prop · FX0328 · 1974-12-31 00:00:00 — Nämndernas verksamhet kommer all avseverksamhet på resp. ansvarsområde som bedrivs i olika former av bl. a.institutioner, organisationer, fria grapper och enskUda kulturarbetare. Inämnderna bör därför ingå ledamöter med sakkunskap och erfarenhet av verksamhetinom olika delar av kulturområdet. Ordföranden i varje nämnd bör ingå ikulturrådets styrelse. Nämndernas ledamöter bör få omförordnas högst en gång,om inte särskilda skäl förehgger. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att beslutaom nämndernas ansvarsområden, sammansättning och storlek. Nämnderna bör var och eninom sill område vara beredande och rådgivande organ åt styrelsen. De börvidare på grundval av beslut av styrelsen ges rätt att självständigt besluta ifrågor som faller inom den särskilda nämndens ansvarsområde och som inte är avsådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på styrelsen. En sådan delegeringav beslutanderätten bör, om inte för visst område eller i övrigt särskildaskäl talar däremot, komma till stånd i! fall när användningen av medel underett visst anslag kan avgränsas till en nämnds ansvarsområde. Som jag förut berörtföreligger behov av insatser för all bereda lokal- och utrustningsärenden inomkulturområdet. Dessa bör under styrelse självständigt handhas avett särskilt beredningsorgan. Jag återkommer till denna fråga i del följandeunder avsnillet (25.20) Lokaler för kultur- och föreningsverksamhet. Ivissa fall bör styrelsen kunna tillsätta särskilda arbetsgrupper förberednings- och utredningsuppgifter. Kulturrådetskansli skall i första hand fungera som sekretariat för det löpande arbetet istyrelse, nämnder, särskilda arbetsgrupper m. m. För detta arbete behövs iförsta hand en relativt fast organisation med tjänster för de viktigastehandläggningsfunktionerna inom styrelsens och nämndernas verksamhetsområden.För att bl. a. underlätta kontakten utifrån med rådet torde en viss spedahseringpå olika områden vara önskvärd bland personalen. är det angelägel attarbetet organiseras på sådant sätt att personalresurserna flexibelt kananpassas till föreliggande behov av arbetsinsatser. Utöverdet löpande sekrelarialsarbetel kommer arbete att i hög grad avseplanering och utredning. Detta arbete kommer i allmänhet att bedrivas med någollängre tidsperspektiv än övrigt arbete. Del kommer också ofta att varaavgränsat till projekt. Detta leder till alt de fasta personalresurserna fördetta ändamål bör vara begränsade och i första hand avse tjänster för ledningoch planering av arbetet. I övrigt bör personal inom och utom kanslietutnyttjas i projektgrupper för olika utredningsuppgifter m. m. Dennärmare organisationen av verksamlieten ankommer det på Kungl. Maj:t och dennya myndigheten att bestämma. Jag återkommer i det följande vid min anmälan avanslaget med en redogörelse för de personalresurser som jaglagt till grand för min beräkning av medelsbehovet för rådets verksamhet. Jagutgår ifrån alt sekretariatsarbetet resp. utredningsarbetet inom kansliet blirav den omfattningen att det bör organiseras på två ohka arbetsenheter. Personalbör dessutom finnas för vissa administrativa frågor. För ledningen av kanslietsarbete bör en extra ordinarie tjänst som chef för kansliet inrättas. Jagföreslår att inrättas . Jag förordar vidareatt teater- och musikrådet, tidskriftsnämnden och verksamheten vidskolöverstyrelsens bibliotekssektion upphör . Beträffandeavtalsbara anställnings- och arbetsvillkor avser jag att ge statens avtalsverkdel förhandlingsuppdrag som behövs. Det planerings- och förberedelsearbete somerfordras för den nya organisationen bör lämpligen fullgöras av enorganisationskommitté. Jag avser att i annat sammanhang återkomma till Kungl. Maj:ti denna fråga. Maj:t bör begära bemyndigande att vidta deövergångsanordningar och åtgärder i övrigt som behövs för genomförande av deförslag som redovisats i detta sammanhang. har varit föremål för utredning och diskussion. MUS65 har i betänkandet (SOU 1972:45) Kulturminnesvårdlagt fram förslag om framtida organisation. Desakkunniga framhåller att allt fler arbetsuppgifter lagts påämbetet, vilket medfört att ämbetet måste ägna en oproportionerligt stor del avsLn tid åt enskUda ärenden. Jagdelar utredningens uppfattning och anser det värdefullt om ämbetet kan befriasfrån arbetet med vissa ärenden. Jag har redogjort för den vidgademålsättningen för kulturminnesvården, vilken i ökad utsträckning inriktas påbevarandet av samlade miljöer inom ramen för den allmänna samhäUsplaneringen.Kulturminnesvårdens nya inriktning ställer andra krav än på dencentrala myndigheten på kulturminnesvårdens område. Enligtmin mening bör tyngdpunkten i ämbetets verksamhet i ökad utsträckning läggas påverksamhetsplanering, utvecklingsarbete, utarbetande av riktlinjer, råd ochanvisningar, uppföljning och värdering av nådda resultat samt utbildnings- ochinformationsarbete. Vidbedömningen av lämplig organisation har också ämbetets relationer tiUVitterhetsakademien och statens historiska museum satts i fråga. MUS 65 anseralt huvudmannaskap för och statens historiskamuseum bör upphöra. Vad beträffar ämbetets relationer tiU statens historiskamuseum föreslår de sakkunniga att de båda institutionerna skall bli sinsemellanfristående. Enligt de sakkunniga föreligger ett starkt behov avatt renodla de museala resp. kulturminnesvårdande verksamheterna. Avde remissinstanser som yttrat sig om förhållande tillriksantikvarieämbetet och statens historiska museum är alla med undanlag avnationalmuseet positiva till de sakkunnigas förslag. Däremot är remissopinionendelad vad beträffar förslaget om skiljande av och statenshistoriska museum. Majoriteten av instanserna intar en negativ eller tveksaminställning tUl ett skiljande. En del anför som skäl att de bådainstitutionernas arbetsuppgifter hör så intimt samman, att ett skiljande skullemer skada än främja verksamheterna. Dessutom uttrycks farhågor för endubblering av nu gemensamma funktioner. En stor del av instanserna kan docktänka sig att museet ges en friare ställning i förhållande tUl ämbetet än vadsom är fallet. Riksantikvarieämbetetoch statens historiska museums organisatoriska samband med Vitterhetsakademienhar minskat i takt med att ämbetet och museet utvecklats tUl stora och självständigainstitutioner. förvaltningsutskott fungerar f. n. somämbetsverkets styrelse men kan knappast betraktas som en styrelse i egentiig menmg,eftersom del endast behandlar en mindre del av de frågor som normalt ankommerpå en styrelse. Jag delar således de sakkunnigas uppfattning attVitterhetsakademiens huvudmannaskap för och statenshistoriska museum bör upphöra. Jag förordar att förhandlingar tas upp mellanakademin och staten, varvid frågan om ändringari den nu gällande stadgan för akademin bör övervägas. Vidare bör en överföringi statlig ägo av akademins kulturhistoriska fastigheter aktualiseras. Sedanlång lid är samorganiserat med statens historiska museum.Det finns också på många områden ett nära samarbete meUan ämbetet och museet.MUS 65 framhåller att både ämbetet och museet kommit attställas inför nya arbetsuppgifter och ökade krav från samhällets och enskildassida. Detta har ökat behovet av att renodla arbetsområdena. Enligt min meningär det väsentligt att tiUgodose de båda institutionernas behov av att utvecklasmer självständigt än . Den friare ställning för museet som mångaremissinstanser finner önskvärd anser även jag motiverad. Jag är emellertidinte beredd att förorda att sambandet mellan ämbetet och museet helt upplöses.I likhet med statskontoret och RRV anser jag att de syften som MUS 65eftersträvar kan uppnås genom andra, mindre genorn-gripande åtgärder. Enligtmin mening bör och statens historiska museum samtmedelhavsmuseet utgöra en myndighet under ledning av en gemensam styrelse.Styrelsen bör i huvudsak besluta i frågor om verksamhetens inriktning,viktigare organisations- och personalfrågor saml frågor om gemensamma resurser.Riksantikvarien bör ha det allmänna chefsansvaret för myndigheten. Jag anserdet väsentligt att de i myndigheten ingående enheterna ges inbördessjälvständighet. Denna bör markeras genom att understyrelsen leds av riksantikvarien, statens historiska museum av en museidirektöroch medelhavsmuseel av en museiföreståndare. Om så visar sig lämpligt bör medeUiavsmuseetkunna inordnas i statens historiska museum. Mittställningstagande för ett fortsalt organisatoriskt samband mellanriksantikvarieämbetet och de båda ifrågavarande museerna förutsätter visstytterligare utredningsarbete rörande myndighetens organisation. Jag avser atti annat sammanhang uppdra åt den organisationskommitté som jag berört ianslutning tiU min anmälan av museifrågor-na (25.10) att svara för dettautredningsarbete. Till de frågor som bör ytterligare belysas hör frågan omservicefunktionernas organisatoriska placering inom den nya myndigheten. En strävanbör vara alt minska antalet gemensamma avdelningar i förhåUande tiU nuläget.Förslag på grundval av kommitténs ställningstaganden kommer senare att anmälasför . arbete bör genomföras med sikte på omorganiserade myndigheten skall kunna börja arbeta . Vidmin behandling i det föregående (25.12) av arkiven m. m. har jag tagit uppfrågan om att för inrätta en styrelse, i vilken 1974: 28 385 a. företrädare för allmänna intressen. Inledningsvis vid behandlingenav den centrala kulturadministrationen har jag redovisat de aUmänna motiv somenligt min mening föreligger för en sådan förändring. Jagavser alt i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t all ge i uppdragatt lägga fram förslag i vad avser styrelsens uppgifter, sammansättning m. m.I delta sammanhang bör närmare belysas vilka institutioner som skall ställasunder den föreslagna styrelsen. Vid fullgörandet av utredningsuppdraget börsålunda bl. a. övervägas huruvida motiv föreligger för all inordna dialekt-och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv och svenskt biografiskt lexikon understyrelsen. I utredningsarbetet bör i anslutning härtiU belysas om behovföreligger av ett särskilt sammanhållande organ för dialekt- och ortnamnsarkivensaml visarkivet. Även konsekvenserna för de till särskilt knutnanämnderna bör beaktas. Utredningsarbetet bör bedrivas i samråd med berördainstitutioner och med statskontoret. Jag avser alt återkomma till Kungl. Maj:tmed anmälan av de förslag som föranleds av utredningen. Riksarkivetföreslår i sin anslagsframställning för /75 att det avFöreningen och pressmuseum drivna pressarkivet skallförstatligas och föras över till . Vidmin anmälan av anslaget Bidrag till vissa museer och arkiv (27.27) kommer jagalt la upp denna fråga och föreslå att verksamheten vid pressarkivet inordnasi . 25.20Lokaler för kultur- och föreningsverksamhet Tillgångenpå lämpliga och ändamålsenligt utrastade lokaler är av stor betydelse förkulturverksamheten. Kommuner, föreningar, församlingar och bostadsproducentertillhandahåller huvuddelen av dagens lokalbestånd. Staten svarar för lokalerför statliga och vissa centrala statsunderstödda kulturinstitutioner. Statenger vidare bidrag och lån till andra huvudmän för uppförande, inredning ochutrustning av olika slag av lokaler. Kulturrådetkonstaterar brister i tillgången på lokaler för kultur- och föreningsverksamhetliksom i utrustningen av befintliga lokaler. Rådet lar från denna utgångspunktupp behovet av lokaler för olika konstformer och verksamhelstyper, lokaler iolika mUjöer, samlokahsering, dubbelutnyttjande och planering. Rådet avgervidare förslag som rör de statiiga insatserna. Remissinstanserna delar i aUtväsentligt rådels uppfattning. MUS 65 behandlar museernas allmännalokalsituation och behovet av lokaler för olika former av verksamhet. Kulturrådetanser att föreningsliv och kommuner även kommer att dela ansvaretför lokalhållningen och att en mer samlad bedömning av lokalbehov ochlokalbyggande i kommunerna bör ske. Jagdelar rådels uppfattning att föreningslivet har viktiga uppgifter som ägare ochförvaltare av bl. a. allmänna samlingslokaler. Genomstatsmakternas beslut (prop. 1973: 1 bil. 13 s. 179, CU 1973:10, rskr1973:110) har del stathga stödet tiU aUmänna samlingslokaler reformerats. Ipropositionen (s. 216) anförde chefen för dåvarande attde statliga insatserna präglas av all det i första hand är en kommunalangelägenhet att se till att medborgarna i kommunen har tUlgång tillsamlingslokaler i tUlräcklig omfattning, oavsett om huvudmannaskapet förlokalerna läggs på kommunen eUer föreningslivet. Då föreningshvets initiativoch insatser i fråga om samlingslokaler är myckel värdefulla bör dockhuvudmannaskapet för dessa också i fortsättningen anförtros i första hand föreningshvetsorganisationer. Kulturrådetförordar en mer än enhetlig bedömning av lokalfrågoma i en kommun.Gemensam planering, samordning och dubbel-utnytljande sker i vissomfattning. Del bör enligt rådets mening kunna ske i ökad utsträckning. Jagdelar i princip rådets uppfattning. Del är bl. a. viktigt att skolornaslokalresurser planeras så att de lättare kan utnyttjas för kuUur-ochföreningsändamål. Servicekommitténhar i sitt betänkande (SOU 1970:68) Boendeservice 2 föreslagit att möjlighettill samordning och flexibUitet beträffande lokalanvändningen successivtskrivs in som förutsättning för bostadslån tiU lokaler och för stathga bidragoch lån till skolor, barnstugor, fritids- och samlingslokaler. Maj:thar uppdragit ät statens planverk att i samråd med andra berörda myndigheterutreda i vad mån de av servicekommittén angivna syftena skulle kunna uppnåsgenom normer i fråga om den tekniska utformningen av sådana lokaler och att iså fall lägga fram förslag till sådana normer. Fleraremissinstanser har påpekat alt kultur- och föreningslokaler måste kunnaanvändas av handikappade. När det gäUer allmänna samlingslokaler har Kungl. Maj:tuppdragit åt att leda erforderligt utveckhngsarbetebeträffande lokalemas funktion. Dehär redovisade uppdragen till statens planverk resp. berör ihög grad fömtsättningarna för olika kulturaktiviteter. De är exempel på all ettsamarbete i lokalfrågor behövs mellan statliga organ inom kulturområdet ochandra samhällsområden. Detfinns en rad skUda former för statiigt stöd lUl lokaler. Detta är i ochför sig en fördel eftersom del är möjligt alt anpassa insatserna efterolikartade behov. Det är dock angeläget att se till alt inte mångfalden avbestämmelser hindrar ett effektivt utnyttjande av de ekonomiska resurser statenavsätter för stöd till lokaler. Lokalerna bör utformas så att de verkligen blirinstrument för en ny inriktning av kulturpolitiken. bör kunnaspela en viktig roll i delta sammanhanggenom alt informera om de stödformer som står till buds och verka för en samladbedömning vid bidragsgivningen. bör i ohka samordningsfrågorha nära kontakt med andra statliga organ, t. ex. samlingslokaldelegalion. Teater-och musikrådet framhåller i sitt remissyttrande över förslag attdel behövs ökade insatser för handläggning av byggnadsärenden inom kulturområdet.Statskontoret understryker i sill yttrande över MUS 65:s förslag behovet avsamlad lokalplanering för museerna. Jagdelar remissinstansernas uppfattning. Behovet gäller lokal- ochutrustningsplanering av statliga byggnader för kulturändamål. Uppgifterna ärhär i huvudsak av samma art som på den högre utbildningens område, därsärskilda s. k. LUP-kommittéer är verksamma. För detta beredningsarbete börett lämpligt beredningsorgan för lokalfrågor knytas till . Organetbör också kunna utnyttjas vid beredningen av ärenden om statliga bidrag tillvissa icke statliga kulturbyggnader. En ledamot av rådets slyrelse bör varaordförande i beredningsorganet vars sekretariat bör knytas liU rådets kansli.Jag återkommer till frågan om inrättande av ett sådant beredningsorgan när jagi annat sammanhang anmäler anslaget till byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde (prop. I detta sammanhangkommer jag även att anmäla de åtgärder inom bl. a. museisektorn som är aktuellaför /75. Medutgångspunkt i en vidgad syn på kulturpolitiken, som innebär att dekulturpolitiska insatserna ses som ett led i den allmänna välfärdspolitiken,har jag i det föregående lagt fram en rad förslag i första hand för att stödjadet fria kollektiva skapandet och för att få till stånd en mer decentraliseradorganisation av kulturinstitutionerna. Förslagen förutsätter ökade statiigaekonomiska insatser. Jagvill i detta sammanhang sammanfatta de kostnadsmässiga konsekvenserna förnästa budgetår av mina förslag. Minahär och i statsverkspropositionen (prop. 1974: 1 bil. 10) framlagda förslag ifråga om anslagen under avsnittet Kulturändamål innebär en ökning för nästabudgetår med sammanlagt 62,8 milj. kr. exkl. pris- och löneomräkning.För innevarande budgetår är under dessa anslag anvisat 431 milj .kr. Ökningenav de kulluran-slag som anmäls i det följande (27.130) uppgår tiU 44,7 mUj.kr. 25.4 milj. kr. exkl. pris- och löneomräkning. Vidsidan om nämnda anslag anmäls här även två anslag under avsnittetVuxenutbildning i riksstaten, nämligen bidragen till studiecir- 1974: 28 388 kelverksamhet och studieförbund (27.3132). För dessa förordas en sammanlagdökning med 58 mUj. Hela ökningen för nästa budgetår av de anslag somanmäls här uppgår till 103 milj. kr. Den mest omfattande delenav det statliga stödet liU fritt kollektivt skapande är bidraget tillstudiecirkelverksamhet. a. med hänsyn lUl den höjning av statidraget perstudietimme som förordas i det följande och det ökade antalet studiecirklarhar jag beräknat en höjning av anslaget Bidrag till studiecirkelverksamhet med54 milj. kr. tiU 259 milj. kr. Ca en tredjedel av cirklarna avser kulturämnen.Förstärkningen för nästa budgetår av stödet till studieförbunden uppgår till 4milj. Decentrala amatörorganisationerna föreslås få en ökning av det stathga stödet med400 . till 1,2 milj. kr. För det nya statsbidragettill experiment och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhet för amatörerförordas ett belopp av 2 milj. kr. I fråga om detyrkesmässiga kollekliva skapandet innebär mina förslag att stödet till mindreensembler och fria grupper ökas med 1,7 mUj. tiU 3,1 mUj. och bidragentill centrumbildningarna med . till 1,1 milj. kr. Det ekonomiska utrymme somförordas för nästa budgetår för det nya bidraget till kulturprogram inomföreningslivet m. m. uppgår till 6 milj. kr. Jämfört med nuvarande anslag tillföreläsningsverk-samhel innebär det en ökning med 3,2 milj. kr. Enomläggning av stödet till lokala och regionala institutioner inom teaterns,dansens och musikens områden föreslås. För nästa budgetår beräknas ett anslagom 57,9 milj. kr. Jämfört med vad som anslagits till motsvarande institutionerför innevarande budgetår innebär detta en ökning med 11,5 mUj. eller 6,5milj. exkl. beräknad kostnadshöjning på grund av lönehöjningar. Resursernaför regionmusiken föreslås bli förstärkta med . a. för utvecklingoch förnyelse av repertoaren. I fråga om stödet tUlfolkbiblioteken föreslås vissa ökningar inom ramen för nuvarande bidragsformer.För s.k. punktinsatser, bidrag till länsbibliotek, lånecentraler m. m. beräknasen ökning med sammanlagt . avvecklas del särskildastatliga utvecklingsstödet i vissa kommuner. Det infördastödet till folkparksrörelsen föreslås bli avsevärt förstärkt, nämhgen till . Stödet till Skådebanan höjs med . tiU 1,1 milj. kr. Av de centralainstitutionerna föreslås Svenska få ett med . ökat bidragför egen produktion och för service och konsultverksamhet gentemot teaterliveti landet. Rikskonserter föreslås få en ökning av sitt anslag med ,främst för ökning av sikol-konsertverksamheten. Prop.1974: 28 389 Iavvaktan på omorganisationen av vissa statliga och statsunderstödda museer harjag beräknat medel för vissa angelägna resursförstärkningar på museiområdet.Utöver kompensation för prisutvecklingen uppgår dessa förstärkningar till 1,4milj. Ifråga om olika centrala ändamål avser förslagen dels en ökning av de disposilionsmedelsom står till förfogande för olika typer av insatser, dels en viss utbyggnad avden centrala kulturadministrationen. Inrättandetav medför en merkostnad av ca 1 milj. kr. Medlen avserverksamheten fr.o.m. . Medelbör liksom stå till Kungl. Maj:ts förfogande för ohka ändamål påkulturområdet inom ramen för anslaget Bidrag till särskUda kulturella ändamål.Ur anslaget bör sammanlagt . ställas till dispositionför diverse ändamål. För tidskriftsslödet föreslås en ökning med 200 000 kr.till 1,5 milj. kr. Bidraget till de handikappades kulturella verksamhetföreslås bli höjt med 1 mUj. till 5,8 mUj. Iavvaktan på resultatet av elt fortsatt utredningsarbete om kulturminnesvårdenscentrala och regionala organisation beräknas en sammanlagd ökning underriksantikvarieämbetets anslag om . bl.a. för ämbetets medverkan i denfysiska riksplaneringen och för vård och underhåll av fornlämningar ochkulturhistoriskt värdefulla byggnader. Kulturrådetbetonar starkt viklen av en flerårsplanering av de statliga kulturutgifterna.Ett av syftena med de förslag som läggs fram är att skapa underlag för en sådanmer långsiktig planering. I fråga om flera sektorer presenteras förslag somberör än /75. Även den långsiktigautvecklingen av de statliga insatserna behandlas. Beträffande stödet till deregionala kulturinstitutionerna framhålls att staten bör stimulera denutveckling som växer fram genom regional planering. kanflera utredningsförslag väntas komma, upp till behandling, däribland förslagfrån litteratur- och filmutredningarna, från MUS 65 i fråga om riksulställningsverksamhetenoch konslmarknaden saml från rörande de. statliga insatserna förkulturarbetarna. Medhänsyn till de stora anspråk som kommer all stäUas på ekonomiska insatser frånstatens sida blir prioriteringar meUan olika ändamål av väsentlig betydelse.Dessa måste ske med ett långsiktigt perspektiv. Planeringen bör i första handinriktas på en treårsperiod, dvs. budgetåren 1974/751976/77. För lidendärefter bör planeringen bygga på de erfarenheter och kompletterandeutredningar som görs . Bl.a. mot bakgrund av vad jag anfört vid behandlingen av den kommersiellt drivnakulturverksamheten (25.16) anser jag att insatserna under den senare delen avtreårsperioden i första hand bör avse sådana områden som inte kunnat tasupp. Jag bedömer åtgärder inom litteratur-, konst- och filmområdena som särskiltangelägna. bör det också bli aktuellt att ta stäUning tillformerna för de statliga insatserna för kulturarbetarna. Vidsidan om nämnda områden måste givetvis det reformarbete fortsätta för vilketjag i det föregående angett riktlinjer. Stödettill det fria kollekliva skapandet bör byggas ul. Jag räknar därvid med att detbl. a. skall bli möjligt att förstärka stödet till såväl experiment ochutvecklingsarbete inom kulturell verksamhet för amatörer som tillkulturprogram inom föreningslivet. Ifråga om de statsbidragsberättigade museerna och institutionema på teaterns,dansens och musikens områden bör särskild vikt läggas vid att stödja enutveckling mol en vidgad regional verksamhet. Vissa nya institutionerförutsätts kunna få statligt stöd. Elt viktigt inslag i uvecklingen är alt ett slasbidragiU länsmuseerna införs samidigl med att det regionala ansvaret förkulturminnesvården förändras. Bidraget bör avse länsmuseernas museala ochkulturminnesvårdande uppgifter. Destatliga insatserna för de centrala kulturinstitulionerna bör bl. a. avse derasriksansvar. Möjligheterna all i enlighet med de principer som redovisats i detföregående föra över uppgifter och resurser från vissa centrala institutionertill regionala huvudmän bör bevakas. Jaghar här endast tagit upp de statliga insatserna för kulturändamål. Samhällets kultumtgiftervilar emellertid i hög grad på primärkommunerna. har diskuteratkostnadsfördelningen mellan stat och kommun och fört fram vissa rekommendationer. Medhänsyn till pågående arbete inom den kommunalekonomiska utredningen är detenligt min mening inte lämpligt alt nu gå in på frågan om kostnadsfördelningenmellan stat och kommun. De enskUda kommunerna ochlandstingen har olika föratsättningar alt göra insatser inom kulturområdetliksom inom andra områden.