tiUdeltidstjänster och 20 tjänster som heltidsanställd rektor vid lanthushåUsskolatUl deltidstjänster. F. n. finns deltidstjänster endast vid en trädgårdsskolaoch sex skogsbruksskolor. Fyra av de sistnämnda tjänsterna skulle bliheltidstjänster. Konsekvenserna av ett genomförande av förslaget framgår avföljande tabell som åskådliggör poänggrupperingen av skolenheterna enligtorganisationen 1973/74. "" betecknar hittUls gäUande bestämmelseroch Ss är förkortning av skolstadgan. Antal skolenheter och rektorstjänstei jordbruk trädgård Ss heltid deltid heltid deltid <5,5 5,5 6 6,5 1 8 3 3 20 5 2 2 I Frågan om en större integration har aktualiserats genomframställningar till SÖ om sammanläggning av skolenheter, som är belägna inärheten av varandra. SÖ har i en bilaga tUl förslaget angett 19 sådana grupperav "samförlagda" skolenheter. Bortser man frän frågan om lokaler, nuvarande personalbestånd och liknande omständigheter finns det enligt SÖrs uppfattning med avseende på föriäggningsortmöjlighet att bUda 19 administrativa enheter av ny typ genom att antingen läggasamman två, i något fall tre nuvarande skolenheter till en ny eller genom attmedge att två eller flera skolenheter får en gemensam rektor. Vilkenderamöjligheten man väher beror på vad man inlägger i begreppet"näraliggande" i definitionen av skolenhet i skolstadgan. Om aUa"samförlagda" skolenheter omorganiserades, skulle antalet skolenheterminskas från 96 tUl 75. SÖ finner det angeläget att de nya bestämmelserna om skolledarorganisationenutformas så att de ökar möjligheterna att sammanföra skolenheterna. Antalettjänster som rektor minskas vid sammanläggning, men ofta bör en av de tvånuvarande rektorstjänsterna ersättas av en tjänst som studierektor. Enligtbestämmelserna i skolstadgan erfordras 30 poäng för att arvodesanställdstudierektor skall få finnas vid särskild skolenhet typ I. SÖ anser inte, attnågon uppmjukning erfordras i detta faU, om nuvarande skolenheter bibehålls. Vid en sammanläggning av tvä skolenheter inträderemellertid enligt SÖrs uppfattning ett annat förhållande. Om exempelvis tvåmedelstora skolenheter för jordbruks- resp. skogsbruksutbildning läggs sammanhar vardera enheten för sig ansetts kräva en heltidsanställd rektor.Vissa delar av det gemensamma arbetet torde bli något mindre än tidigare menför den administrativt-pedagogiska och den rent pedagogiska ledningen tordevinsten bli obetydlig. SÖ anser att det vid den i exemplet angivna nybildadeskolenheten vid sidan av rektor bör finnas en studierektor. Endast om en av dei skolenheten ingående utbUdningsvä-garna har mycket liten omfattning och harmindre än 4,5 poäng, anses skolenheten kunna undvara en sådan tjänst. SÖ anserockså att, om två skolenheter får gemensam rektor i stället för attsammanläggas, en biträdande skolledare i regel bör finnas vid den skolenhet därrektor inte fuUgör sin undervisningsskyldighet. Detsamma bör gälla även när tvåutbUdningar förs samman i en skolenhet men har skilda, ej näraliggandeförläggningar. De angivna riktlinjerna avser sammanläggning av skolenheter medutbildning inom jordbruk och skogsbruk. SÖ föreslår att tjänster somstudierektor skall inrättas vid övriga ifrågavarande skolenheter, när SÖfinner särskUda skäl föreligga. SÖ föreslår att SÖ får bemyndigande att beslutaom inrättande av studierektorstjänster enligt de angivna riktlinjerna. Med avseende på studierektorernas åligganden har SÖ ansettatt olika möjligheter bör hållas öppna. För en studierektor vid särskildskolenhet typ I är arbetsuppgifterna knutna till en bestämd sektor eller vissaämnen och omfattningen av hans arbetsområde kan härigenom uttryckas i poäng.För studierektorer vid allmänna skolenheter och särskilda skolenheter typ 2 kandäremot arbetsuppgifterna enklast beskrivas så att studierektor biträder rektoröver hela Skolenheten genom att ansvara för vissa ärendegrupper. Om en stor skolenhet med jordbruksutbildning läggs sammanmed en annan enhet med skogsbruksutbildning, som är avsevärt mindre, och rektor företräder den förstnämnda utbildningen, skullearbetsuppgifterna som skolledare bli jämförelsevis ojämnt fördelade, omstudierektors arbetsområde begränsades till den mindre delen. Balansen blirbättre, om studierektor biträder även med t. ex. vissa för båda delarnagemensamma ärenden. Enligt SÖrs förslag bör båda dessa modeller förarbetsfördelning mellan rektor och studierektor kunna användas. Hittillshar olika regler gällt i fråga om behörighet tUl tjänst som rektor vidlantbrukets resp. vid skogsbrukets yrkesskolor. SÖ anser inte att det för deordinarie tjänsterna som rektor bör uppställas andra villkor för behörighet ände som gäller för övriga tjänster som rektor vid skolenhet med gymnasieskola.SÖ påpekar dock att bestämmelserna om rektors undervisningsskyldighet samtolika ämnens förekomst och deras veckotimtal kan medföra stora inskränkningari möjligheten för en lärare, som inte har sådan utbUdning i de för skolenheteni fråga karakteristiska ämnena, att vara rektor vid skolan. De speciella skolledaruppgifternai fråga om förvaltning av skoljordbruk, övningsskog eller skolträdgård ställerdessutom krav på särskUda fackkunskaper. 1 fråga om behörighet tUl arvodestjänst som studierektorföreslår SÖ att det ska vara möjligt men inte nödvändigt att uppstäUa vissa särskUdabehörighetskrav. Som skäl för förslaget framhåller SÖ att studierektorstjänsterfrämst torde komma att finnas vid "samförlagda" skolenheter med UtbUdningför både jordbruk och skogsbruk eUer när en eller två skolenheter med sammarektor har skilda skolanläggningar, varav den ena med endast en studieväg. 1regel har rektorn utbildning för att undervisa på en av studievägarna. Det fårdå i allmänhet anses mindre lämpligt att studierektor har sin lärarutbildninginom samma område. SÖ har föreslagit alt undervisningsskyldigheten för enordinarie rektor skall fastställas av läsår inom degränser som anges i följande tabell. Poängtal enligt 1 kap. 7 § skolstadgan Antal veckotimmar Vid skolenhetmed jordbruks-, trädgärds- eller skogsbruksutbildning högst 10,5 lägst 11 Vid skolenhetmed konsumtionsutbildning högst 10,5 11 - 19,5 lägst 20 Vid fastställande av undei-visningsskyldigheten skallbeaktas om tjänst som studierektor finns. För deltidsanställd rektor skallbestämmelserna i skogstadgan gälla. Det förutsätts alt den tidigare nämndaförvaltningsskyldigheten för rektor inryms i de i skolstadgan 13 kap. 7-9 §§meddelade bestämmelserna om rektors åligganden. I fråga om undervisningsskyldigheten för studierektorföreslås bestäm- melserna i 13 kap. 29 §, alternativt 35 § skolstadgan fåmotsvarande tUlämpning. SÖ har i förslagel också berört vissa övergångsfrågor. Om SÖrsförslag genomförs, kommer ett antal ordinarie rektorstjänsler att blideltidstjänster. Så länge tjänsteinnehavarens förordnande gäller, sker ingen förändring.Om förordnandet utlöper före föreslår SÖ att det får förlängastill nämnda datum. Om skäl för ytterligare förlängning anses föreligga, börärendet underställas Kungl. Vid sammanläggning av skolenheter vid vilka finnsinnehavare av ordinarie rektorstjänster eller om flera skolenheter får gemensamrektor föreslås SÖ få bemyndigande att - med motsvarande tillämpning avövergångsbestämmelserna till Kungl. Majrts beslut angåendeprovisoriska bestämmelser för gymnasieskolan tillämpa det system med tillsiittningav skolledartjänsterna efter anmälan vilket använts vid gymnasieskolansinförande. SÖ har avgett förslag tUl de bestämmelser som erfordras omSÖrs förslag genomförs. SÖ föreslår få bemyndigande att utfärda anvisningar förtillämpningen av bestämmelserna. SÖrs förslag har i huvudsak tillstyrkts av samtligaremissinstanser.