prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — För att bekräftautvecklingspotentialen och undersöka de ekonomiska förutsättningarna för enexploatering av Ran-stadsfyndigheterna har bolaget ingått ett samarbetsavtalmed , varvidparterna med delad finansiering skall gemensamtbearbeta frågorna och ta ställning till den fortsatta verksamheten (prop.1972: 57, NU 1972: 39, rskr 1972: 200). Medel frånanslaget används även för att finansiera arbeten på att preliminärt bedömaexploateringsförutsättningarna för uranmalmer, som påträffas utanförRanstadsområdet. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 151 Förutsättningarnaatt utnyttja de stora men låghaltiga urantillgångarna i de mellansvenska skiffrarna undersöks f. n. av experter från Atomenergi, , ochLKAB. Enligt Atomenergis uppfattning har de utförda tekniskaundersökningarna visat, att uranfyndigheternavid kan bli av betydelse för 1980-talets bränsleförsörjning.Under /75 skall bolaget och vattenfallsverket tillsammansredovisa ett nytt beslutsunderlag som resultat av ett treårigt projektarbete. Bolaget uppskattarmedelsbehovet för /75 tUl 2,4 milj. kr. Jag beräknar Atomenergis medelsbehov för Ranstadsarbetenaunder /75 till 2,1milj. Liksom hittiUs bör inom ramen för detta anslag finnasmöjlighet att finansiera arbeten för preliminär bedömning avexploateringsförutsättningar för andra uranmalmstyper, som kan komma fram vid inhemsk prospektering. Kostnaden härför beräknarjag till . Anslaget bör alltså tas upp med 2,4 milj. kr. Under åberopande avvad jag anfört i det föregående hemställer jag att Kungl. att tillUtvecklingsarbete rörande utvinning av uran för /75 anvisa ettreservationsanslag av . Särskilda säkerhetsarbeten inom kärnenergiområdet Nytt anslag (förslag) 9 200 000 Jag har vid min anmälan av anslagetAtomenergiverksamhet inom Aktiebolaget redovisat förslag frånbolaget om en förstärkning av de svenska insatserna på forskning rörande bl.a. aktivt avfall från kärnkraftverk och reaktorsäkerhet. Jag har därvid nämntdels att en programkomimitté tillkallats för att utarbeta förslag till ett forsknings- och utvecklingsprogram inom energiområdetför den närmaste tioårsperioden, dels att regeringen har beslutat att till 1975års riksdag utarbeta förslag om ett långsiktigt energipolitiskt programinbegripande ställningstaganden till den fortsatta kärnkraftutbyggnaden.Emellertid anser jag att forskningen rörande kärnkraftens säkerhet redan nu börtillföras ökade resurser. Jag föreslår därför att särskUda medel anslås försådana insatser. För ändamålet bör ett särskilt reservationsanslag föras upp påriksstaten. Med hänsyn till den personal och de tekniska resurser som står till Atomenergisförfogande finner jag det naturligt att de nya säkerhets- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet arbetena i betydande utsträckningutförs vid bolagets anläggningar i . Möjligheterna tiU internationell samverkan bör tillvaratas.Arbetena bör komplettera de undersökningar som f. n. utförs i Studsvik påuppdrag av bl. a. delegationen för forskning rörande kärnkraftens säkerhets-och miljöfrågor. Beslut om disposition av medlenfattas av Kungl. För särskildasäkerhetsarbeten inom kärnenergiområdet bör anvisas sammanlagt 11,7 milj. kr.för budgetåren 1973/74 och 1974/75. Av dessa medel kommer jag denna dagatt föreslå, att 2,5 milj. kr. anvisas på tilläggsstat tillriksstaten för /74. Underåberopande av vad jag anfört i det föregående hemställer jag att Kungl. att till Särskilda säkerhetsarbeten inomkärnenergiområdet för /75 anvisa ett reservationsanslagav . 5 200 000 4 930 000 1972/73 Utgift 3769 486 1973/74 Anslag 1974/75 Förslag Från anslagetbestrids främst kostnader för deltagande i verksamheten inom detInternationella atomenergiorganet (lAEA), kostnader för vissa projekt inom detav bildade atomenergiorganet (), nordiskt samarbete påkärnenergiområdet, internationellt samarbete beträffande snabba reaktorer ochurananrikning. De största kostnadema hänför sig till medverkan iNEA-projekten . Utgifter för resp. budgetår redovisas iföljande sammanställning (i 1 OOO-tal kr. ändring 1974/75 Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 153 AB Atomenergi har motiverat medelsbehovet /75 enligt följande. bidrag tUl och allmänna fond har beräknats med ledning av styrelsens förslagtill generalkonferensen . Kostnaden för arbetet meddokumentationssystemet beräknas /75 kräva ett bidrag med 155 000kronor, dvs. en ökning med jämfört med /74. Underdenna post förutses vidare kostnader för expertuppdrag i regi, som skallbestridas av . har ett antal ländersatomenergiorgan inom ramen för det nuvarande drivit ett projekt med enförsöksreaktor av tungvattentyp i i . Enligt beslut i december 1972har förlängts med en ny , åren 19731975. Bolagetsandel i kostnaderna för projektet motsvarar ett bidrag på , dvs.935 000 kr. Det för /75 angivna beloppet har beräknatsmed hänsyn härtiU. har genom avtalmellan atomenergiorganen i vissa europeiska länder och Euratom drivits ettprojekt med en gaskyld hög-temperaturreaktor i Winfrith i , dets. Bolagets bidrag tUl projektet enligt den i december 1972beslutade förlängningen , den 1 april 1973den ,motsvarar ett bidrag av £ 130 000 per budgetår, dvs. Det /75 angivna beloppet har beräknats med hänsyn härtUl. Beloppet avser huvudsakligenkostnader för nordiskt samarbete på kärnenergiområdet och deltagande i ennordisk arbetsgrupp rörande reaktorsäkerhet. Utveckling av snabba reaktorer harbetydelse för kärnkraftens möjligheter att spela en framträdande roll ienergiförsörjningen på . Det föreslagna beloppet avser beräknadkostnad för samarbete med projektbetonad inriktning med ett utomståendeföretag. Atomenergi är medlem i Eurodif, detvästeuropeiska studiekonsortiet för urananrikning som bildats på fransktinitiativ, och i ACE, den europeiska sammanslutning som bUdats för att närmarestudera de ekonomiska förutsättningarna för en användning avgascentrifugmetoden. Från anslaget bestrids vissa kostnader för bolagetsdeltagande i de angivna utredningama. Beloppet avser kostnader för delsresor, dels anordnande av konferenser m. m. i . Härutöver kan kostnaderför eventuellt svenskt deltagande i internationellt samarbete på fusionsområdetaktualiseras. De arbeten som med svenskt stöd och enligt långsiktigaåtaganden bedrivs på NEA-projekten , Dragon och Eurochemic (jfr prop.1974: 1 bil. 5 B 2) utgör för del värdefulla komplement till det 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 154 inhemska utvecklingsprogrammetrörande reaktorbränslen, behandhng av radioaktivt avfall m. m. Det nordiskasamarbetet på kärnenergiområdet ökar i omfattning och ger goda resultat. Vid min anmälan avanslaget Atomenergiverksamhet inom Aktiebolaget för budgetåret1972/73 (prop. 1972: 1 bU. 15 s. 79) har jag redogjort för frågan om fortsattainsatser på snabbreaktorområ-det. Ienlighet med vad jag därvid förordat bör eventuella informations-kostnaderkunna bestridas från anslaget till internationellt atomenergisamarbete. Av den redogörelseför vissa frågor rörande landets försörjning med kärnbränsle som lämnatstidigare (s. 104) har framgått bl. a. att Atomenergi företräder svenskaintressen i två europeiska samarbetsprojekt på anrikningsområdet. Medlemsbidrag för Atomenergis deltagande i samarbetetbör bestridas från förevarande anslag. Mot bakgrund avden snabba internationella utvecklingen på kärnenergiområdet bör möjlighetfinnas att från detta anslag, om så bedöms lämpligt,bestrida kostnader, som kan uppkomma vid eventuellt svenskt deltagande iinternatipnella utvecklingsprojekt på kärnenergiområdet. Detta kan innebära attdet nu beräknade anslaget behöver överskridas. Under åberopande avvad jag anfört i det föregående hemställer jag att Kungl. att till Internationellt atomenergisamarbete för /75 anvisa ett förslagsanslag av . Nyttanslag (förslag) 15 000 000 I november 1968träffade staten och Allmänna svenska elektriska aktiebolaget (ASEA) ettkonsortialavtal om samarbete på reaktor- och bränsleområdet. Avtalet gällertill utgången av och innebär bl. a. att parterna skall samarbeta inomramen för ett självständigt bolag, AB Asea-Atom. Asea-Atom har till uppgift att bedrivautveckling, tUlverkning och försäljning av kärnreaktorer ochreaktorbränsle. Bolaget har övertagit vissatillverkningsresurser m. m. som tidigare fanns hos ASEA och AB Atomenergi. Aktiekapitalet i har fastställts till60 milj. kr., varav staten och ASEA skall äga lika stora delar. För sittnuvarande aktieinnehav har staten betalaten överkurs av , dvs. 18 milj. kr. utöver aktiernas parivärde. Ordförandeskapet iAsea-Ätoms styrelse skall alternera mellan de båda aktieägarna. I avtalet harföreskrivits att vissa beslut kräver enighet mellan aktieägarna. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 155 Vid anmälan avkonsortialavtalet i prop. 1968: 169 framhöll föredragande statsrådet, att föreningen av Atomenergis och ASEA:s verksamhetför utveckling och projektering av kommersiella reaktorer skulle medge rationaliseringsvinsteroch ett effektivt utnyttjande av landets resurser på reaktor- ochbränsleområdet. Vidare framhölls att den valda samarbetsformen utgjorde en lösning av frågan om kommersiell exploatering påett område där den industriella verksamheten baseras på stora statligautvecklingsinsatser. Mot bakgrund av den väntade marknadsutvecklingen bedömdes ett engagemang i exploateringen pålång sikt vara företagsekonomiskt motiverat för statens del. Ävenallmänna industripolitiska skäl talade för en fördjupad samverkan mellanstaten och industrin på detta område. godkände förslagen (SU 1968:199, rskr 1968: 408). I enlighet medkonsortialavtalet började det nya bolaget sin verksamhet den 1januari 1969. Det engagerades snabbt i förhandlingar om reaktorleveranser tillolika kraftverksprojekt inom och utom landet. Det visade sig därvid att bolagethade begränsade möjligheter att ställa realsäkerhet för sina åtaganden isamband med leveranser. Detta utgjorde ennackdel i konkurrensen med utländska reaktorleverantörer. Asea-Atomhemställde därför om en särskild garanti från aktieägarnas sida till ett beloppav 500 milj. kr., fördelat med hälften vardera på staten och ASEA. Såvitt avser statensåtaganden underställdes garantifrågan . 1969: 101 föreslogsatt garantin skulle få formen av en förbindelse att intill ett belopp av 500milj. tillskjuta medel som kunde visa sig vara erforderliga utöver bolagetsegna tillgångar för att bolaget vid var tid skulle kunna fullgöra sinaförpliktelser. Förslaget godkändes avriksdagen (SU 1969: 99, rskr 1969: 245). Inom ramen för bemyndigandeutfärdades en statlig garanti av 250 milj. kr. ASEA ställde en motsvarandegaranti. Begäran om medelstillskott 1972 Utvecklingen avbolagets verksamhet präglades av betydande kostnadsstegringar på deninternationella kärnkraftmarknaden. Asea-Atom kunde dock stärka sinposition och hade vid utgången av inneliggande ordertill ett värde av ca 1 500 milj. kr. gjorde Asea-Atom framställningartill staten och ASEA att vardera aktieägaren skulle lämna ett medelstillskottom 30 milj. kr. Som motiv förbolagets begäran om medelsförstärkning åberopades bl. a. att man haft högaetableringskostnader och förutsåg förluster på gmnd av förseningar ifärdigställandet av kärnkraftverket 1. Vidare anförde bolaget bl. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 156 Kostnaderna förutveckling av reaktorsystem, komponenter och reaktorbränsle bedömer Asea-Atomsom höga och ofta förenade med omfattande och dyrbart experimentellt arbetesamt verifikationsprovning innan ettutvecklingssteg kan introduceras i kommersiell skala. Även marknadsföringoch direkt anbudsgivning är mycket tids- och kostnadskrävande på grund av detomfattande tekniska material som ingår i ett reaktoranbud. Vid anbud för exporttillkommer dessutom kostnader för utredningar och modifikationer för anpassningtill lokala säkerhets-och förläggningskrav. Asea-Atom har varit engagerat iomfattande utvecklingsarbete ochmarknadsföring i och utlandet. Bolaget räknar också ifortsättningen med betydande kostnader för vidareutveckling av reaktorsystemoch komponenter. ASEA förklaradesig i skrivelse tUl Asea-Atom villigt att tiUskjuta 30 milj. kr. a. att staten gjorde motsvarande tillskott. 1972: 52föreslogs att Asea-Atom skulle få ett medelstillskott om 30 milj. kr. Vid sin anmälan framhöll jag bl. a: följande. Verksamhetenvid Asea-Atom är väsentlig för den svenska utvecklingen på kraftförsörjningensområde. Bolaget kommer att svara för leverans av reaktorer och bränsle till ettflertal svenska anläggningar. Det är ur energipolitisk synvinkel mycketangeläget att bolaget har de ekonomiska resurser som krävs för att leveransernatill de svenska kraftverken skall kunna fullgöras utan förseningar. Asea-Ätomsresursbehov har varit föremål för överläggningar mellan ägarna. Bolaget har anmältbehov av medelstillskott från staten med 30 milj. kr. ASEA, som ilikhet med staten är hälftendelägare i Asea-Atom, har förklarat sig villigtatt tillskjuta motsvarande belopp under förutsättning att de av bådaaktieägarna utställda garantierna att tUlskjuta högst 500 milj. kr. reducerasmed summan av de aktuella tUlskotten. Jag finner att Asea-Atom bör erhålla detbegärda medelstillskottet om 30 milj. kr. Som följd härav börstatens förbindelse att till bolaget tUlskjuta högst 250 milj. kr. reducerasmed nämnda belopp. Riksdagengodkände förslaget (NU 1972: 34, rskr 1972: 197). Genom beslut den 7 juni 1972föreskrev Kungl. Maj:t att garantiförbindelsen till Asea-Atom skulle avse ettbelopp av högst 220 milj. kr. för statens del. I skrivelse till Asea-Atom den21 förklarade ASEA att dess garantiförbindelse till Asea-Atom ävenden skulle avse högst 220 milj. kr. Begäran om aktiekapitalhöjnuig och medelstillskott Bolagetsorderingång har varit följande, 1969 ca 485 milj. kr. 1970 ca 34 milj. kr. 1971 ca 466 milj. kr. 1972 ca 342 mUj. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 157 harbolaget kunnat göra ett viktigt genombrott på exportmarknaden, då det finskabolaget har beställt ett kärnkraftverk (effekt 660 MWel) med tillhörande första bränsleladdning. Beställningssumman är över 700milj. STAL-LÄ-VAL turbin AB och skall som underleverantörer svara för viktiga leveranser tillanläggningen. erhöll bolaget vidare beställning frånForsmarks kraftgrupp AB på reaktoraggregatet till kärnkraftverket . hade bolaget inneliggandeorder till ett värde av ca 2 800 milj. kr. Faktureringenhar uppgått tUl sammanlagt 351,1 milj. kr. Balansomslutningen har utvecklats enligt följandeoch avser huvudsakligen produkter i arbete som finansierats medkundförskott. 387,4 milj. kr. 506,2 milj. kr. 665,6 milj. kr. 707,0 milj. kr. 836,4 milj. kr. Med hänsyntill de order som tagits räknar bolaget med en fortsatt ökning avbalansomslutningen. Värdet av bolagetsomsättningstillgångar steg från 471 milj. kr. till 625 milj. kr. Värdet avanläggningstillgångarna ökade från 34 till 82 mUj. Häremotstår kort- och långfristiga skulder på sammanlagt 441 resp. 640 milj. kr. Asea-Atom har gjortframställning till bolagets aktieägare om höjning av aktiekapitalet ochytterligare medelstillskott. Asea-Atom föreslåratt bolagets aktieägare genom nyteckning av 400 000 aktier på nominellt 100kronor per aktie höjer bolagets aktie-kaphal till totalt 100 milj. kr. En sådanaktiekapitalhöjning kommer enligt bolagets bedömning att förbättra relationenmellan det egna kapitalet och balansomslutningen liksom relationen egetkapital/investeringar i fastigheter, maskiner och inventarier. Bolaget föreslårvidare att aktieägarna lämnar ett medelstUlskott av totalt 30 milj. kr. Staten och ASEA skulle därvid svara för hälften av tillskottetvardera. Asea-Atom hänvisar tUl den motiveringsom bolaget anförde för begäran om medelstillskott . Dennamotivering anser bolaget alltjämt vara gUtig. Som ytterligare skäl försin begäran om kapitaltillskott nämner bolaget att utvecklingen på deninternationella kärnkraftmarknaden har präglats av stora variationer i bestäUningsvolymoch priser. Behovet av referensanläggningar har lett till att en deltidigare order tagits till priser som inte ger skälig täckning för risktagandeoch utvecklingsinsatser. Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 158 Prisernapå nya anläggningar började stiga . Prisökningarna var beroende bl. a.av att lönenivån steg och att många komponenter blev dyrare. Utökadesäkerhetskrav förde med sig extra kostnadsökningar och ledde även tUl attbeställningarna blev mer omfattande . Bolagets huvudsakligafakturering kommer att avse kärnkraftverk vilka samtligapriskalkylerats för prisuppgången på kärnkraftmarknaden. De gentemot bolagetskunder tecknade pris-justeringsklausulerna ger inte full täckning för de ökadekostnaderna. ASEA har i skrivelse till Asea-Atom förklarat sig villigt att nyteckna200 000 aktier på nominellt samt tUlskjuta 15 milj. kr. 1974 under förutsättning bl. a. att staten vidtar motsvarandeåtgärder. Asea-Atom har trots hård internationell konkurrens påkärnkraftområdet förmått att hävda sig väl i sin bransch som självständigt bolag. Verksamheten är av stor betydelse försvensk kraftförsörjning. Sysselsättningen i landet påverkas positivt genom attbolaget dels utför eget arbete, dels i mycket stor utsträckning anlitar svenskaunderleverantörer. En del order har tagits när prisnivånvar pressad. Detta får som följd att bolaget och sannolikt också under denärmast följande åren har ett behov av kapitaltillskott. Medel behövs för bl.a. ett vidgat utvecklingsarbete. En förstärkning av Asea-Ätoms ekonomiska resurserframstår enligt min mening som önskvärd. Frågan har behandlats vidöverläggningar mellan företrädare för staten och ASEA. Man har därvid varitöverens om att föreslå, att bolagets aktiekapital skall höjas från 60 till 100milj. genom att staten och ASEA vardera nytecknar 200 000 aktier pånominellt per aktie. Frågan om medel för aktieteckningen kommer jagatt ta upp i det följande under Fonden för statens aktier. bör bolaget vidare enligt min uppfattningfå ett medelstillskott av 30 milj. kr. Äv detta bör staten och ASEA svara förhälften vardera. På riksstaten för /75 bör uppföras ett särskiltreservationsanslag härför. ASEA har förklarat sig villigt att bidra med 20 milj.kr. i aktiekapital och 15 milj. kr. i medelstUlskott underförutsättning bl. a. att de av staten och ASEA utställda garantierna reducerasmed summan av de aktuella kapitaltillskotten från ägarna. Som följd härav börstatens förbindelse att till Asea-Atom tillskjuta högst 220 milj. kr. reducerasmed 35 milj. kr. Under åberopande av vad jag anfört i det föregåendehemstäUer jag, att Kungl. att till Medelstillskott till Aktiebolaget /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 159 Europeiskt rymdsamarbete m. m. 1972/73 Utgift 13 755 244 1973/74Anslag 20 269 000 1974/75Förslag 28 759 000 Statensdelegation för rymdverksamhet inrättades (prop. 1972: 48, NU1972: 37, rskr 1972: 216). Dess uppgift är att svara för utformning och organisation av den svenska rymdverksamheten. Detåligger delegationen att samordna tillämpnings- och grundforskningsverksamheti samverkan med berörda myndigheter, institutioner och företag samt att ställasamman och redovisa underlag för statsmakternas rymdpolitiska ställningstaganden och långsiktiga planering av svensk rymdverksamhet.Delegationen är svenskt beredningsorgan för kontakter med den europeiska rymdforskningsorganisationen (ESRO) och andra internationellarymdorganisationer. Den har från statens naturvetenskaphga forskningsråd ochstyrelsen för teknisk utveckling (STU) tagit över uppgifterna att fördela deför den inhemska rymdverksamheten tillgängliga resursema och att samordna densvenska fjärranalysverksamheten. Delegationenbestår av nio ledamöter. Bland dessa förordnar Kungl. Maj:t en verkställandeledamot. För delegationen gäller av Kungl. Vissa avdelegationens verkställande uppgifter har anförtrotts ett statsägt aktiebolag.Svenska rymdaktiebolaget, likaså upprättat den 1 juh 1972. Bolaget har tUl uppgift att verkställa det nationella sondraketprogrammet,svara för driften av sondraketförsöksplatsen , utföra vissasekretariats- och utredningsuppgifter åt delegationen samt vidtaga åtgärder föratt främja internationell marknadsföring av svensk rymdteknisk kompetens vidföretag och statliga institutioner. Rymddelegationensverksamhet bedrivs enligt programbudgetprinci-per med t. v. följande indelningi program och delprogram. c) Övrig internationellrymdverksamhet a) Deltagande i ESRO:s vetenskaphga program c) Nationell rymdforskning(sondraketverksamhet m. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 160 a) Deltagande i ESRO:s grundprogram b) Deltagande i ESRO:stiUämpningsprogram c) Nationella rymdtUlämpningar deltagande i ESRO:s program, vilketredovisas under delprogrammen 2a, 3a och 3b, sker i enlighet medriksdagens beslut (prop. 1972: 48, NU 1972: 37, rskr 1972: 216) och 1973(prop. 1973: 1 bU. 15 s. 97, NU 1973: 17, rskr 1973: 95). Delegationensverksamhet under program 1 och delprogrammen 3a och 3b finansieras från delsförevarande anslag, dels vissa bidrag från industrin. Verksamheten underdelprogrammen 2a och 2b finansieras från dels anslaget under åttondehuvudtiteln samarbete inom rymdforskningen,dels vissa bidrag från ESRO. Verksamheten under övriga delprogramfinansieras från anslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling och anslaget under åttonde huvudtitelnNaturvetenskaplig forskning. Av följandesammanställning framgår fördelningen av förevarande anslag (i 1 OOO-tal kr. 1972/73 Utfall 1973/74 Beräknar ESRO:s grundprogram 3b. 864' 3 285 Avgår bidrag från industrin Delegationenför rymdverksamhet Program 1.Myndighetsuppgifter Delegationenberäknar kostnaderna för en adekvat verksamhet under program 1 /74 till1 . På grund av att de anvisade resurserna understiger denna summamed . har delegationen tvingatseftersätta bevakningen inom ESRO och även i övrigt haft svårigheter attutföra alla de uppgifter som åvilar den myndighet som ansvarar för den svenskarymdverksamheten. För budgetåret1974/75 beräknar delegationen kostnaderna under detta program rill 1 584 000kr. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 161 Delegationen föreslår ingen förändring i Sverigesdeltagande i ES-RO:s grundprogram och tillämpningsprogram. Kostnaderna beräknasför /75 till . För nationella rymdtUlämpningar och fjärranalysverksamhet föreslår delegationen en Ökning med till 1 528 000 kr.för /75. Medlen föreslås bli anvisade under anslaget Styrelsenför teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling. skall användasför stöd till utredningar och förberedelser inom svensk industri för nyarymdprojekt, resten skall gå till fjärranalysverksamhet. Som tidigare redovisats för (prop. 1973: 1bil. 15 s. 97) pågår inom den europeiska rymdkonferensen överläggningar om denframtida omfattningen och organisationen av europeisk rymdverksamhet. Enighethar nåtts om att ESRO:s uppgifter och program successivt skall överföras tillett nytt organ, (). Efter kommer ESROatt officiellt kallas för , men den nya träder i kraftförst sedan den ratificerats av berörda länder. De ESRO-program som redan deltar i väntas intebli påverkade av omorganisationen. Som jag denna dag kommer att redovisavid min anmälan av ärenden på tilläggsstat till riksstatenför /74 har enighet nåtts mellan ESRO:s medlemsstater om ettnytt bärraketprojekt kallat . har anmält sittdeltagande i detta projekt, vars mål är att utveckla en typ avbärraket som kan sända upp en satellit på i geostationär bana. Projekteterbjuder möjligheter till intressanta leveranser från svensk industri.Kostnaden för deltagande kan beräknas tUl sammanlagt högst 26,1 milj.kr. För /75 blir kostnaden 3 milj. kr. I enlighet med statsmaktemas beslut (prop. 1972: 48, NU1972: 37, rskr 1972: 216) deltar i ESRO:s grundprogram och vetenskapligaprogram t. v. t. o. m. utgången av . Efter samråd med chefen förUtbUdningsdepartementet, som tidigare denna dag vid sin anmälan av anslagetEuropeiskt samarbete inom rymdforsknmgen (bil. 10 E 53) förordat att Sverigeför deltar i ESRO:s vetenskapliga program även efter utgången av år1974, förordar jag att deltar i även ESRO:s grundprogramefter utgången av .