prop · FX0346 · 1974-12-31 00:00:00 — I släUet får dessabeslut i första hand grundas på översiktiiga bedömningar rörande den totalaeffektivitetsökning i miljövårdsarbetet som kan bli resultatet av alt vissinformation tas med i systemet. Annorlunda uttryckt bör prövningen gälla i vUkenutsträckning tillgången till viss information kan medverka tUl en säkraremiljökontroll och miljöstyrning. nåsom informationssystemet exempelvis kan ge myndigheter och andra organunderlag för en bättre planering av sina resp. verksamheter, leda till enförenklad handläggning av löpande ärenden eller medverka till en förbättradbevakning av fastställda villkor för t. ex. bedrivande av viss miljöfarligverksamhet eller hantering av hälso- och miljöfarliga varor. Liknande verkanerhålls enligl utredningen om informationen får en sådan användning altsamhällets kontroll i vid bemärkelse av människans påverkan på den yttremiljön effektiviseras och underlättas eller om den ger ell fylligarebeslutsunderlag för fysisk planeringsverksamhet osv. Att information av olikaslag kan sambearbetas och göras tillgänglig för en vid krets användare börlikaledes aUmänt sett leda till förbättringar i olika avseenden; Också värdetav all man genom uppbyggnaden av ett samlat syslem kan undvika dubbelarbete ifråga om datainsamling och databearbetning framhålls. 2.1.2Innehållet i mUjövårdens informationssystem Utredningenanser att del inle ler sig realistiskt att i MI inordna samtlig information avbetydelse för miljövårdsarbetet. Utanför MI föreslås falla i huvudsak sådaninformation som kan väntas få större betydelse för annat ändamål än förkontroll av miljön liksom dokumentation bl. a. rörande olika ämnens effekter,vilken redan i viss utsträckning ligger i intemationeUt tillgängliga databaser.Såsom framgår av del följande anser emellertid utredningen all del är av viktall en samverkan kommer till stånd mellan olika informationssystem av betydelsefrån miljökontrollsynpunkl. Idet följande redovisas utredningens överväganden i fråga om såväl sådaninformation och slatistikverksamhel som föreslås ingå resp. föreslås inte ingåi MI. Informationfrån produklkontrollerande verksamhet. Informationsflödet hänförs i dettaavseende till någon av dessa tre grupper, nämligen hälso- och miljöfarligavaror, läkemedel samt livsmedel. Hanteringen av hälso- ochmiljöfarliga varor regleras i lagen (1973 r 328) om hälso- och miljöfarligavaror. Enligt en preliminär bedömning kan antalet varor som i slutet av 1970-talelhar genererat uppgifter till MI enligt denna lagstiftning beräknas tiU mellan5 000 och 8 000, av vilka uppskattningsvis 2 0003 000 torde bli aktuella för registreringeller annan tUlståndsprövning. Behovet av fortlöpande kännedom om omfattningenav hanteringen av olika varor eller varugrupper kan leda till registrering avmängduppgifter fÖr ett stort antal av de varor som berörs av lagen. Lagentäcker kemiska varor i alla sammanhang alltså även i arbetslivet, i sistnämndahänseende med komplettering av de särskilda bestämmelserna iarbetarskyddslagstiftningen. 1974: 46 12 Isistnämnda fall kommer också frågor om tekniska arbetsprocesser,föroreningshalter i luften m. m. in i bilden. En stor del av nuvarande informationinhämtas genom frivilligt uppgiftslämnande. Kraven på information om vissavarors sammansättning, deras användning i arbetsprocesser, skadliga effekter m.m. är emellertid så höga att endast en del av de förfrågningar som görskan besvaras tillfredsställande. Kontrollenav läkemedel regleras i läkemedelsförordningen (1962r 701). är drygt 2600 preparat, s. k. farmacevtiska specialiteter, registrerade. Kontrollenav livsmedel regleras i livsmedelslagen (1971r 511). Verksamheten inriktas påkontroll av varor, livsmedelsindustrier, importörer och försäljningsställen.Antalet varutyper på marknaden kan antas komma att mol slutet av 1970-laletuppgå tiU mellan 5 000 och 10 000, medan antalet varor av viss typ och visstfabrikat kan uppgå till 20 000. Utredningenframhåller all den väsentliga källan till kunskap om olika ämnens effekter ärden vetenskapliga litteraturen, vars snabba tillväxt och alltmer ökande svåröverskådlighelär elt internationellt problem. I övrigt är del framtagna velandet och dedokumenterade uppgiftema rörande gifter och andra hälso- och mUjöfarliga varori vårt land spridda över ett stort antal myndigheter och andra organ vilkelmedför svårigheter alt bedöma och utnyttja dem. Då dessutom kraven från regionalaoch lokala organ samt från allmänheten vad gäller uppgifter om varorna kanförutses komma all öka starkt, torde automatiserad databehandling avgrunduppgifter om de varor som är föremål för kontroll från samhällets sidavara nödvändig för att underlätta och effektivisera verksamheten. Utredningenföreslår alt i MI insamlas och registreras information om sådana varor somblivit föremål för offentlig kontroll enligl lagstiftning beträffande hälso-och miljöfarliga varor, läkemedel och livsmedel. Registreringen bör omfattauppgifter om i varorna ingående kemiska ämnen m. m. saml viss administrativinformation om varorna rörande bl. a. utförd handläggning såsom uppgifter om tillståndsgivning.Vidare föreslår utredningen alt i MI registreras referenser tillforskningsrapporter och annat dylikt material som bedömts innehålla relevantauppgifter om effekter hos varorna. Frågan om statistik över import ochhantering av hälso- och miljöfarliga varor behandlas särskilt. Informationfrån tillsynsverksamhet enligt miljöskyddslagen. Tillsynsverksamheten enliglmiljöskyddslagen (1969 r 387) befinner sig enligl utredningen ännu i ettuppbyggnadsskede. Enligt beräkningar av bör i början av 1980-laletca 5 000 industrier och andra anläggningar bli föremål för tillsyn ochkontroll från luflvårdssynpunkt enligl miljöskyddslagen, vartill kommer ca 15000 tjockoljeeldade mindre anläggningar för lokaluppvärmning. tordeantalet kontrollerade vatlenförorenande industrier och avloppsreningsverkuppgå till ca Prop.1974: 46 13 5 000 resp. ca 2 000. Enligt uppskattningar kommermätningar av luft-emissioner med automatiskt registrerande instrament att ibörjan av resultera i drygt 40 milj. råvärden . HärlUl kommerca 115 000 mäl- och analysvärden insamlade på konventionellt sätt. Beträffandeemissioner i vatten uppskattas det årliga dataflödet till ca 150 milj.uppgifter om föroreningar och kringförhållanden. Drygt hälften av dessauppgifter beräknas komma all samlas in med kontinuerligt registrerande instmment.Till detta kommer s. k. flödesmätningar som totalt beräknas uppgå tUl 3 milj.uppgifter . Immissionsmälningarna i luft, inkl. sådana med kontinuerligtregistrerande instrument, torde resultera i ca 20 milj. mätvärden per år.Genom de i kontrollprogram stadgade recipienlundersökningarna beräknas kommaalt insamlas drygt 4,5 milj. värden, de flesta med metoder. Utredningen föreslår, med hänsyn tUl det expanderandeinformationsflödet och för all grunden till en rationellt ordnad behandhng avinformationen inom tillsynsverksamheten skall kunna skapas, all denna informationinordnas i MI. Härigenom kommer med tiden att byggas upp en fullständigregistrering av de anläggningar i landet där miljöfarlig verksamhet imiljöskyddslagstiftningens mening bedrivs och underlag erhållas för eneffektivare styrning av denna verksamhet. Behandlingen inom MI föreslåsomfatta information om samtliga anläggningar som varit föremål för handläggningenligl miljöskyddslagen eller motsvarande författningar samt om emissioner, immissioneroch andra effekter. Information från tillsynsverksamhet enligthälsovårdsstadgan. Eftersom miljöskyddslagen generellt reglerar mUjöfarligverksamhet kommer det centrala informationsbehovet på della område alltillgodoses genom de i föregående avsnitt föreslagna informationsmtinema.Kontroll av vatten som tillhandahålls för konsumtionsändamål sker däremot enliglhälsovårdsstadgan (1958r 663), enligl vilken vattenverken är skyldiga att taprover på utgående vatten och, i de fall anordning för rening av vattnetfinns, på råvatten. I landet finns enligl utredningen uppskattningsvis ca 2 000allmänna vattenverk av det slag som avses i hälsovårdsstadgan. Antalet mätvärdensom insamlas uppskattas till omkring 150 000 . Enligt utredningens mening bör en samlad lagring ochmaskinell behandling av denna information kunna underlätta och effektiviserakontrollverksamheten. Utredningen föreslår alt uppgifter om vattenverk och devid rå- och renvallenprovlagning erhållna mätvärdena registreras i Ml. Information från tillsynsverksamhet enligt vattenlagen.Utredningen framhåller att av de ca 20 000 mål som avgjorts enliglvallenlagen (1918r 523) utgör övervägande delen s. k. ansökningsmål. Dessa avserhuvudsakligen ansökningar om byggande i och gäller fram- 1974: 46 14 förallt byggande av vattenkraftstationer och inrättande av företag för bortledningav vatten för konsumtion eller industriell förbrukning. För upplysningar om debeslut som meddelats rörande företag enligt vattenlagen är man i daghuvudsakligen hänvisad tUl den vattenbok som förs vid domstol samt tUl domar ochakteri Utredningenföreslår att i MI registreras referenser till vallendomar. Registreringen börge möjlighet för intressenterna att erhålla en relativt fullständig bild av defaktorer som påverkar förhållandena i olika vattenområden. Informationfrån tillsynsverksamhet enligt strålskyddslagen. För uppförande avkärnkraftverk krävs tUlstånd såväl enligt atomenergilagen (1956r 306) somenligt mUjöskyddslagen. De kontrollprogram som upprättas enligt den senarelagen tar ej upp den del av anläggningens miljöfarliga verksamhet somspeciellt angår strålskyddsfrågor. Villkor och föreskrifter för strålskyddskonlrollenutfärdas med stöd av strålskyddslagen (1958r 110). Enligt utredningen kommerkontrollen enligl slrål-skyddslagen att omfatta fyra anläggningar,varför informationsflödet blir begränsat. Ar 1974 beräknas 400500vallenanalyser ulföras, medan antalet analyser i luft beräknas uppgå till ca200. Utredningenanser att det kan vara lämpligt alt i MI även registrera den information somsamlas in genom kontrollen enligt strålskyddslagen trots att nuvarandedalaflöde ej i sig påkallar datamaskinen bearbetning. Motivet för ettinordnande är all denna information kompletterar den information som kommer attsamlas in genom tillsynsverksamheten enligt miljöskyddslagen. Statistik över import ochhantering av vissa hälso- och miljöfarliga varor. Utredningen framhåller attlagen om hälso- och miljöfarliga varor för sin tillämpning kräver all berördamyndigheter får tillgång till uppgifter som anger i vilka kvantiteter berördavaror importeras, tUlverkas, försäljs, förbrukas (inkl. återanvänds) och förs uli den yttre miljön som avfall. Dylik statistik skulle också komma all få ellmycket stort värde för kontrollen i stort av den yttre miljön. Enligl utredningensbedömning är det önskvärt att statistiken får en sådan uppläggning alt manfortlöpande kan följa varomas väg genom samhället och studera hur stor del som ålercirkulerar,hur stor del som utnyttjas och under hur lång tidsperiod detta sker samt hurstor del som försvinner i naturen på sådant sätt alt en återanvändning iprincip omöjliggörs. Den metod som därvid närmast står till buds är att baserastatistiken på de uppgifter om enskilda varor som myndighet med stöd av lagenom hälso-och miljöfarliga varor kommer all samla in och förfoga över. Utredningenföreslår att en offentlig statistik över importen och hanteringen av hälso-och miljöfarliga varor kommer till stånd inom ML VUken omfattning dennastatistik kan få blir i första hand beroende av rapporteringsskyldighetensomfattning. 1974: 46 15 Vadgäller statistik över handelsgödselmedel anser dock utredningen med hänsyn lUlalt denna statistik har ett stort intresse också för andra områden änmiljövården att den inte bör inordnas i MI. Utredningen hänvisar till denstatistik som f. n. förs av statens jordbruksnämnd. Statistiköver anläggningar med miljöfarlig verksamhet. Miljökontroll och verksamhet förfysisk planering fömtsätter enligt utredningen alt tillgång finns tUl samladeuppgifter om hur de anläggningar vid vilka bedrivs s. k. miljöfarlig verksamhetär fördelade antalsmässigt på olika branscher och på olika delar av landet. Detär därför angelägel, framhåller utredningen, att en dylik statistik kommertill stånd. Underlag för statistiken finns i det register över anläggningar sombyggs upp i anslutning till att inom MI samlas information från tillsyns- ochkontrollverksamheten enligt miljöskyddslagen. Utredningenanser med hänsyn tUl den föreslagna statistikens grundläggande betydelse förde organ som är verksamma på miljökontroll-området all denna statistik skallinordnas i MI. Statistiköver emissioner från anläggningar med mUjöfarlig verksamhet. Av samma skäl somutredningen anför för utarbetandet av en regelbunden statistik över mUjöfarligaanläggningar behövs enligl utredningen en fortlöpande statistik över deemissioner som härrör från sådana anläggningar. Underlag för redovisning av emissionemabör kunna bli de uppgifter om utsläpp inkl. buUerstörningar från enskildaanläggningar som kommer all registreras i MI i anslutning till liUsynen enligtmiljöskyddslagen. Utredningenförordar att emissionsslatistiken får en sådan uppläggning att den lämnarinformation om den totala belastningen (de totala utsläppen) av olikaföroreningar i luft och . För planering av miljövårdande insatser iallmänhet och för prövning av ärenden enligl gällande miljöskyddslagsliftningär del vidare av vikt alt uppgifter kan erhållas om hur de totala utsläppen aven viss förorening fördelas på olika källor. Statistiken över emissioner börutarbetas som en del av MI och ges en sådan uppläggning att den speglarförhållandena branschvis och för skilda kommuner och län samt för hela riket. Statistiköver försäljningen av bensin, eldningsolja m. nt. Den av utredningenföreslagna statistiken över emissioner avser redovisning för sådana fastaanläggningar som avses i gäUande miljöskyddslagstifl-ning. Emissionsstatistikeni stort bör emeUertid i princip omfatta även sådana föroreningsutsläpp somhärrör från motorfordonstrafik och från lokaluppvärmning genom eldning medmineraloljor, kol och koks. Det är emellertid förenat med stora svårigheter attfå till stånd en redovisning innefattande även sådana emissioner. Informationi detta hänseende måste i stor ulslräckning baseras på uppskattningar gjordapå basis av viss översiktlig statistik. Elt viktigt sådant statistikunderlag äruppgifter om försålda kvantiteter av bensin och eldningsolja saml av andra 1974: 46 16 frånemissionssynpunkt intressanta bränsleprodukter. Av betydelse är vidare att fåkännedom om hur dessa kvantiteter är fördelade på olika produktkvaUteter och påolika geografiska regioner. Utarbetandetav en statistik över försäljningen av olika bränsleprodukter bör enliglutredningen inte ske inom MI ulan i huvudsak inordnas i den offentiigaenergistatistiken. Statistiköver uppmätta halter koloxid m. m. i avgaser från motorfordon. Vissamöjligheter alt approximativt beräkna storleken av emissioner från motorfordonges också beträffande utsläppen av koloxid. Information härom kan erhållasgenom AB undersökningar. I samband med den obligatoriska s.k. typbesiklningen av motorfordon, vilken utförs av ,görs vissa mätningar av utsläppta mängder koloxid och kolväten. Möjligheternaatt med ledning av den erhållna informationen uppskatta de totala emissionernafrån motorfordonsparken blir givetvis i viss utsträckning beroende av om sådanstatistik kommer alt finnas tillgänglig som löpande redovisar bl. a. fordonsbeståndelsstorlek och geografiska fördelning saml förändringar i dessa avseenden. Utrednmgenunderstryker mot denna bakgrund vikten av att en tillräckligt säker dylikstatistik bhr utarbetad. Utredningenkonstaterar efter samråd med alt del inte finns anledningatt inordna framlagningen av denna statistik i rutinerna för verksamheten inomMI. Statistiköver kommunala vatten- och avloppsförhållanden. För olika ändamål finns behovav en löpande statistik över de kommunala vatlen-och avloppsförhåUandena. a. inom den fysiska planeringen, vid vatlenbalansberäkningar,byggnadsplanering, projektering av vallen- och avloppsanläggningar osv. Avloppsdataåter behövs exempelvis vid generella bedömningar av vattenvårdspolitiskaåtgärder, handläggning av ärenden enligl miljöskyddslagstiftningen,tillsynsverksamhet, emissionsinvenleringar för vallendrag och regioner, fysiskplanering och studier av kombinationseffekter i avloppsutsläpp. Beträffandede tekniska förutsättningarna för uppbyggnad av en vatten- och avloppsslatistikkonstaterar utredningen att det redan tas fram statistik som i viss måntillgodoser informationsbehoven på området. För en del av denna verksamhetsvarar , som samlar in uppgifter om avloppsförhållandena ilandets tätorter. För en annan del av statislikverksamhelen på området svararstatistiska centralbyrån, som på uppdrag av Svenska vatten- ochavloppsverksföreningen insamlar och bearbetar uppgifter om vatten- ochavloppsförhållandena i rikets kommuner. Utredningenföreslår att en samordning av den nuvarande statistik-insamlingen kommer tillstånd. Utarbetandet av statistiken bör ske som en del av verksamheten inom MI. 1974: 46 17 Till utredningen har framförts önskemål om all kunna följautvecklingen av bullernivåer vid flygplatser, motorvägar, gator och liknande.Delta skulle kräva en viss återkommande dalam-samling, varigenom mätvärdenskulle kunna sättas i relation till tidigare uppmätta värden eller tillgränsvärden för bullemivåer. Buller från fasta anläggningar är föremål förkontroll enligt miljöskyddslagen. Uppgifter om buller från dyhka anläggningarskall enligt utrednmgens förslag registreras i MI. I vilken utsträckninginformation lämpad för lagring och bearbetning i MI kommer all alstras i den bullerbevakandeverksamheten i övrigt får enligt utredningens bedömning bli beroende bl. a. avde beslut som fattas på gmndval av trafikbullemlredningens förslag. Utredningenanser det inte möjligt alt nu lägga fram konkreta förslag om inordnandet av enmera omfattande information om buller i MI. Informationom avfall och avfallsbehandling. Från olika håll har för utredningenframhållits angelägenheten av att för såväl tillsynen och planeringen inomavfallsområdet som kontrollen i stort av den yttre miljön kunna förfoga överfortlöpande information rörande både anläggningar för avfallsbehandling ochsjälva avfallet. Önskad information i fråga om anläggningar föravfallsbehandling bör enligl utredningen i huvudsak kunna erhållas fråntillsyns- och kontrollverksamheten enligt miljöskyddslagen. Vad däremot angårsjälva avfallet, både från processer och vamanvändning, är den befintiigainformationen i hög grad bristfällig. En av utredningen förelagen översiktliginventering av behoven av information inom avfallsområdet har emellertid gettvid handen att del föreligger vissa svårigheter för närmast berörda organ attåstadkomma erforderliga preciseringar. bör information om avfall göras tillgänglig i form av statistiköver bl. a. avfallsanläggningar, avfallsslag och avfallsmängder. Vissa delarav underlaget för en dylik statistik kommer alt finnas tillgängliga inom MIgenom att en löpande registrering sker av sådana anläggningar som prövats enliglmiljöskyddslagen. Utredningen anser det emellertid angeläget all ytterligarestatistik rörande avfall, huvudsakligen från vamanvändning, blir utarbetad inomMI och föreslår därför att en kompletterande redovisning i princip kommer tillstånd. Informationom transport av hälso- och miljöfarliga varor. Fortlöpande uppgifter omtransport av vissa slag av hälso- och mUjöfarliga varor skulle enliglutredningens uppfattning kunna få elt betydande värde från kontroUsynpunkt.Genom en systematisk rapportering rörande transporter av närmare angivnavarugrupper skulle sålunda kunna erhållas information om varornas cirkulationi landet och om de mUjörisker i olika avseenden som sammanhänger härmed. Frånmiljöskyddssynpunkt är det av särskilt intresse att få upplysning om frekvensenav transporter av farligt gods inom olika regioner och utefter olika Iransportslräckor. 1974: 46 18 Utredningenföreslår att förutsättningarna för en utvidgning av statistiska centralbyrånsstatistik över varatransporter undersöks närmare. Någol skäl för att inordnastatistikverksamheten i MI finns enligt utredningen inte f. n. Informationom miljösituationen och miljöutvecklingen Informationfrån basdatanät för miljökontroll. Information om miljöförändringar kan enliglutredningens uppfattning bäst erhållas genom undersöknhigar vid fastaobservationsstationer, vilka drivs kontinuerligt med utnyttjande avstandardiserade metoder, s. k. basdataundersökning-ar. Utredningen föreslår motdenna bakgrund att inom ramen för verk-sarahelen i MI skaU utföras sådanaundersökningar avseende luft och nederbörd, ytvatten, grandvatlen samt mark ochvegetation. Hur dessa undersökningar enligt utredningens uppfattning bör varaprincipiellt utformade redovisas särskilt i del följande (avsnitt 2.1.3). Statistiköver immissioner m.m. Utredningen anser det vara av stort allmänl intresse attfå till stånd en fortiöpande kvantitativ redovisning av miljösituationen och mUjöulvecklingenoch föreslår därför all en offentlig statistik över immissioner m.m. skallbyggas upp inom MI. Det huvudsakliga underlaget för denna statistik förutsättsbli de resultat som framkommer genom undersökningar inom del föreslagnabasdatanätet. Informationom naturresurser och naturresursutnyttjande Informationom beslut och planer beträffande marks och vattens utnyttjande. Utredningenframhåller att det för flertalet offentiiga organ med uppgifter inom främst denkulturella och ekonomiska naturvården skulle en samlad registrering av beslutoch planer som reglerar använd ningen av mark och vatten kunna bli av värde.En viktig typ av information i delta sammanhang är uppgifter om restriktionerav skilda slag för mark- och vatlenutnyltjandet. Utredningen anser att det ärtill fördel om i centralnämndens för fastighetsdata plandatabas också kanregistreras uppgifter om restriktioner för markanvändning genom beslut enligtnaturvårdslagen. Detsamma gäller information om sådana restriktioner som harsin grund i beslut enligt miljöskyddslagen, byggnadslagen, vattenlagen ochskogsvårdslagen saml uppgifter öm färdigställda men icke fastlagda region-,och generalplaner osv. hksom uppgifter om exempelvis industrins saml jord- ochskogsbmkets planer. Utredningenanser att skäl inte finns att i MI la in uppgifter om här angivna beslut ochplaner avseende utnyttjande av mark och vatten. Informationom vattentillgångar och vattenutnyttjande. För en mängd olika ändamål såvälinom den egentliga miljövården som inom den fysiska planeringen i stort behövsenligt utredningen information om valten-tillgångama inom skilda regioner. Iförsta hand har berörda organ 1974: 46 19 efterlysthiformalion om gmndvattenkvantiteter, medan data rörande tillgången på ytvattensynes ha ell mera begränsat intresse. Utredningenanser att denna information bör tUlmätas stor vikt. Tillgänglig information påområdet är emellertid i hög grad bristfällig och alt få till stånd en merafullständig redovisning torde medföra praktiska svårigheter. Ifråga om användningen av vallentillgångar för olika ändamål saknas likaledessamlad information. Vissa uppgifter har insamlats och sammanställts bl. a. inomramen för de s. k. länsinventeringarna. Utredningen förutsätter all referenserlUl sådant material som nämnts kommer att ingå i MI. När det sluthgengäller uttagen av vatten blir viss information tillgänglig genom den statistiköver kommunala vallen-och avloppsförhållanden som utredningen föreslår skallbli utarbetad inom MI. Önskemål om en förbättrad information om del faktiskautnyttjandet av markresurserna har också framförts till utredningen. a.har därvid framhållits behovet av all få tUlgång till en generell markanvändningsstalislik.TUlräckligt omfattande statistiska uppgifter om markanvändningen i landet finnsinte f. n.