prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — 1974/ 75 verket 100 000 104 200 000 =94 800 000 departementschefen 100 000 69 200 000 »63 000 000 1 Varav 13,1 milj. kr. på tUläggsstat.. = Varav 2 milj. kr på tilläggsstat. Medelsförbrukningunder budgetåren 1972/731974/75 För budgetåret1972/73 vidgades investeringsramengenom Kungl. Maj:ts beslut till . sedan riksdagenanvisat 7,9 milj. kr. på tilläggsstat I (prop. 1972: 130 bil. 4, : 21,rskr 1972: 330) och 5,2 milj. kr. på tilläggsstat (prop. 1973: 85 bil. 4,TU 1973:11, rskr 1973: 137). Medelsförbrukningen stannade vid 32,4 milj. kr. För budgetåret1973/74 har investeringsramen motbakgmnd av förslag i prop. 1973: 1 fastställts till 42,1 milj. kr. exkl.investering i nytt byggnadsfartyg och investeringar i sysselsättningsstödjandesyfte. I anslutning till godkännande av förslag i prop. 1973: 165har investeringsramen höjts med 5,8 milj. kr. till 47,9 milj. kr. För att täckakostnadema för vissa tidigare beslutade investeringar i sys- selsättningsstödjande syfteberäknas ramen behöva höjas med ytterligare 2,1 milj. kr. till 50 milj. kr. För /75 föreslår verket en medelsförbmkning av 94,8 milj. kr. exkl. investeringar i sysselsättningsstödjandesyfte. Avsammanställningen framgår faktisk resp. beräknad medelsförbrukning förbudgetåren 1972/731974/75. Förslag 1974/75 Statliga fiskehamnar och farleder Utöver vad somframgår av den allmänna sjöfartsöversikten (s. 93) anför verket följandebeträffande de olika objektgrupperna. beräknas investeringarna under objektgmppen sjösäkerhet /751978/79 liggapå i medeltal ca 20 milj. kr. kommer enligtverket investeringarna till sin huvuddel att kunna finansieras medavskrivningsmedel. Dessa ökar bl. a. till följd av successivt stigandefondkapital. aviserar avsikten att se överavskrivningstiderna. Skäl finns enligtverket att överväga kortare avskrivningstider för bl. a. telemateriel ochsannolikt också för fartyg och båtar. Den pågåendefyrautomatiseringen bör fullföljas med en slutetapp som omfattar de sex fyrarsom legat utanför investeringsprogrammet. Detta påverkarmedelsbehovet under planperiodens senare del. För /75 tas förändamålet upp 1,6 milj. kr. För nybyggnad av fyrar som huvudsakligen avserutbyte av bojar mot fasta anläggningar tas upp 5,4 milj. kr. Förvattenområdena norr om beräknas det pågående programmet varaavslutat . För att hållanere drift- och underhållskostnaderna krävs en fortlöpande modernisering avfyrarna. Ombyggnader ger fömtsättning för olika rationaliseringar, varförsjöfartsverket inriktat den tekniska utvecklingsverksamheten på bl. a. nyakonstruktionsmateriel. 1974:1 Bilaga 8 263 plast är exempel härpå. Vissa fyrarär därtill så skadade, att de inte längre går att reparera utan bör bytas motnya anläggningar. Investeringsbehovetför fyr- och telemateriel ökar kontinuerligt. Automatiseringen har numerapågått länge, varför ett ökat antal delar måste bytas ut till högaåteranskaffningskostnader. Härtill kommer behov av dubblering av vissapparatur på de större lotsplatserna samt vissa åtgärder i syfte att sparapersonal. Som framgår avverksamhetsplanen avser att snabbt bygga ut lotsplatsernastrafikinformation. Detta förutsätter tillgång till elektronisk materiel somfortlöpande återger en aktuell bild av de olika fartygens position i områdetoch också goda sambandsmöjligheter. utreds frågan om valet avteknisk utrustning. En första anläggning bör förläggas till Vinga och bli enförsöksstation för den fortsattautbyggnaden av informationssystemet. För fyr- och telemateriel tas upp4,1 milj. kr. för /75. De medel som tasupp för hamnar och tjänstelokaler 1,7 milj. kr. är i första hand avseddaför att slutföra redan påbörjade projekt och ge utrymme för en del smärreförbättringsarbeten. Därtill ingår ett belopp för att flytta ut mellerstadistriktets förråd. Efter att övriga förråd inom stockholmsområdetomlokaliserats till kan distriktsförrådet inte ligga kvar pånuvarande plats. Antaletlotsbåtar utgör 126. Ett tjugotal båtar är . Kan inte investeringsvolymen nu ökablir ersättningsanskaffningarna enligt om några åralltför stora. Vidare ökar ytterligarebehovet av underhållsmedel. vill nå upp till en anskaffningav fyra nya båtar . Investeringsprogrammetmåste också inbegripa motorer till lotsbåtar. Livslängden för dessa ligger igenomsnitt , alltså mindre än hälften av den för lotsbåtarna.Avsevärda investeringar måste vidare ske för att minska bullret i lotsbåtarna.Under posten lotsbåtar och distriktsfartyg tar upp 6,8 milj. kr.för redovisade ändamål samt för slutbetalning av det nya byggnadsfartyget. Den ökadesjöräddningsberedskap som motiveras av stigande trafik med fritidsbåtar ochfärjor förutsätter vissa investeringar. Dessa omfattar bl. a. uppblåsbaralivflottar som kan kastas ned från helikoptrar samt därtill VHF-pejl ochnödsignalspejl. För detta ändamål tas upp . Förradionavigeringsstationer föreslår investeringar budgetåret1974/75 om 2,5 milj. kr. Härav avser 2,2 milj. kr. konvertering avdeccakedjorna för och från V till . Den moderna fartygsmottagaren, typ 21, är inteutmstad med arrangemang förLane-identifiering enligt norrlandskedjornas sändningstyp . föreslår etttotalt investeringsbelopp om 22,3 milj. kr. 1974:1 Bilaga 8 264 för objektgruppen sjösäkerhet /75 (12,3 milj. kr. 1973/74). Som framhållits i verksamhetsplanen utgör enväsentlig förbättring av materielläget en av fömtsättningama för dennödvändiga ökningen av såväl produktion somproduktivitet inom sjökartläggningen. Den genom utrangeringar m. m.neddragna kapaciteten beskärs ytterligare genom mindre väl fungerande materieloch haverier. En reducering av driftstörningarna till hälften beräknas ge etttillskott till årsproduktionen i storleksordningen 15 000 sjömätningspoäng.Samtidigt som resursema byggs ut måste en höjning ske av nivån för både ersättningsanskaffningaroch underhåll. Det störstainvesteringsprojektet inom sjömätningen är ett nytt mätningsfartyg för attersätta utrangerade fartyg. Olika lösningar har ingående diskuteras, varvid enav utgångspunkterna varit att huvuddelen av de framtida mätningarna kommer atthänföra sig till havsbandet och skärgårdarna. Redan preliminära övervägandenhar visat, att alternativ med anskaffningav två eller tre medelstora mätningsfartyg skulle bli för dyrbara frånbåde investerings- och driftsynpunkt. a. skulle den allt mer omfattandespecialpersonalen bli splittrad och därigenom dåligt utnyttjad.Investeringarna borde därför avse ett kapacitetsstarkt fartyg. Sjöfartsverketföreslår anskaffning av ett fartyg av katamarantyp, dvs. Fartyget avsesbli moderfartyg för två fullständiga lodningskrattor med reservbåtar. Utöverhuvuduppgiften att mäta i skärgårdar och havsband kan fartyget vid gott vädertjänstgöra också till havs. har det inte gått att få upp denproduktiva arbetstiden till mer än en tredjedel av den totala arbetstiden.Katamaranen bör genom sin utformning ge en väsentlig förbättring. Den skaparförutsättningar för god driftsäkerhet hos mätningsbåtarna genom en effektivunderhålls- och reparationstjänst. Isättning och upptagning av båtarna kan skesnabbt. Både längre och kortare förflyttningar kan utföras med liten personalinsats. Av särskild betydelse är att de båda 13 å14 m långa ledarmotorbå-tarna kan lyftas ombord. Kostnaderna förkatamaranen är beräknad till 15 milj. kr. Härtill kommerinvesteringar i två ledarmotorbåtar och 23 lätta mätningsbåtar, tillsammans(1,4-}-1,7) 3,1 milj. kr. Sjöfartsverketberäknar medelsbehovet till 6 milj. kr. /75 för katamaranenmed tillhörande ledar- och mätningsbåtar. Behovet av ettsjömätningsfart3'g för isolerade mätningsuppgifter bör gå att fylla genom attta i anspråk vänerisbrytaren . Detta fömtsätter vissa åtgärder som kostnadsberäknats till . budgetåret1974/75. Sjömätningens nuvarandeapparatur för elektronisk positionsbestäm- 1974:1 Bilaga 8 265 nmg bör enligt sjöfartsverketförnyas för att man skall uppnå bättre driftsäkerhet och högre grad avautomation. Medelsberäkningen omfattar även investeringar igrundsvepnings- och arbetsbåtar, utbytesmotorer, bilar och trailers samtdjupbestämningsap-paratur m. m. Vidare ingår delbetalning för tryckerimaterielsom skall installeras i den nya verksbyggnaden i . Under objektgruppenräknar verket med en ökning av investeringsvolymen från 2,8 milj. /74 till 8,2 milj. kr. Som framgått avverksamhetsplanen har i investeringsprogrammet tagit uppanskaffning av ytterligare en havsisbrytare (isbrytaren I) utöver tidigarebeställda isbrytarfartyg. Under förutsättning att fartyget kan beställas ibörjan av räknar med leveranshösten 1976. Med hänsyn till kostnadsutvecklingen för fartygsnybyggenär priset för en ny statsisbrytare uppskattat till ca 95 milj. kr. i fast prisvid kontraktstecknandet. har övervägt typ och storlek avisbrytaren och funnit att slutiig ställning härtill bör tagas sedan offerterhållits från berörda varv. Den totala kostnadenför isbrytarmateriel /75 1978/79 uppgår till 171,7 milj.kr. För budgetåret1974/75 tar upp 64 milj. kr. varav 20 milj. kr. avser likviderför isbrytaren I och 41 milj. kr. Arbetsmarknadsstyrelsenhar avgivit det yttrande som redovisas under rubriken (s. 58). Sjöfartsverkethar beräknat medelsförbrukningen under anslaget Sjöfartsmateriel m. m. /75 till 94,8 milj. kr. Som framgår av investeringsplanen förkommunikationsverken har jag förordat en investeringsram av 63 milj. kr. Dettainnebär en ökning av medelsförbrukningen med 19,4 milj. kr. i förhållande tilli prop. 1973: 1 beräknade 43,6 milj. kr. Som framgått av den tidigareredogörelsen kan medelsförbrukningen /74 som en följd av vissa tidigareläggningar m. m. nuberäknas till 50 milj. kr. Av följandesammanställning framgår hur investeringarna under nästa budgetår i stortberäknas komma att fördela sig på de olika objektgrupperna. Sammanställningenvisar även utfallet för /73 och den beräknade medelsförbmkningenenligt prop. 1973: 1. Förobjektgruppen sjösäkerhet beräknar jag en medelsförbmkning av sammanlagt 13,4milj. Beslutadetidigareläggningar av investeringar under / 74 har bl. a. möjliggjort beställning av nyalotsbåtar och ett nytt byggnadsfartyg. Av detberäknade beloppet om 13,4 milj. kr. har jag beräknat 4,3 milj. kr. förslutlikvid för byggnadsfartyget och för lotsbåtar samt för motorbyten i äldrelotsbåtar. För konverteringav deccakedjorna i och och viss övrig utrustning till ,radionavigeringsstationerna beräknarjag medelsbehovet till 2,5 milj. kr. Jag beräknarvidare investeringsbehovet för automation av fyrar, för ändring av fyrsystemeti och för fyr- och telemateriel till sammanlagt 5,2 milj. kr. För hamnar ochtjänstelokaler samt sjöräddning beräknar jag 1,4 milj. kr. Förobjektgruppen sjökartiäggning räknar jag med en medelsförbrukning av 5,6 milj.kr., vilket innebär en ökning med 2,8 milj. kr. jämfört med innevarandebudgetår. En viss nedgång av sjömätningskapaciteten har skett genom utrangeringav överåriga sjömätnmgsfartyg. har föreslagit att somersättning härför anskaffas ett fartyg av katamarantyp. En ersättningsanskaffningtorde även enligt min mening vara behövlig.Frågan om den lämpliga fartygstypen och -storleken behöver dock utredasytterligare och på nytt underställas Kungl. För att en sådan anskaffninginte skall fördröjas vill jag förorda att hos begärs bemyndigande attunder nästa budgetår om Kungl. Maj:t bedömer det angeläget beställa ettnytt sjömätningsfartyg. Jag har här inräknat erforderligt utrymme för en förstadelbetalning. I avvaktan påden aviserade utredningen om isbrytarkapaciteten och isbrytarverksamhetensutformning på är jag inte beredd tillstyrka anskaffningen av ettnytt isbrytarfartyg (I). Dessutom bör erfarenheterna av den nya isbrytarenAtle avvaktas innan en ny beställning 1974:1 Bilaga 8 267 Under objektgruppenisbrytarfartyg har jag mot bakgrund härav beräknat 43,9 milj. kr., varav 41milj. avser betalningsrest för isbrytaren H, 2,4 milj. kr.kontrollkostnader m. m. för isbrytarna och samt . utrustningför äldre isbrytare. Med hänvisning tillvad jag sålunda anfört förordar jag att medel anvisas enligt följandeanslagsberäkning. Beräknadmedelsförbrukning /75 63,0 Avgårberäknad ingående behållning 0,1 Erforderiigtanslag /75 69,2 Med hänsyn till omfattningen och karaktären avsjöfartsverkets investeringsverksamhet förordar jag att verket på sammasätt som tidigare erhåller ett beställningsbemyridigande om 5 milj. kr.gällande leveranser av sjöfartsmateriel under /77. Jag hemställer att Kungl. Maj :tföreslår att 1. medge att lämnas de beställningsbemyndigandengällande leveranser av sjöfartsmateriel som jag har förordat i det föregående; 2. till Sjöfartsmateriel m.m. för budgetåret 191 A/15 anvisa ettinvesteringsanslag av . 1974:1 Bilaga 8 268 I skrivelse den 27augusti 1973 har hemställt om bl. a. investeringsanslag /75 under Fonden för kanalverk. 1972/73 1973/74 1974/75 verket I skrivelse (rskr 1972: 44) harriksdagen bl. a. godkänt förslag om utbyggnad av , somkostnadsberäknats till 23,5 milj. kr. För budgetåret1973/74 har under Fonden för kanalverk anvisats 3,5 milj. kr.Sjöfartsverket beräknarmedelsförbrukningen /74 till 9,4 milj. kr., vilket fömtomgenom angivna anslag täcks av ingående behållning. För /75räknar med ett medelsbehov om 8,7 milj. kr. Förskjutning av byggnadstiden beroende på behandlingen i vattendomstolenav tillståndsfrågan m. m. torde enligt till följd av deallmänna kostnadsökningarna komma att medföra en höjning av den totalaombyggnadskostnaden. Utbyggnaden avSödertälje kanal och Mälarfarlederna behandlades i prop. 1972: 1 (bil. Medelsförbmkningenberäknar jag för /74 till 9,4 milj. kr. och för budgetåret1974/75 till 8,7 milj. kr. Med hänsyn härtill beräknar jag anslaget /75 till 8,7 milj. kr. Med hänvisning tilldet anförda hemställer jag att Kungl. att tillFonden för kanalverk för /75 anvisa ettinvesteringsanslag av 8 700 000 Vadföredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övriga ledamöterhemställt bifaller Hans Maj:t Konungen. 1974:1 Bilaga 8 269 A. m. m. 25 6 601 000 26 Kommiuéer m. m., därav hälften attavräknas mot automobilskattemedlen 4500 000 26 Extrautgifter 430 000 27 Allmänöversikt över utvecklingen 65 : Ämbetsverksuppgifter, att avräknas mot automobilskattemedlen 8 700 000 65 Drift av stathga vägar, attavräknas mot automobilskattemedlen 000 000 66 Byggande av stathga vägar, attavräknas mot automobilskattemedlen 745 000 000 67 Särskilda byggnads- ochförbättringsåtgärder avseende statligavägar, att avräknas mot automobilskattemedlen 200 000 000 68 Bidrag tilldrift av kommunala vägar och gator, att avräknasmot automobilskattemedlen 184 550 000 68 Bidrag tillbyggande av kommunala vägar och gator, attavräknas mot automobilskattemedlen 343 600 000 69 Bidrag tilldrift av enskilda vägar m. m., att avräknas mot automobilskattemedlen 83 000 000 71 Bidrag till byggande av enskildavägar, att avräknas mot automobilskattemedlen 26 800 000 71 Tjänster till utomstående, attavräknas mot automobilskattemedlen 16 800 000 72 Avsättning uU statensautomobilskattemedelsfond 1 000 2 763 451 000 74 Förvaltningskostnader, att avräknas motautomobil skattemedlen 16 118 000 77 Uppdragsverksamhet, att avräknas mot automobil skattemedlen 20 990 000 80 Registrering av motorfordon 1 000 80 Bidrag till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar, att avräknas mot automobil skattemedlen 7 000 000 82 Bidrag till nationalföreningen för trafiksäkerhetens främjande,att avräknas mot automobilskattemedlen 2 550 000 85 Kostnader för nytt bilregister m. m. 90 Kostnader för framställning av körkort m. m. 1974:1 Bilaga 8 270 93 Allmän översikt över utvecklingen 122 Farledsverksamhet, exkl. isbrytning 111580 000 123 Isbrytning 46 680 000 124 Fartygsverksamhet 11985 000 125 Övrig verksamhet 1800 000 Övriga sjöfartsändamål 126 Handelsflottanspensionsanstalt 1 000 128 Bidrag till vissa resor av sjöfolk 100 000 128 Avsättning tiUhandelsflottans välfärdsfond 600 000 130 Understöd åt skärgårdsrederier m.m. 675 000 Institut m. m. 131 , därav tre fjärdedelaratt avräknas mot automobilskattemedlen 1 354 000 Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: 133 Förvaltningskostnader 34166 000 138 UnderhåU av materiel m. m. 139 Nyanskaffning av instrument m. m. 140 Uppdragsverksamhet 7 803 000 140 Väderlekstjänst för luftfarten 12 073 000 142 Bidrag till väderleksstationer i ochpå 145Statens väg- och trafikinstitut 1 000 152 Bidrag till statens väg- ochtrafikinstitut, att avräknas motautomobilskattemedlen 6 236 000 152 : Utrustning, att avräknas mot automobilskattemedlen 2 070 000 : 153 Förvaltningskostnader 3 914 000 155 Uppdragsverksamhet 3 777 000 156 Utrustning 100 000 158 Transportstöd för m. m. 159 Transportstöd för 3 300 000 159 Transportforskningsdelegationen, att avräknas mot automobilskattemedlen 8 065 000 161 , att avräknas mot automobil skattemedlen 485 000 163 Statligt stöd till icke lönsam busstrafik, att avräknas motautomobilskattemedlen 33 000 000 166 Ersättning till för drift av icke lönsammajärnvägslinjer m. m. 169 Ersättning tiU postverket för befordran avtjänsteförsändelser, därav . automobilskattemedlen 203 000 000 172 Bidrag till vissa internationeUasammanslutningar m. m. 173 Beredskap för civil luftfart 1 500 000 174 Kostnader för visstvärderingsförfarande 40 000 175 Kostnader för riskgaranti tiUScandinavian 1 000 175 Kostnader för omläggning avflygtraflkledarutbildningen 1000177 Ersättning till för försärskilda rabatter vidflygtrafik på 2 400 000 Summaför driftbudgeten 3 898 806 000 1974:1 Bilaga 8 271 KAPITALBUDGETEN178 Investeringsplan för kommunikationsverken m. m. 183 Posthus m. m. 195 Teleanläggningar m. m. 210 Järnvägar m. m. 235 Flygplatser m. m. 251 Statens lånefond för den mindreskeppsfarten 8 000 000 V. Fonden för låneunderstöd 253 Garanti tiU AktiebolagetAerotransport /74 15 000 000 254 förrådsfond: Vägmaskiner m. m. 55 800 000 258 Departementschefen 261 fond: Sjöfartsmateriel m. m. 268 Fonden för kanalverk 8 700 000 Summa förkapitalbudgeten 1 652 300 000 Totaltför 5 551106 000 Bilaga 9till statsverkspropositionen 1974 Prop. Finansdepartementetsverksamhet avser främst beredning av frågor om ekonomisk politik ochskattepolitik samt samordning av frågor som rör statens budget. Vidare omfattarverksamheten frågor om arbets- och anställningsvillkori allmän tjänst samt personaladministrativa och personalpolitiskafrågor för statens arbetstagare. Till hör ett antalförvaltningsmyndigheter med uppgifter som omfattar bl. a. rationalisering ochrevision, statistikproduktion, skatteadministration samt lokalförsörjning. Tilldepartementets verksamhetsområde hör även skatteutjämningsbidrag till kommunemaoch andra kommunalekonomiska frågor samt frågor om presstöd ochsamhällsinformation. De förslag till utgifter inomfinansdepartementets verksamhetsområde som läggs fram för /75omfattar 5 280 milj. kr. Detta innebär en ökning med 350 milj. kr. För nästa budgetår utgör bidragen till kommunerna liksomunder den största utgiftsposten. Utgifterna för bidragen ökarmed 300 milj. kr. till sammanlagt 3 959milj. Skatteutjämningsbidragen ökar med 315 milj. kr. till 2 650milj. Huvuddelen av anslagsökningen är hänförlig till den reform, som beslutades vid riksdag och som trätt ikraft . Skattebortfallsbidragen uppgår för innevarande budgetårtill 1 200 milj. kr. Bidragen, som skall avtrappas successivt, minskar med 15milj. Riksskatteverketfår väsentligt ökade resurser för bl. a. kontrollverksamhet samt utbildningoch information inom skatteområdet. En särskildsatsning görs på kontrollen av mervärdeskatt, dels genom att riksskatteverkettillförs ökade resurser bl. a. vid distriktskontoren, dels genom attlänsstyrelserna tUlförs sammanlagt 68 tjänster för ändamålet. Vidare byggs den statiiga statistiken ut. a.föreslås att undersökningar av levnadsförhållandena i samhälletpåbörjas. SkatteutjämningsbidragtiU kommmierna m. m. Fr. o. m. år1974 genomförs väsentliga förändringar i skatteutjämningssystemet. Dessainnebär en betydande ökning av bidragen från staten till kommunerna. Skatteutjämningsbidragutgår till kommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommunenheter. Syftet medbidragen är att neutralisera 1 1974.1 saml. skatteunderlags-och kostnadsskillnader för olika kommuner och därmed utjämnaskillnaderna i den kommunala skatteutdebiteringen i olika delar av landet.Skatteutjämningssystemet är ett av de främsta medlen för att skapa en imöjligaste mån likvärdig service i olika delar av landet. Den största betydelsen harskatteutjämningsbidragen för Gotiand, för norrlandskommunerna och förglesbygdskommuner i andra delar av landet. Genomutvecklingen av det kommunala skatteunderlaget och höjda konimunalautdebiteringar har statens utgifter för skatteutjämningsbidragen ökat kraftigtunder senare år. Det sammanlagda beloppet under vart och ett av åren 19671974för skatteutjämningsbidrag framgår av följande sammanställning. Skatteutjämningsbidragtill kommunema åren 19671974 (milj. Avbidragsbeloppet för faller 1 598 milj. kr. på kommuner, 98 milj. kr. påförsamlingar och 861 milj. kr. Skatteutjämningsbidragenför fördelar sig på län enligt följande. Bidragen redovisasfömtom i milj. kr. fördelade på invånare samt omräknade till samma mått somden kommunala utdebiteringen, dvs. kronor per skattekrona (kr./skr. Kr./inv. Kr./skr. Kr./inv. Kr./skr. ,10,09. . 2,1,8 1974:1 Bilaga 9 3 De relativt settstörsta beloppen för skatteutjämningsbidrag, räknat både per invånare och ikronor per skattekrona, utgår, som framgår av tabellen, till de fyranordligaste länen och . Skatteutjämningsbidragen räknat i kronorper invånare har för hela landet ökat . För både Gotiands och lämt-lands länuppgår bidragen för tUl . Närmastföljer och , där bidragen uppgår till inemot 1 300resp. För länen i övrigt varierar beloppen mellan 22och . Även när man mäterbidragen i samma mått som kommunalskatten, dvs. i kronor per skattekronaredovisas för den högsta siffran, 15: /skr. för ochdärefter följer lämtiands län med 13: /skr. Motsvarande tal förNorrbottens och är 10: 92 resp. 10: /skr. För landetsom helhet har bidragen räknat i kr. per skattekrona genomsnittiigen ökat från2: 18 till 2: 45 mellan . Medelutdebiteringen i riket uppgickår till 23: . per skattekrona och beräknas för till 24: 02kr. som ett genomsnitt för landet svararskatteutjämningsbidragen alltså för 9 resp. avkommunernas inkomster angivna som medelutdebitering. Den av statskontoret bedrivnarationaliseringsverksamheten förutses fortsätta enligt tidigareriktlinjer. Utredningsverksamheten avseende samordningav statliga informationssystem, som bedrivs i samråd med datasamordningskommittén(Fi 1971: 03), utvidgas. Den utbyggnad av resursersom skett med anledning av statsmakternas beslut om omorganisation avden statliga redovisnings- och revisionsverksamheten är nu avslutad. Deökade resurser som behövs för bl. a. ADB-revision och upphandling tillskapasgenom omprioriteringar och rationalisering inom verket. Efterfrågan påstatistisk information har ökat alltmera . En utbyggnad ochförbättring av statistiken har skett på många områden.Förbättringen avser såväl statistikens informationsinnehållsom bearbetnings- och insamlingsmtiner. För nästabudgetår föreslås ytterligare utbyggnad av den offentliga statistiken. a. föreslås en omläggning avhavsfiskestatistiken, förbättringar av konsumentprisindex, utbyggnad avenergistatistiken och kompletteringar av arbetskraftsundersökningarna.Vidare får centralbyrån medel för att starta löpande undersökningar avlevnadsförhållandena i 1974:1 Bilaga 9 4 I en första omgånggäller dét mätningar av komponenterna hälsa, utbildning, sysselsättning,ekonomi och eventuellt boende. Riksskatteverketsvarar för den centrala ledningen av beskattnings-, uppbörds- ochfolkbokföringsväsendet. Huvuduppgiften för verket inom skatteområdet är att fåtill stånd en effektiv, rättvis och likformig beskattning. Detta kan uppnåsgenom en utbyggd kontrollfunktion, genom rådoch anvisningar till myndigheter och allmänhet samt genom en kontinuerliganpassning av organisation och arbetsformer inom skatteväsendet tillutvecklingens krav. För nästa budgetår föreslås ökade resurser för bl. a.kontroll och revision samt utbildning och information.