prop · FX034 · 1974-12-31 00:00:00 — Med ortnamn bör vidare jämställas namn på gata, stadsdeloch offentlig plats. I samtliga nu angivna fall kan firma uppnåsärskUjningsförmåga på olika sätt. Det kan ske t. ex. genom borttagande eUertillägg av bokstäver som förändrar ordets karaktär och gör det distinktivt. Enannan väg är att genom sammansättning av ord eller orddelar åstadkommakombinationer som ger firman erforderlig särskUjningsförmåga. Kombinationer avflera ord av här berört slag omfattas inte av den särskilda bestämmelsen. Ensammansättning av t. ex. ett ortnamn och ett verksamhetsord kan alltså ansesuppfylla kravet på särskUjningsförmåga. Har firma beståndsdel som enbart angerassociationsformen såsom aktiebolag, handelsbolag eller ekonomisk föreningeller förkortning därav, skall man vid bedömningen bortse från dennabeteckning, eftersom den aldrig kan bidra till att ge firman tillräckligdistinktivitet. Enligt tredje stycketgäller ett särskilt villkor för s. k. bokstavs- eller sifferfirma, dvs. firmasom består enbart av bokstäver eller siffror, vilka inte kan uppfattas som ord.Sådan firma registreras bara om firmans användning har lett till fullbordadinarbetning. Här stäUs således strängare villkor än för icke distinktiva ord.Detta beror på att rena samman- ställningarav bokstäver eller siffror oftast är svåra att särskUja och därför lätt kanförväxlas med andra liknande sammanställningar. Har eu sådan firma blivitinarbetad, har den emellertid visat sin genomslagskraft och hinder föreliggerdå inte mot registrering. Regeln tar uttryckligen sikte bara på firmor sombestår antingen av bokstäver eller av siffror. Den torde emellertid kunnatUlämpas analogiskt även på en firma som består av en kombination av bokstäveroch siffror. Iparagrafen, som motsvarar 10 och 11 §§ i utredningens förslag, uppräknas dehinder av mera speciellt slag som gäller mot registrering av firma. Vidare angesverkan av medgivande till registrering i vissa fall. Paragrafen har utformats inära anslutning till motsvarande hinderkataloger i varumärkeslagen ochmönsterskyddslagen. Registreringshindrendelas enhgt första stycket upp i sju punkter av vilka de tre förstahuvudsakhgen betingas av allmänna hänsyn medan de följande bereder skydd förolika privata intressen. Ipunkt 1 förbjuds registrering, om firman eller dess användning strider motgoda seder eller allmän ordning. Med goda seder avses sedligheten och medaUmän ordning åsyftas sådana förhållanden som behandlas i 16 kap. brottsbalkenunder rubriken mot alhnän ordning. Registreringsförbudeti punkt 2 gäller firma i vilken utan tillstånd intagits sådan statiig eUerintemationell benämning av offentligrättslig natur som enligt lag eller annanförfattning inte obehörigen får användas som firma. Förbudet omfattar ävenförkortning av sådan benämning och verbaluttryck som lätt kan förväxlas medskyddad benämning. Hindret avser i första hand benämningar som omfattas avlagen (1970: 498) om skydd för vapen och vissa andra officiella beteckningar.Firma får sålunda inte utan tUlstånd rymma något som syftar på svenska statenoch därigenom ger kännetecknet en officiell karaktär eller på Förenta Nationernaeller vissa mellanstatliga organisationer. Till beteckningar som syftar påsvenska staten torde få räknas sammansättningsledet "stats-" samtadjektivet kunghg och ofta även uttrycket "riks-". Bestämmelsen blirvidare tillämphg på sådana benämningar på internationellasjukvårdsorganisationer som avses i lagen (1953: 771) om skydd för vissaintemationella sjukvårdsbeteckningar. Det är framför allt "Rödakorset", "Röda halvmånen" och hknande benämningar som åtnjuterskydd. Regelnom officiella benämningar kan betraktas som ett särfall av den allmänna regelsom har kommit till uttryck i punkt 3, där det föreskrivs ett generelltregistreringsförbud för firma som i annat fall är ägnad att vilseledaallmänheten. Som exempel härpå kan nämnas firma som innehåller felaktiguppgift om den associationsform i vUken verksamheten 1974: 4 213 bedrivs.I speciallagstiftningen för skilda firmasubjekt finns på flera hållföreskrifter om obligatoriska beståndsdelar i firma och förbud mot intagandeav benämning som utmärker annan associationsform. För fall där sådanaföreskrifter saknas avses den generella bestämmelsen mot vilseledande utgöraett komplement. Vilseledande kan ocksåaktualiseras genom sättet att ange verksamhetens art. SkuUe det vid prövningenav ansökan om registrering visa sig att firmainnehållet strider mot uppgift omverksamhetens art som lämnas i ansökan eller därvid fogad handling, kanregistreringsmyndigheten vägra bifall med hänvisning tiU förevarandebestämmelse. Svårare att bedöma blir sådana fall då verksamhetens omfattningöverdrivs i firman. Sådana s. k. pretentiösa firmor är inte ovanliga och måstetolereras i viss utsträckning, bl. a. av det skälet att en planerad expansionav verksamheten ofta kan komma att leda tUl att firmans innehåll bhr berättigat.Föreligger emellertid en uppenbar risk för att firman kan komma att vUseledaallmänheten, skall registrering vägras. Firma kan vidare vara vUseledande genomatt den anger vissa kvalifikationer eller särskild kompetens hos sin innehavare.En föratsättning är givetvis att denna uppgift saknar faktisk grund.Registrering av firma med sådant innehåll bör sålunda vägras, om sökanden intekan visa att firmainnehållet är sakligt grundat. Att firma inte får habeståndsdel som ger den officiell prägel har framhåUits vid behandlingen avpunkt 2. Med stöd av regeln mot vilseledande firma kan vidare registreringvägras om firman oriktigt ger sken av samhörighet med statligt företag ellerkommunal eller annan offentligrättslig institution eller med främmande stat. Påmotsvarande sätt bör bedömas firmor som antyder samhörighet med t. ex. enbetydelsefull intemationell eller allmänt känd svensk organisation. Enligt punkt 4 får firmainte registreras om den innehåller något som är ägnat att uppfattas som annanssläktnamn, konstnärsnamn eUer likartat namn. Med likartat namn avses t. ex.pseudonymer, signaturer och sådana särskUda namn som brukas iidrottssammanhang. När det föreskrivs att firman skall vara ägnad attuppfattas som annans namn ligger häri att skyddet med avseende på likheten intesträcker sig lika långt som ett förväxlingsskydd. Registreringshindret gällerinte om namnet uppenbarligen rör någon som avhdit för länge sedan. Av hänsyntill nu levande bärare av samma namn eller den avlidnes efterlevande bör dockdenna undantagsbestämmelse tillämpas med försiktighet. Registreringsförbud gälleräven benämning som är ägnad att uppfattas som namn på stiftelse, ideellförening eller liknande sammanslutning. Exempel på sistnämnda slag avsammanslutningar utgör säUskapsorden eller klubb som inte uppfyller kraven päen ideell förening. Registreringsförbudet utgör inte hinder för ideellförening eller stiftelse som främjarsitt ändamål genom näringsverksamhet att för egen del registrera namnet somfirma. För sådan firma erhålles förväxlingsskydd enligt punkt 6. Punkt5 förbjuder registrering av firma vars innehåll är ägnat att uppfattas somtitel på annans skyddade litterära eller konstnärliga verk. En förutsätlnuig äratt titeln är egenartad. Den skall ha sådan särprägel att den uppfattas sombenämning på ett visst verk. En titel som bara anger det ämne verket behandlarhar inte tillräcklig egenart för att åtnjuta skydd. Vid sidan av titelskyddetförbjuds även registrerhig av furma som innehåUer något som kränker annansupphovsrätt till litterärt eller konstnärligt verk. Denna regel ger ett visstskydd bl. a. för särskilt skapade namn på personer, orter m. m. i litteräraverk, under fömtsättning att namnet besitter sådan originahtet att det i ochför sig är upphovsrättsligt skyddat. Ipunkt 6 föreskrivs att registrering inte får ske av firma som är förväxlingsbarmed annan näringsidkares släktnamn eller skyddade närings- ellervarukännetecken. Registreringshindret utgör den centrala bestämmelsen förundvikande av konflikt mellan kännetecken som tillhör olika näringsidkare. Somanmärkts vid punkt 4 kan namn på ideell förening eller stiftelse förekomma somfirma, om sammanslutningen driver näring som ett led i den ideella verksamheten. Registreringsförbudetinnebär ett förväxlingsskydd. Som framgår av 6 § anses kännetecken i allmänhetförväxlingsbara endast om det föreligger branschlikhet. Vid tillämpningenmåste dessutom beaktas vilket geografiskt skyddsområde som gäller för skyddatkännetecken. Skyddetför näringsidkares släktnamn går längre än det skydd som enligt punkt 4 gällerför släktnamn i allmänhet. Förevarande hinder avser sålunda inte bara fall dåfirmans innehåll kan uppfattas som någouo namn utan även fall då likheten mednamnet inte är så stor men ändå tUlräcklig för att det skall kunna ansesföreligga risk för förväxling. Skyddet gäUer bara i förhållande tillnäringsidkare som driver verksamhet inom område som täcks av ansökningen omfirmaregistrering och i samma bransch som sökanden. Skyddet är emellertidoberoende av om näringsidkaren faktiskt använder släktnamnet som kännetecken.Detta sammanhänger med den i 5 § reglerade potentiella firmarätten. Omsläktnamnet används som firma gäller skyddet från den dag då det togs i bmk pådetta sätt. I annat fall gäller skyddet från det näringsidkaren förvärvadeskydd för annat näringskännetecken. Hindretmot registrering avser vidare samtliga närings- eller varakännetecken som ärskyddade genom registrering eller inarbetning. Skydd ges därmed även vissaoffentligrättsliga benämningar som enligt 27 § är att hkställa med registreradefhrmor. Innebörden av ordet varakännetecken och hur skydd uppkommer för sådantkännetecken framgår av 13 §§ varumärkeslagen. Prop.1974: 4 215 Registreringav firma gäller enligt 12 § från den dag ansökan kom in tillregistreringsmyndigheten. Om myndigheten har att pröva ansökningar omregistrering av firmor som är förväxlingsbara sinsemellan bör därför den förstinkomna ansökningen prövas först varefter, om den leder tUl bifall, den senareansökningen skall avslås med stöd av punkt 6. Detta leder i praktiken till attansökningar om registrering som regel bör prövas i den ordning de inkommer tUlregistreringsmyndigheten och att man inte bör awika från denna ordning utanatt undersöka om det finns risk för förväxling med äldre ansökningar.Observeras bör emellertid att tidpunkten för registreringsansökan inte alltidblir avgörande för företrädesrätten. Skulle den firma som är föremål försenare ansökan redan vara inarbetad, får denna givetvis företräde. Inarbetatkännetecken kommer i åtnjutande av förväxlingsskyddet om inarbetningen ärfullbordad, när förväxlingsbart kännetecken begärs registrerat. Registreringshindretsräckvidd blir olika beroende på om registrering begärs i regionalt ellercentralt register. Vid registrering i t. ex. handelsregister utgör firma somhar intagits i register för annat län eller oregistrerad firma, som harinarbetats inom annat område än det för vilket registrering söks, interegistreringshinder men kan utgöra en faktor av betydelse för sökanden vidbedömande av den sökta registreringens allmänna lämplighet. Firma som harintagits i centralt register såsom aktiebolagsregistret utgör däremot iprincip alltid hinder vid registrermg i regionalt register. Undantag isistnämnda hänseende kan dock föreligga om presumtionen för det geografiskaskyddsområdet motbevisas. Begärs registtering i aktiebolagsregistret utgör iprincip regional registrering eller inarbetning registreringshinder. Omverksamhetsområdet för det bolag som begärs registrerat genom bolagsordningenär begränsat till viss del av landet, torde registrering emellertid kunnamedges utan hinder av en för annan del av landet registrerad fhma. I sådantfall synes inte heller en tidigare i aktiebolagsregistret infördförväxlingsbar firma behöva utgöra registteringshinder, under förutsättning attdet visas att innehavaren av denna firma inte kan lida skada genom att densenare registre-ringsansöknuigen bifalls. Somjag har påpekat i den allmänna motivermgen kan av praktiska skälregistreringsmyndighetemas granskning inte omfatta andra register än dem desjälva för. Skulle myndigheten ha kännedom om en registrering i ett annatregister bör den emellertid ta hänsyn till den vid sin prövning. Däremot börmyndigheten inte självmant pröva om den äldre rättens innehavare kan ha genompassivitet enligt 8 § förlorat sin möjlighet att åberopa denna mot detkonkurrerande kännetecknet. Regelni punkt 7 tar sikte på att ge ett visst registreringsskydd för närings- ochvamkännetecken som inte är skyddat enligt de materiella reglema i förslageteller i vammärkeslagen. Billighetsskäl talar för att en ny firma inte tiUåtsbli registrerad, om innehavaren har vetskap om att annananvänder samma firma utan att ha fått materiellt skydd för denna. Iförevarande punkt föreskrivs därför att registrering skall vägras om firma ärförväxlingsbar med närings- eller varukännetecken som vid tiden för ansökningenanvänds av annan, under förutsättning dels att sökanden kände tUl det andrakännetecknet, dels att han inte själv har börjat använda sin firma innan detandra kännetecknet togs i bmk. För att kunna utgöra registreringshinder måstedet andra käimetecknet ha tagits i bmk. Det skall således ha kommit tillanvändning exempelvis vid marknadsföring eUer i affärshandlingar. Användningenmåste alltjämt bestå. Detta kan vara fallet även om ett kort avbrott iutnyttjandet har ägt rum. Användningen behöver inte ha skett i . Kravetpå sökandens vetskap om kännetecknets användning torde dock medföra att ettutomlands använt kännetecken blir skyddat bara i undantagsfall, såsom då detär allmänt känt eller på gmnd av särsldlda omständigheter måste antas ha kommittUl sökandens kännedom. I praktiken torde det bh svårt att visa ond tro hossökanden annat än i uppenbara fall. Ett sådant kan vara för handen t. ex. närdet först ibmktagna kännetecknet nästan är inarbetat men inarbetningen inte kananses helt fullbordad. Registreringshindret torde relativt sällan vara känt förregistreringsmyndighelen när ansökan prövas. Sin största betydelse tordedärför föreskriften få i efterhand, när talan om hävande av registrering försenhgt 16 § första stycket. Enligtandra stycket får registrering ske utan hinder av vad som föreskrivs ipunktema 47, om vederbörande rättshavare lämnat sitt medgivande. Medgivandeges dock rättsverkan bara om det inte förehgger hinder mot registrering enligtpunktema 13. Härvid kan särskilt förbudet mot registtering av vUseledandefirma bli aktuellt. Ett medgivande tUl registrering kan dessutom bli utanverkan på grund av de registreringstekniska hinder som förbjuder registreringav identiskt lika firmor i samma register. Vid bedömade av faran förvilseledande får övervägas om det finns risk för att kännetecknen blir användainom samma geografiska område. När vilseledande på sådana grunder ligger näratill hands, måste för registrering krävas att kännetecknen förses medförtydligande. Släktnamn bör utan hinder av förbudet mot vUseledande kunna tasin i firma med samtycke av namnbäraren, om denne har särskUd anknytning tUlföretaget, exempelvis som tidigare ägare eller som uppfinnare lUl någonprodukt som marknadsförs av företaget. Medgivandet kan dock få begränsadbetydelse med hänsyn till andra bärare av samma namn. Ingen har nämligen rättatt disponera över annans namnrätt. Stundom kan emeUertid ett förtydligande, t.ex. genom utsätt-nade av förnamn eller titel som klart utvisar vem som åsyftas,undanröja det hinder som ligger i hänsynen till andra bärare av samma släktnamn.Också i andra fall kan givetvis ett medgivande i praktiken få be- Prop.1974: 4 217 gränsadbetydelse därför att en registrering skulle innebära intrång även i annans rättän den som har lämnat medgivandet. Paragrafen,som motsvarar 12 § i utredningsförslaget, behandlar registrering av sammafirma på olika språk. Firmafår registreras på två eller flera språk, under förutsättning att varjespråkversion till sitt innehåll stämmer överens med övriga versioner. Varjelydelse utgör bara ett särskilt språkligt uttryck för en och samma firma.Härigenom upprätthåUs principen om firmas enhet. Varje version kan begagnas somsjälvständig firma parallellt med versioner i annan språkdräkt. LiksomhittUls kan firma givetvis registreras i en enda lydelse, avfattad på ettutländsk språk, eller i en lydelse i vUken ord på olika språk sammanförs.Förekommer två eller flera lydelser, är inte någon av dem att anse som originalfirmaoch de övriga som översättningar av denna, utan full likställighet råder mellanalla språkvarianter. Överensstämmelsen behöver inte vara så stor att ordagrannmotsvarighet föreligger. En sådan kan vara oläglig med hänsyn till språkbruketi skUda länder. För registrering måste däremot krävas att den reella innebördeni de olika versionerna är densamma. Till det yttre fordras av praktiska skälatt firman utskrivs med bokstäver som tillhör det svenska alfabetet. Arabiska,grekiska eller ryska skrivtecken t. ex. kan inte godtas. Vadsom föreskrivs om firma skall enligt paragrafen äga tillämpning på var och enav de olika lydelserna. Varje version måste alltså uppfylla samtliga deallmänna och speciella krav som normalt ställs för registrering av firma,vilket innebär att den måste underkastas en prö-vning som omfattar bl. a.frågorna om särskUjningsförmåga, vUseledande och risk för konflikt med deprivata intressen som uppräknas i 10 §. Ett särskUt problem i detta sammanhangär behandlingen av de i speciaUagstiftningen föreskrivna obligatoriskabeståndsdelarna i firma. Ett aktiebolags firma skall alltid innehålla ordetaktiebolag. Om det finns en i sak likvärdig översättning av detta ord på detfrämmande språket bör det i prmcip vara möjligt att använda denna beteckning,men i annat fall får det svenska ordet begagnas. Åtminstone en version avfirman bör alltid innehåUa det svenska ordet. Vidare måste beaktas attanvändningen av en utländsk beteckning för associationsformen kan vara ägnadatt vilseleda rörande företagets nationalitet. Iparagrafen, som motsvarar 13 § i utredningens förslag, anges tidpunkten förregistreringsskyddets inträde. Rättpå grund av registrering uppkommer från ansökningsdagen. Om ansökan bifalls,får sökanden således skydd mot intrång från denna dag. Vidhandläggningen av registreringsansökan förekommer inte sällan att firmansavfattning justeras i ett eller annat hänseende för att tUlgodoseregistreringskraven. När registrering slutligen sker får den trots detta gällafrån ansökningsdagen, om de gjorda ändringarna är så oväsentliga atthelhetsintrycket av firman inte påverkas. SkuUe ändringarna däremot i sakinnebära att ansökan har kommit alt avse en helt ny firma bör registteringengälla från den dag sökanden justerade sin ansökan. Skyddetför registrerad firma är i princip inte tidsbegränsat och någon förnyelsebehövs därför inle. Av 16 § andra stycket framgår emellertid att underlåtenanvändning av registrerad firma kan utgöra grund för hävande av registreringen. Överlåtelseav firma tn. Paragrafen,som motsvarar 14 § i utredningsförslaget, innehåller en allmän regel omöverlåtelse av firma och vissa presumtionsbestämmelser rörande firmarätten vidöverlåtelse av den verksamhet för vilken firman används. Dessutom ges ensärbestämmelse om överlåtelse av firmarätt som ingår i dödsbo. I första stycket ges engenerell regel för frivillig överlåtelse av firma. Firma får överlåtas endast isamband med överlåtelse av den näringsverksamhet i vUken den används,överlåtelse av rörelse för fortsatt drift under oförändrad firma kan alltsåalltid ske, oavsett vilket rättssubjekt som innehar firman och oavsett dennasinnehåll. En överlåtelse kan emeUertid medföra att firman blir vUseledande, t.ex. därför att den är nära knuten till innehavarens person. I så fall kan dessfortsatta användning i oförändrat skick komma i konflikt med reglerna motvilseledande firma. Överlåtelse skall iprincip omfatta hela firman. Alla väsentliga beståndsdelar i denna skall ingåi det som överlåts. Om betydande ändringar sker i firman blir det fråga om enny firma, vilkel får betydelse exempelvis i prioritetshänseende. Mindreväsentliga ändringar bör däremot tUlåtas. Om ett handelsbolag ombildas tiU ettaktiebolag, som skall fortsätta rörelsen, måste i firman ingående beteckningför associationsformen bytas. En sådan ändring hindrar inte att reglerna omöverlåtelse anses tUlämpliga. Överlåtelse av firmaförutsätter att verksamheten övergår. Detta behöver inte mednödvändighet gälla verksamheten i dess helhet, men övergången måste avse såstor del av verksamheten att denna kan fortsätta i den nye innehavarens hand.Denna regel gäUer i princip såväl firma som bifirma. Överlåtelse av bifirmaförutsätter alltså samtidig övergång av den del av verksamheten där bifirmananvänds. Sekundärtkännetecken omfattas inte uttryckligen av paragrafen. Sådant känneteckenuppbär bara begränsade firmafunktioner och bör Prop.1974: 4 219 därföri viss omfattning kunna, i likhet med vamkännetecken, överlåtas fristående frånnäringsverksamheten, om inte vilseledande av allmänheten kan befaras. Fråganom det föreligger risk för vUseledande efter överlåtelse av firma får prövas avregistreringsmyndigheten, om den nye innehavaren begär registrering. Frågan kanockså komma under domstols prövning med anlednhig av yrkande om förbud motanvändning av firma eller om hävande av registrering. Överlåtelseav näringsidkares verksamhet innefattar enligt andra stycket även firmarätten,om annat inte avtalats. En allmän presumtion gäller alltså för att firmanföljer rörelsen vid en överlåtelse av denna. Detta torde i flertalet fallstämma överens med partemas önskan. Emellertid görs undantag frånpresumtionsregeln i vissa fall när personfirma föreUgger. Innehåller firmanöverlåtarens släktnamn, krävs uttryckligt medgivande från denne somförutsättning för att firman skall åtfölja verksamheten. Utgörs överlåtaren avhandelsbolag, blir vad nu sagts tillämp-Ugt på släktnanm som innehas av bolagsman.Om finnan innehåller annat personnamn gäUer inte undantaget. Presumtionsregelnär tUlämplig även på bifirma och bör analogivis kunna åberopas ocksåbeträffande sekundärt käimetecken. Tredjestycket innehåller en särregel för det fall att rätt till firma ingår idödsbo. Regeln utgår från att firma vid firmahavares död i princip utgör enförmögenhetstiUgång i dödsboet, som dödsbodelägarna förfogar över. SkuUe boetvara avträtt till förvaltnhig av bouttedningsman får denne i kraft av sittuppdrag normalt överlåta firmarätten utan att begära dödsbodelägares samtycke.Innehåller firman den avlidnes släktnamn, måste dock enhgt förevarandebestämmelse sådant samtycke inhämtas. Avallmänna rättsregler följer att ny firmahavare efter överlåtelse av firmaninträder i alla rättigheter rörande denna som tUlkom överlåtaren. Vid beräkningav rätten till företräde äger sålunda förvärvaren tillgodoräkna sig denförettädesrätt som tillkom överlåtaren. Däremot kan givetvis ny innehavareinte på överlåtelsen grunda bättre rätt än den som tUlkom överlåtaren. Iparagrafen, som motsvarar 15 § i utredningens förslag, behandlas firmarättensställning i samband med utmätning och konkurs hos firmahavaren. Enhgt13 § första stycket får furma inte överlåtas annat än tillsammans mednäringsverksamheten. Härav får anses följa att firman inte heUer kan varaföremål för utmätnmg. Det har ansetts lämpligt att ta in en uttryckligbestämmelse härom i denna paragraf. Egendomsom är utmätningsfri ingår i princip inte i ägarens kon- kursbo(27 § första stycket konkurslagen). I förevarande paragraf föreskrivsemellertid ett undantag från denna huvudregel. Rätt tUl firma skall sålunda,trots att den inte får utmätas, ingå i innehavarens konkursbo. Denna regelmotiveras av hänsyn till borgenäremas intresse av att kunna utnyttjafirmarättens förmögenhetsvärde. Regeln gäUer dock inte firma som innehållergäldenärens eller, om konkursen avser handelsbolag, bolagsmans släktnamn.