prop · FX034 · 1974-12-31 00:00:00 — Paragrafen,som motsvarar 26 § första stycket i uttedningsförslaget, avser bortfall avföljderna för intrång, när registrermg hävs. Iöverensstämmelse med gäUande rätt skall registrering i princip ha rättsverkantiU dess den av domstol förklaras ogUtig. 1974: 4 229 avgjortsdessförinnan påverkas därför inte av att registreringen hävs. Däremotföreskrivs att straff, skadestånd eller säkerhetsåtgärd inte får utdömas förintrång i rätt till firma som skyddas enbart på grand av, registrering efterdet att registreringen har hävls genom lagakraftvunnen dom. Regeln gälleroavsett vem som har begått intrånget och oavsett när detta skedde. I 22 §upptas en processuell regel som möjhggör för den mot vilken intrångstalan försatt få målet vilandeförklarat i awaktan på prövning av frågan om registreringenshävande. Paragrafen,som motsvarar 26 § andra stycket i utredningsförslaget, innehåller regler omvilandeförklaring av mål om intrång i registrerad firma i avbidan på särskildprövning av frågan om registreringens hävande. Omsvaranden i mål om intrång i registrerad firma gör gällande att registreringenskall anses ogiltig, kan detta påslående inte prövas som en invändning iintrångsmålet. Frågan om registreringens gUtighet får i stället prövas isärsldlt mål. Detta system har den fördelen att en domstolsprövning av dennafråga alltid leder till ett rättskraftigt avgörande och att man undviker attolika domstolar kommer tUl sinsemellan oförenliga avgöranden i sådana frågor.Vidare får firmahavaren ett starkare rättsskydd, eftersom obehörigt bruk avhans registrerade kännetecken alltid blir att bettakta som firmauitrång sålänge inte registreringen har hävts genom särskUd dom. En annan fördel är atten registrering som efter rättslig prövning befinns vara materiellt ogrundadalltid kommer att avföras ur registret. Eftersomden som påslås ha gjort sig skyldig till intrång i rätt till registrerad firmabör ha möjlighet att få frågan om registreringens gUtighet prövad innanintrångsmålet avgörs föreskrivs i denna paragraf att domstolen på hans yrkandeskall förklara detta mål vilande i avvaktan på att frågan om registreringenshävande blir slutligt prövad. Om intrångsmålet förs som tvistemål, bör talanom hävande kunna väckas genom genkäromål enligt 14 kap. 3 § rättegångsbalken.Förs däremot intrångsmålet som brottmål, vilket kan vara faUet bara viduppsåtligt intrång, måste hävningstalan föras i särskilt mål. Gemensamhandläggning är härvid inte möjlig. För att inte vilandeförklaring skall fåtill följd att avgörandet i intrångsprocessen uppehålls i onödan föreskrivs attdomstolen, om talan angående registreringens hävande ännu inte är väckt, skallförelägga svaranden inom vilken han har att väcka sådan talan. Dennaparagraf, som motsvarar 27 § i utredningens förslag, upptar bestämmelser omfastställelsetalan. Fastställelsetalankan enligt första stycket äga rum, om ovisshet råder huruvida rätt tillnäringskännetecken består eller inte består och om ovissheten länder kärandentill förfång. Motsvarande gäller när ovisshet föreligger i fråga om visstförfarande utgör intrång i rätt tiU näringskännetecken eUer inte. Regeln, somavser alla såväl registrerade som oregistrerade näringskännetecken, omfattarbåde positiv och negativ faststäUelsetalan. Positivfastställelsetalan kan bli aktueU, när firmahavare vill ha fastslaget om och ivilken utsträckning han är skyddad gentemot kännetecken, som annan användereller ämnar ta i bruk. Grundar firmahavare sin rätt bara på inarbetning, kanhan ha intresse av att få fastställt att det föreligger en giltig firmarätt,dvs. normalt att han har ensamrätt till firman. Är denna registrerad kanfastställelsetalan anhängiggöras för att få klarlagt om kännetecken, somanvänds av annan, är förväxlingsbart med kärandens eller inte. Denna fråga kanalternativt prövas i mål om förbud mot användning av näringskännetecken och omfirmainttång. Negalivfastställelsetalan kan gå ut på att annan inte har rätt till visstnäringskännetecken eller att dennes ratt inte hindrar käranden att använda ettliknande kännetecken. Talan kan även syfta till att få fastslaget, attkärandens firma inte är förväxlingsbar med svarandens. Talan kan vidare avseatt svaranden på grund av bestämmelsen om passivitet i 8 § inte längre har rättatt göra invändning mot kärandens bruk av näringskännetecken. Avserfastställelsetalan firmarätt som grundar sig bara på registrering och görsdärvid gällande att registreringen bör hävas, skall domstolen enligt andrastycket på yrkande av firmahavarens motpart förklara målet vilande i avbidanpå att frågan om registreringens hävande slutligt prövas. Paragrafen,som inte har någon motsvarighet i utredningens förslag, innehåUer enbestämmelse om fomm i vissa mål. TiUämpningenav forumregler möter svårigheter, när det gäller rättegångmot innehavare eUer bmkare av kännetecken som inte har känt hemvist i Sverige.I många sådana fall torde det i praktiken inte finnas något tillämpligt fommhär. Med anledning härav har i denna paragraf, efter förebUd av 43 §mönsterskyddslagen, tagits upp en regel om att talan om förbud mot användningav näringskännetecken, om hävande av firmaregistrering, om firmaintrång ellerom faststäUelse enligt 23 § skall väckas vid , när behörigdomstol inte finns enligt . Omfirmahavare har väckt intrångstalan som tvistemål kan talan om hävande avregistteringen väckas genom genkäromål vid samma domstol enligt 10 kap. 14 §andra stycket . Iparagrafen, som motsvarar 28 § andra stycket i utredningens förslag, gesföreskrift om skyldighet för domstol att översända dom eller slutiigt beslut ivissa firmamål till patentverket och annan berörd registreringsmyndighet. Detär ett allmänt intresse att registreringsmyndigheterna håller registrenaktuella så att dessa utvisar t. ex. vilka inskränkningar som gäller för rättenatt använda registrerat kännetecken och så att de inte upptar registreringarsom är hävda. Domstol är därför skyldig att översända domar och slutiiga besluti mål om förbud mot användning av firma, om hävande av firmaregistrering, omfirmaintrång och om faststäUelse enligt 23 § till vederböranderegistreringsmyndighet. Patentverketbör i sin egenskap av central registreringsmyndighet ha möjlighet att följadomstolarnas praxis på firmarättens område. Till verket skall därför ävenöversändas domar som gäller oregistrerade kännetecken och registreringar somhar skett i andra register än dem som verket för. Paragrafen,som motsvarar 30 § i utredningsförslaget, innehåUer vissa föreskrifter omfirmaleckning. GenereUaregler om hur firma bör tecknas har tidigare inte funnits. Däremot upptar denassociationsrättsliga lagstiftningen i flera fall bestämmelser i ämnet. Som exempelkan nämnas 94 § aktiebolagslagen och 35 § lagen om ekonomiska föreningar. Detär från flera synpunkter av värde om firma lecknas på sådant sätt att det klartframgår att det är fråga om firmateckning. Det är vidare önskvärt attfirmateckning sker enligt enhetliga principer så alt tvekan inte behöver uppståom firman i det ena eller andra fallet är rätt tecknad. I första stycket hardärför tagits in en allmän anvisnmg om hur firma skall tecknas. Där föreskrivsatt firmateckning sker genom tydlig angivelse av den fullständiga firman ochunderskrift av firmatecknare. Eftersom delar av en firma kan återfinnas i andrafirmor är det viktigt att firman skrivs ut i sin helhet så att förväxlingutesluts. Firmateckning blir inte komplett om den inte är försedd med minst enegenhändig namnteckning. Om bifirma används skall också huvudfirman anges. Denu angivna bestämmelsema har karaktären av ordningsföreskrifter. Det är alltsåinte något viUkor för att firmateckningen skall vara bindande att de hariakttagits. Härför krävs däremot att firman har tecknats av den som är behörigdärtill antingen direkt genom sin stäUning, exempelvis som innehavare avfirman eller som styrelse för aktie- bolagvars firma det är fråga om, eller på grund av särskilt i vederbörlig ordninggivet bemyndigande. Speciallagarnarörande olika firmasubjekt innehåller särsldlda regler om firmateckning underlikvidation. Dessa kompletteras av en allmän förskrift i andra stycket om attfirma under likvidation eller konkurs skall tecknas med tillägg som utvisar detändrade förhållandet. Vidsidan av reglerna i denna paragraf skall särbestämmelser i andra författningarom sättet för firmateckning aUtjämt gäUa. En erinran härom har upptagits iparagrafens tredje stycke. Exempel på en särbestämmelse återfinns i 4 §förslaget till prokuralag. Iparagrafen, som motsvarar 29 § i utredningens förslag, behandlas firmarättenför vissa näringsdrivande offentligrättsliga institutioner m.fl. Vissanäringsdrivande statliga inrättningar och med dem jämstäUda institutioner ellersammanslutningar bildas enligt särskilda författningar som även reglerar derasverksamhet. De vinner rättskapacitet utan någon särskUd registrering. Firmanfastställs i den särskUda författningen eller genom beslut av Kungl. Maj:t isamband med att inrättningens eller sammanslutningens organisation fastställs.Enligt förevarande paragraf får mnehavare av sådan fhma ensamrätt tiU firmansom om denna hade blivit registrerad enligt firmalagen. Detta innebär bl. a.att firman utgör hinder mot registrering av förväxlingsbar firma. Regeln ärtilllämplig på vissa uppräknade statiiga institutioner samt i övrigt på annaninrättning eller sammanslutning för vilken Kungl. Maj:t har fastställt firma.Som ytterligare exempel på rättssubjekt av denna typ har utredningen anförthushållningssällskap, som driver näringsverksamhet, samt . Firmaskyddutan registrering tillkommer enligt andra punkten i paragrafen ävensamfällighet eller annan sammanslutning som på föreskrivet sätt har gjortanmälan om styrelseval eller fått faststäUelse på reglemente eller stadgar ochsom driver sin verksamhet under särskild benämning. De associationer somåsyftas här vinner rättskapacitet utan särskild registtering. Framför allt rördet sig om olika slag av tvångs-samfälligheter, vUka bildas enligt regler iväg-, vatten- eller ägofreds-lagstiftningen. I regel skall anmälan omstyrelseval göras hos , som också har att fastställa reglementeeller stadgar. Isamtiiga nu berörda fall får förutsättas att den prövning som sker i anslutningtill faststäUelse eller anmälan även omfattar en kontroll av att firmansinnehåU är förenligt med grunderna i firmalagen. Tidsprioriteten torde ienlighet med gmndema för 12 § få räknas från fastställel-sebeslutet eller frånden tidigare tidpunkt då anmälan eller ansökan ägde rum. Prop.1974: 4 233 Dennya firmalagen föreslås enligt punkt 1 träda i kraft . De nyalagama om handelsregister och prokura bör träda i kraft . I sambandhärmed kan den gällande firmalagen upphävas i sin helhet. Detta föreslås skegenom en särskild lag. Firmalagen torde inte kräva några andratUlämpningsföreskrifter än vad som föranleds av bestämmelsema i 15 och 16 §§ omtalerätt för myndighet som Kungl. Maj :t bestämmer. Utredningensförslag uppställer i vissa avseenden sttängare vUlkor för registrering av firmaän den gäUande firmalagen. Trots detta föreslår utredningen att ansökan somhar kommit in men ännu inte avgjorts när den nya lagen träder i kraft alltidskall prövas enligt de nya reglerna. Som motiv för den valda lösningen anförsbl. a. att den är ägnad att ge sökanden ett bättre skydd för framtiden. Denföreslagna ordningen avviker från vad som gäller enligt vammärkeslagensövergångsbestämmelser. Där ges sökanden i motsvarande situation frihet attsjälv avgöra om prö-vningen skall ske enligt gammal eller ny lag. Enligt minmening innebär detta en lämplig lösning. I punkt 2 föreskrivs därför, attansökan om registrering som har gjorts före ikraftträdandet skall prövas enligtäldre lag, om sökanden inte begär att den nya lagen skall tUlämpas. Firmaregistreringsom skett enligt äldre lag bör inte upphävas på den grund att firman inte uppfyllerde nya registreringsföratsättningar som införs genom den nya lagen. I Övrigtmedför förslaget inte sådana ändringar för registrerade firmor attbetänkligheter av principiella skäl möter mot att tillämpa den nya lagen påfirmor som registrerats före ikraftträdandet. I huvudsak består dock äldrefinnarätt oförändrad. Men dess innehåll blu- mera preciserat. Firmahavaren fårdessutom bättre möjligheter att tillvarata sin rätt. En föreskrift av antyddinnebörd har upptagits i punkt 3. Awikelser från denna huvudregel tas upp ipunktema 4 och 6. Ifråga om inarbetade kännetecken krävs inte någon bestämmelse motsvarande punkt3. Inarbetat kännetecken faller utan vidare in under den nya lagen, när dennahar trätt i kraft. I punkt 4 görs ettundantag från huvudregeln i punkt 3 att den nya lagen skall äga tUlämpning ävenpå firma som har registrerats enligt äldre lag. Regeln iimebär att sådanregistrering får hävas enligt 16 § första stycket endast om förbud mot firmansanvändning hade kunnat meddelas enligt äldre lag. Det krävs med andra ord attregistreringen står i strid med både den gamla och den nya lagen. Föreliggerhävningsgrund enligt 16 § andra stycket nya lagen, möter däremot inte hinderatt häva registreringen med stöd av denna bestämmelse. Dennya lagen innebär att firmaskydd inte längre skall inträda när firma tas i brukutan först genom registrering eller inarbetning. Det är emellertid inte rimligtatt den förettädesrätt som kan vara förbunden medfirmas ibruktagande enligt äldre lag avskäres nar den nya lagenträder i kraft. Firmahavaren bör under en övergångstid ha möjlighet attförvärva skydd enligt den nya lagen med bibehållen företrädesrätt. I punkt 5 föreskrivsdärför i enlighet med utredningens förslag att ensamrätt som grundas på attnäringskännetecken har tagits i bmk före ikraftträdandet skall upphöra när tvåår har förflutit från denna tidpunkt, om inte kännetecknet harblivit registrerat eller inarbetat. Denna regel gäller dock inte firma sombestår av mnehavarens släktnamn, eftersom sådan firma även enligt den nya lagenär skyddad oberoende av registrering. Regeln skall uite heller gälla vissaförsäkringsbolag, nämligen s. k. sockenbolag som enbart meddelar husdjursförsäkring.Sådana bolag är undantagna från lagen (1948: 433) om försäkringsrörelse. Deskall alltså inte registreras enligt denna lag. Däremot skall de anmälas tillförsäkringsinspektionen. Denna anmälan torde medföra att bolaget" fårrättspersonlighet och kan vara innehavare av firma. I likhet med utredningenanser jag alt dessa bolag, vilka snabbt minskar i antal, även i fortsättningenbör kunna grunda firmaskydd på ibruktagande. Preskriptionsbestämmelsernai 19 § tredje stycket nya lagen innebär att talan om ersättning för firmaintrångskall väckas från det skadan uppkom. För registrerad firmautsträcks tiden så, att preskription inte i något fall kan inträda tidigare änett år från registreringsdagen. Eftersom f. n. den allmännatioårspreskriptionen gäller beträffande ersättning för firmaintrång skuUe denya reglerna, om de gjordes tillämpliga på intrång som har skeltföre nya lagens ikraftträdande, i vissa fall leda tiU att rätten tillersättning bortföll redan i och med ikraftträdandet. En sådan ordning är integodtagbar. I punkt 6 har därför upptagits särskilda regler om preskription avrätt till ersättning för firmauitrång som har skett före ikraftträdandet.Reglerna innebär att de allmänna bestämmelsema om tioårspreskription skallgälla beträffande sådan ersättning men att ersättningsrätten under allaförhållanden preskriberas efter lagens ikraftträdande eller då förflutit från registreringen. Enligtpunkt 7 i övergångsbestämmelsema är reglerna i 21 § nya lagen om att påföljdinte får ådömas för firmaintrång, sedan registreringen hävts, tUlämpliga ävenom intrånget har skett före ikraftträdandet. Idenna paragraf, som motsvarar 1 § i utredningens förslag och ersätter 1 § ilagen angående handelsregister, firma och prokura (FmL), anges vilkenmyndighet som för handelsregister. Prop.1974: 4 235 Handelsregisterskall enligt /öwra stycket i princip föras hos i varje län. Dennuvarande möjligheten för Kungl. Maj:t att förordna särskild registerförareför viss kommun har slopats. Register hos länsstyrelse skall omfatta hela länetoch inte längre föras kommunvis. Befintligt handelsregister hos särskiltförordnad registerförare övertas av . Näringsidkarekan skydda sin firma i flera län genom registrering hos berörda länsstyrelserenligt bestämmelserna i 3 § tredje stycket. Om behovet av dubbelregistreringpå grund av den administrativa indelningen kan väntas bli förhållandevis stortbör emellertid av praktiska skäl en sammanföring av registreringen kunna skeöver länsgräns. I enlighet härmed ges i andra stycket Kungl. Maj:t möjhghet attförordna, att handelsregister skaU föras gemensamt för två eller flera län.Sådant förordnande innebär att registreringen i handelsregistret uppdras åt enav dc berörda länsstyrelserna. En bestämmelse av motsvarande innebörd föreslåsäven införd i 4 § lagen om ekonomiska föreningar för att överensstämmelseskall råda vid förandet av handels- och föreningsregistren. Har förordnandemeddelats om gemensamt register, gäller registrering hela registreringsområdetoch inte bara visst län inom detta. om handelsregisters inrättande och förande bör som hittillsmeddelas i en särskild tillämpningskungörelse. Paragrafen,som motsvarar 2 § uttedningsförslaget och ersätter 8 § första, tredje ochfjärde styckena FmL, innehåller bestämmelser om vUka näringsidkare somregistreras i handelsregister och om skyldighet för vissa av dem att söka sådanregistrering. Registreringkan enligt första stycket ske av enskUd näringsidkare, av handelsbolag, vartilläven räknas kommanditbolag, samt av ideell förening eller stiftelse som idkarnäring. De nämnda grupperna näringsidkare erhåller vid registreringenfirmaskydd enligt bestämmelserna i den föreslagna firmalagen. Näringsidkarenutgör registerobjekt i handelsregistret, som förutom firma även skall upptaåtskilliga andra uppgifter av allmänt intresse rörande denne. Somhar framhållits i den allmänna motiveringen bör sambandet mellanbokföringsskyldighet och registreringsskyldighet f. n. bibehållas. I andrastycket föreskrivs därför registreringsplikt dels för handelsbolag, som alllidär bokföringsskyldigt, dels för enskild näringsidkare, ideell förenmg ochstiftelse, om de är bokföringsskyldiga. Bestämmelser om bokföringsplikt finns ibokföringslagen (1929: 117). Igällande rätt undantas bl. a. fartygsredare och rederier från föreskrivenanmälningsskyldighet till handelsregistret. Rederirörelse medför i principbokföringsskyldighet. Undantag gäller dock för den som idkar sådan rörelseendast med eget, av honom själv fört fartyg. meningfinns det inte anledning att behandla rederirörelse armorlunda iregistreringshänseende än annan näringsverksamhet. Om bokföringspliktig sådanrörelse utövas av ensldld näringsidkare eller av ideell förening ellerstiftelse, bör sålunda anmälan till handelsregistret ske. Någon motsvarighettill undantagsregeln i gällande lag har därför inte tagits upp i förslaget. Itredje stycket anges att enkelt bolag får registreras på samma sätt somhandelsbolag. Bestämmelsen återgår på en regel i 45 § andra stycket lagen(1895: 64 s. 1) om handelsbolag och enkla bolag, som föreskriver att enkeltbolag efter ansökan av bolagsmännen får införas i handelsregistret, varefterbolaget skall anses som handelsbolag. I överensstämmelse härmed anges iförevarande lagrum att vad som sägs i handelsregisterlagen om handelsbolagskall gälla även i fråga om enkelt bolag som har registrerats. Idenna paragraf, som motsvarar 9 § utredningens förslag och 16 § första ochandra styckena FmL, anges var registtering skall ske. Iförsta stycket föreskrivs att enskild näringsidkare och handelsbolagregistreras hos i det län där näringsidkaren ämnar driva sinverksamhet. Om verksamheten kommer att utövas inom flera län, blur detlänsstyrelsen i det län där näringsidkaren skall ha sitt huvudkontor som utgörregistreringsmyndighet. eller stiftelse skall enligt andra stycket registreras hoslänsstyrelsen i det län där föreningens eller stiftelsens styrelse enligtstadgarna har sitt säte. Bestämmelsen har sin förebild i 4 § första stycketlagen om ekonomiska föreningar. Maj:t enligt 1 § andra stycket förordnat om gemensamt handelsregister,sker registrering hos den länsstyrelse där registret förs. Näringsidkarekan enligt tredje stycket utvidga skyddet för sin registrerade firma genom attäven registrera sig i handelsregister för det eller de ytterligare län därverksamheten är avsedd att drivas. Det är inte någon nödvändig förutsättningför sådan registrering att näringsidkaren har fast driftsslälle inom länet. Paragrafen,som närmast motsvarar 1013 §§ jämförda med 17 § första stycketutredningsförslaget samt 17 och 18 §§ FmL, anger vilka uppgifter som skall tasin i handelsregister för olika slags näringsidkare. Gemensamtför alla kategorierna är att uppgift om firman och om näringsverksamhetens artalltid skall tas in i registret. Firman har en central funktion vidregistreringen eftersom näringsidkaren skall registreras under den firma undervilken verksamheten drivs. Föreskrifter härom samt om registreringen av firma iövrigt ges i 57 §§. 1974: 4 237 Regelnatt näringsverksamhetens art skall anges innebär en viss skärpning gentemotgällande regler, som bara föreskriver att rörelsens allmänna beskaffenhetskall uppges. Artangivelsen gör det emellertid lättare att definiera den ellerde branscher inom vilka verksamheten skall utövas. Detta har betydelse förfirmaskyddels omfattning, vUket framgår av 6 § första stycket förslaget tiUfirmalag. Vid prövning av föreslagen firma utgör branschtUlhörigheten en viktigomständighet när det gäller att bedöma om regislreringshinder förehgger medhänsyn tUl äldre känneteckensrätter. Registret föreslås inteobligatoriskt rymma uppgift om verksamhetens geografiska omfattning. Enredovisning därav skulle i många fall snart förlora aktualitet på grund avskiftningar i de faktiska förhållandena. Verksamheten anses därför i principhänförlig till hela registreringsområdet, om den inte uttryckligen ärbegränsad till del av detta. En sådan begränsning kan ibland vara enförutsättning för att viss firma skaU få registreras. För alla slagsnäringsidkare som registreras i handelsregister gäller att beträffande fysiskapersoner registret skall innehålla uppgift om, förutom fullständigt namn, bådebostads- och postadress, där de skiljer sig åt, samt telefon. Härigenom blurdet möjligt för myndigheter och enskilda att från registret inhämta upplysningom hur förbindelse enklast kan nås med näringsidkaren i fråga. Beträffande såväl enskildnäringsidkare som handelsbolag registreras den ort där huvudkontoret ärinrättat samt kontorets postadress och telefon. Om huvudkontoret är beläget iannat län än det där registrering begärs bör registreringsmyndigheten medhänsyn till reglerna i 3 § förvissa sig om att registrering har skett även idetta län. Handelsbolags firma fårenligt 16 § lagen om handelsbolag och enkla bolag i princip tecknas av varjebolagsman för sig. Bolagsmännen kan dock komma överens om avvikelser från dennaregel. I sådant fall skall registret innehålla uppgift om av vem och hur firmanskall tecknas. Om bolaget är kommanditbolag skall registreras vilka delägaresom står begränsat ansvar, dvs. är kommanditdelägare, och hur stor den utfästainsatsen är för varje sådan delägare. För ideell förening ochstiftelse registreras namnet, om detta inte sammanfaller med firman, postadressoch telefon, den ort där styrelsen har sitt säte, samt uppgifter omstyrelseledamöterna och eventuella suppleanter. Om inte föreningens eUerstiftelsens namn tecknas av styrelsen ensam registreras också av vem och hurnamnet skall tecknas. Paragrafen,som motsvarar 5 § utredningsförslaget, anger allmänt hur näringsidkaren ochhans firma skall registreras. Näringsidkarenregistteras under den firma som utgör benänming på verksamheten.Firman blir därigenom även i fortsättningen huvudrefe-rens vid sökning ihandelsregistret.