prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Rådets verksamhetär som tidigare nämnts uppdelad på tre program, 1 Planering, behovsutredningoch uppföljning, 2 Information samt 3 Stöd till FoU med delprogrammenPlanering och brukande av Byggd miljö, konstmktion och drift av Tekniska systemsamt Byggnadsproduktion omfattande administration, tillverkning, underhåll. Rådets planerbeträffande verksamhetens inriktning och omfattning bygger på redovisade måloch utförda behovsutredningar. Därvid är målet i resurstermer konkretiserat iden redovisade inkomstberäkningen sominnebär att FoU-procenten fastställs tUl för , förår 1976 osv. Konsekvenserna av en oförändrad inkomstnivå redovisas endast /75. Denprocentuella fördelningen av rådets resurser på program och delprogram ochförändringarna från /73 till /79 framgår avföljande tablå. Procentuell fördelning av rådets resurser Stöd till FoU, därav 1Speciellt hög kostnad p. g. a. särskilda förhållanden. Oförändradinkomstnivå skulle jämfört med huvudalternativet innebära kraftig inskränkningav program 1 och 2. Rörelsefriheten för nya insatser inom program 3 blir ändockmycket begränsad. Utvecklingen mot ökadanställningstrygghet påverkar forskningsrådens frihet. Forskningsprojektensrelativa långsiktighet gör att riktningsändringar tar avsevärd tid. Någrabetydelsefulla sådana kan göras till /75 endast inom ramen fören resursökning, om kraftiga nedskärningar av pågående forskning skallundvikas. Program 1 planering, behovsutredning och uppföljning.Tre programkommittéer med områden som motsvarat delprogrammen har lagt framrapporter som bildat underlag för rådets verksamhetsplanering ianslagsframställningen för / 1974:1 Bilaga 14 32 Rådet överväger nu att ombildakommittéerna till permanenta rådgivande organ, programnämnder, med uppgift attgöra program för rådets verksamhet med betoning på framtidsbedömningar samtvärdering av FoU-resultat. Att utveckla metoder för att lösa dessa uppgifterskulle också ingå i nämndernas arbete. Utökade kontakter med intressenterna irådets verksamhet är en viktig del av verksamheten. För initiering ochsamordning av FoU-projekt till s. k. block avser rådet att tillsättatillfälliga styrgrupper med representanter för byggnadsforskningensintressenter. Rådet räknar medatt göra betydande insatser på området framtidsstudier.Planeringen av rådets verksamhet på lång sikt förutsätter också ett samarbetemed andra forskningsorganisationer, såväl svenska som nordiska ochinternationella. Enligt rådets bedömning måste program 1 ges enstörre andel av resurserna för att därefterkunna återgå till den relativa nivån för /74. I kronor blir detändå en betydande ökning från 1,8 milj.kr. /73 till 3,2 milj. kr. Ensatsning på planering och uppföljning anser rådet bör leda till ökadeffektivitet i FoU-arbetet. Oförändradinkomstnivå skulle enligt rådet innebära att programarbetet fick begränsas kraftigtoch inriktas mot att söka forskningsområden som kan inskränkas avsevärt.Vidare skulle bl. a, framtidsstudierna få finansieras på annat sätt. Program 2 information. Mål och planer för informationen grundar sig pådet betänkande som rådets informationsutredning publicerade samt påden omfattande remissbehandlingen. Behovet av information är mycket stort, isynnerhet av för praktik och utbildning anpassad information. Programanslagetberäknas öka från 6,5 milj. kr. budgetåret1972/73 tUl 12,2 milj. kr. Verksamheten uppdelas i två delprogram, information om och från byggforskningensamt stöd till information och dokumentation. Det första delprogrammet tiUdelasca av anslaget i inledningsstadiet. Det minskar till budgetåret1978/79. I fråga ominformation om och från byggnadsforskningen anför rådet att det planerar att kraftigt satsa på att anpassa sin information till mottagarna för att snabbt och effektivtföra ut forskningsresultaten i utbUdning och praktisk tillämpning. Härmedtillmötesgår man ett uttalat krav från branschens sida. Forsknings- ochinformationsverksamhet skall samplaneras och forskarna själva engageras iinformationsarbetet. Se-lektivitet ispridningen av information är en viktig del av verksamhetsprogrammet.Effekterna av informationsverksamheten bör följas upp med regelbundnaintervall. Ilångtidsplanen räknar rådet med att en anpassad information skall gebyggnadsforskningen inte oväsentliga försäljningsintäkter. Prop.1974:1 Bilaga 14 33 detsinkomster bibehållas på oförändrad nivå kommer övergången till informationsformersom är mer anpassade till de praktiskt verksamma intressenternas behov att blibegränsad. och remissvaren betonade viktenav ett fortsatt stöd från rådet till informations- ochdokumentationsverksamhet inom branschen. Närmare hälften av programanslaget under budgetåret1972/73 gick till dokumentationsverksamhet () ochrådet räknar med fortsatt stöd för denna verksamhet. Transformerad informationtill bl. a. landets ca 200 000 byggnadsarbetare skaU utvecklas.Terminologiarbete kräver krafttag för att det skall bli ordning i en ordsamlingdär godtycke rått . Rådet ämnar vidare öka sitt stöd tillutbildningen och framhåller att den är ett effektivt medel att föra utforskningsrön i praktisk tUlämpning. Arbetet inom delprogrammet blir i stora delar beroendeav de förslag om samordning av organisation och verksamhet inom ett antal avbranschens egna informationsorgan som kommer att framläggas av arbetsgruppenORGP . Vid oförändrade resurser måste enligt rådettransformeringsverk-samheten drabbas, såvida inte en rationellare organisationsstrukturkan ge besparingar inom delprogrammet i övrigt. Program 3 stöd tillFoU. En allmän kunskapsbas direkt användbar inom planering, konstruktion ochproduktion och som underlag för fortsatt FoU har byggts upp. Dessa insatserskall fortsätta och utsträckas till nya områden, t. ex. fysiskaarbetsmiljöfrågor och kostnadsfrågor, där kunskapsbasen är bristfällig ellernärmast obefintlig. Den genomgående målinriktade forskningen skall i ökandegrad sammanföras till profektblock med inriktning på viktiga problem. Projekteninom blocket inordnas i en plan vars sammanhållande faktor är den direktamålinriktningen. För samordning och för stimulerande av ny forskning kan ensärskUd styr- eller referensgrupp behövas. Hittillsvarande erfarenhet av dennametod att utveckla FoU är goda. Under /74 räknar rådet med att etablerablock omkring energifrågan, kostnadsfrågor, lätta byggsystem samt belysningsteknik,det senare med betoning på arbetsmiljö. För energifrågorna, dvs. hushållninggenom effektivare distribution och användning, räknar rådet med att satsa ca 12milj. /74 tar blockforskningen 8 milj. kr.eller drygt en femtedel av programanslaget. Målsättningen är att /79 ha drygt en tredjedel av forskningen i projektblock, dvs. ' En särskild arbetsgrupp med representanter förbyggnadsbranscher och berörda informationsorgan (Institutet förbyggdokumentation, Byggtjänstorganen, , Byggstandardiseringen ochBSAB) tillsatt på initiativ av rådet. 3 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 14 34 Sammantaget innebär rådetsplaner avseende block-FoU att en stor del av de föreslagna ökade inkomsternadisponeras för sådana insatser. Rådet tar upp vissafrågor som berör vad rådet kallar överskärande problemområden. Med denindelning av program 3 i delprogram som rådet valt kommer liksom med varjeannan indelning ett antal viktiga frågor att skära över gränserna. En kort beskrivningav dessa frågor ger en enkel överblick övernågra viktiga utvecklingslinjer. Förvaltning har storbetydelse och får alltmer ökad tyngd. Mot den bakgrunden skall processfrågornages ökad uppmärksamhet. ArbetsmUjön skall uppmärksammas, specieUt den industriellamiljön. Hänsyn till den yttre mUjövården och ekologiska synsätt skall föras ini projekten om inte annat som en alltid närvarande bakgrundsfaktor av storbetydelse. Inom klimatisering och försörjning görs särskilda insatser förforskning och utbildning. Experimentbyggandet skall stödjas med uppföljningav experiment. Experimentbyggandet har nära anknytning till företagensproduktutveckling. Rådet ämnar i samråd med STU vidga insatserna på dettaområde. Intresset för export av byggande och byggkomponenter ökar. Rådet avseratt stödja ansträngningar att undanröja tekniska handelshinder, bl. a. viastandardiseringsorganen. Erfarenhetsåterföringfrån produktion och förvaltning/brukande stöds bl. a. i AMA-arbetet. Rådet harmed mycket preliminärt diskuterat att bygga utreklamationsnämndens verksamhet till att ävenomfatta fast egendom, varvid byggforskningen skulle göra de analyserandeinsatserna. Rådet beskriverhärefter de tre delprogrammen och tar först upp delprogram A: Planering ochbrukande av byggd miljö. Delprogrammet omfattarplanering och brukande av den byggda mUjön i vid mening och tangerar problem avbl. a. psykologisk, social, ekonomisk och statsvetenskaplig karaktär.Kunskapsnivån inom forskningsfältet är ojämnt utvecklad. FoU-arbetet uppdelasi dels forskning för planering, dvs. framtagandet av det kunskapsunderlag om brukarkrav m. m. som behövs vid planeringav samhällen och byggnader, dels forskning om planering, dvs. kunskap omplaneringsprocesserna och deras arbetsmetoder. Forskning förplanering har tagit i anspråk ca två tredjedelar av resurserna. De störstasatsningarna har gällt klimat, brukarnas användning och värdering av byggd miljö samt deras upplevelse av den byggda miljön.Forskning om planering har fått den återstående tredjedelen av resurserna. Destörsta satsningarna har här gällt olika metoder i samhällsplaneringen, särskilt lokaliseringsmodeller och ekonomiska planeringsmetoder. Delprogrammet skall få kraftigtökade resurser under de närmast 1974:1 Bilaga 14 35 Fördelningen av dessaskall ske så att forskning om planering fården största ökningen. Forskningen skall avse såväl själva processernasom deras arbetsmetoder. Avsikten med denna satsning är att i ökad utsträckningföra ut samlad kunskap om brukarkrav på miljön m. m. till praktiskanvändning i planering. Särskilt behövs ökadeinsatser på byggnadsplaneringsprocessen och dess arbetsmetoder, frågor somberör förvaltningen av byggd miljö samt de redovisningstekniker vilka måsteutvecklas och prövas som medel för större bmkarinflytande iplaneringsprocesserna. Även forskning förplanering skall enligt rådet få ökade resurser i kronor räknat. Den relativaandelen sjunker emellertid. De ökade resurserna kommer i första hand attinriktas på forskning om naturresurser, denbefintliga byggda miljön (sanering), bullerproblem, användning och värdering avden byggda mUjön, trafik- och lokaliseringsproblem samt ekonomiskkunskap av betydelse för planering. Bakom den planeradeomfördelningen ligger uppfattningen att det inom angränsande forskningsområdenfinns en betydande kunskap om hur mUjön börvara beskaffad. Den behöver kompletteras och göras tillgänglig för dem somplanerar och bygger, vilket är en uppgift för byggnadsforskningen. Menframför allt behövs processer och metoder som medger att den kunskap som finnsblir brukad och leder till en byggd miljösom svarar mot kraven. skall processerna vara avpassade tillkraven på brukarinflytande. Vid oförändrad medelstUldelning kommer utrymmetför initiativ i fråga om nya forskningsområden att minska kraftigt. Pågrund av forskningens långsiktighet behövs nämligen tillgängliga resurser föratt stödja redan planerad och påbörjad forskning. Först kan en omfördelning av resurser ske. Nya projekt inom de eftersattaområdena trafik och ekonomi kan inte startas. Blockforskning kan endastpåbörjas i form av samordning av redan befintlig kunskap (inom sanering, klimat, planprocess). Block som fordrarny kunskap värderingsmetoder, arbetsmiljö, etapputbyggnad fåruppskjutas. Forskningsstrategiskainitiativ för ätt påskynda kunskapstillväxt och resultat-användningförsenas. Delprogram B:Konstruktion och drift av tekniska system är f. n. det största inom program 3.Inom åtskilliga områden är kunskapsnivån väl utvecklad.Rådet söker successivt trappa ner insatserna där, t. ex. beträffandebetongkonstruktioner, materialforskning och andra områden som är väl studerade. Kraftig satsningbehövs på FoU om konstruktion och drift mot bakgrund av driftfrågornasbetydelse för ekonomi och ekologi. En stor del av den samlade verksamheten skeri projektblock. Tyngdpunkten faller inom blocken energifrågor och lätta byggsystem.Inom husbyggnadsområdet riktas intresse mot träkonstmktioner. 1974:1 Bilaga 14 36 Den framtidaenergisituationen kräver att man ägnar intresse åt värmeisolering,värmemagasinering, ventilation, belysning och drift. Inom området anläggningar inriktas forskningen påyttre försörjningssystem. Byggandet och grundvattenfrågor ägnasfortsatt stort intresse. Underjordsbyggandet väntas öka ochmotiverar ökad forskning. För övrigt inrymmer programmetbl. a. följande frågor: möjligheter attformulera krav i prestationstermer utan bindning till system, material ellerproduktionsmetoder begreppetbeständighet ur mekanisk, kemisk och biologisk synvinkel mätteknik ochstandardisering av mätmetoder ytskikt som harstor betydelse för drift- och underhållskostnader lastfömtsättningarvid dimensionering av byggnader byggnadsteknisktillämpning av klassificering av berg- och jordarter. Vid oförändrad medelstUldelning kommer inte utrymme att finnas för planering och genomförande avblockforskningen. Ett flertal block måstesenareläggas för att erforderhgt utrymme för basforskningen skall finnas. Rådet anför attverksamheten inom delprogram C: Byggnadsproduktion omfattande administration,tillverkning och underhåll skall inriktas mot att utveckla en resurssnålbyggnadsproduktion av hus och anläggningar. I det korta perspektivet satsas påkonkret rationaliseringsarbete, utveckling av nya metoder och produkter. Däriinnefattas studier av experimentbyggande i samarbete med produktionsföretagen. Den långsiktigasatsningen ägnas produktionens fömtsättningar i syfte att främja en rationelloch innovationsbenägen produktionsapparat. Däri ligger studier av samhällets regelsystem i form av tekniska normer samtekonomiska planer och andra inverkande politiska beslut. Verksamhetsområdetindelas i underprogrammen Byggnadsmarknad, Byggprocess,Förvaltningsprocess, TUlverkningsteknik, Underhålls- och moderniseringsteknik(UM) samt Generella metoder. Strukturförändringar på byggmarknaden ägnas ökatintresse, även vad avser deras återverkningar på arbetsmarknaden.Byggprocessen studeras ur effektivitetssynpunkt. Ärbetsmiljöfrågorna skallägnas ökat intresse. Inom förvaltningsprocessen bedrivs fortsatta studier fören rationellare underhållsplanering ochförvaltningsorganisation. Området tillverkningsteknik kommer ävenfortsättningsvis att få de största beloppen. Kravet på effektivitetshöjningarär centralt. Intresset inriktas mot arbetsmiljöfrågor och teknik förföränderbar boendemiljö. För UM-teknik krävs betydande insatser av tillämpadkaraktär. Oförändradmedelstilldelning till delprogram C kommer enligt rådet att få följandekonsekvenser under /75: 1974:1 Bilaga 14 37 planeradsatsning på block-FoU avseende kostnadskalkylering, lätta byggsystem och energifrågor kommer attsenareläggas planerad bredinriktning på arbetsmiljöfrågor kommer att försvåras uppbyggnaden avnya FoU-miljöer för att åstadkomma en starkare koppling av praktik och akademikommer inte att kunna påbörjas. Beträffandevissa gemensamma funktioner erinrar rådet om att för den löpande verksamheten finns en kansliorganisation vars kostnaderoch personalstat fastställs av Kungl. Rådet föreslår, motbakgrund av programorienteringen av verksamhetsplanerna, att rådet ifortsättningen skall fastställa kostnaderna m. m. för denna organisation. I dennu redovisade verksamhetsplanen visar kostnaderna för gemensamma funktioner ensjunkande andel av rådets omsättning. D e partemen tschefen När frågan omatt utvidga byggnadsforskningsavgiften till att gälla även anläggningsverksamheten behandlades i prop. 1971:4 framhöU föredragandedepartementschefen att det var angeläget att byggforskningsrådets totalprogramför insatserna inom forskning och utveckling (FoU) redovisades för Kungl.Maj:t. Rådet borde dessutom lägga fram preliminära programbudgetar förinriktning av forskningsinsatserna på samt information omprogramverksamheten och ändrade prioriteringar. Vidare anförde föredragandedepartementschefen att det var hans avsikt att Kungl. Maj:t skulle anmälasynpunkter på verksamhetens huvudsakliga inriktning för . 1972: 1 (bU.13, s. 198) behandlades vissa frågor av betydelse för forskningsverksamhetensframtida inriktning och av grundläggande betydelse för möjligheterna attrationalisera byggandet. Det gällde främstden byggnadsekonomiska forskningen och stödet till företagsbun-detutvecklingsarbete. Vidare ställningstaganden till det långsiktigaforskningsarbetets inriktning ansågs emellertid böra anstå tills en av byggforskningsrådettillsatt särskild arbetsgmpp, som anmäldes i rådets anslagsframställning för /73, hade slutfört sittarbete och rådets ställningstagande härtill förelåg. Rådet remitteradeunder ett av den särskilda arbetsgruppen utarbetat ramprogram till enrad myndigheter, organisationer m. fl. På grundval av ramprogrammet och yttrandenadäröver har rådet nu utarbetat det långsiktiga program för rådets verksamhetsom Kungl. Maj:t begärt och redovisar dettaprogram i sin anslagsframställning för /75. I sambanddärmed behandlar rådet också det ekonomiskautrymmet för byggnadsforskningen och föreslår bl. a. att byggnadsforskningsavgiftenknyts till produktionsvärdet i byggnads- och anläggningsverksamheten. Innan jag gårnärmare in på de av rådet framförda förslagen vill jag inledningsvisunderstryka att den anmälda avsikten att Kungl. 1974:1 Bilaga 14 38 Maj:t skulle redovisa sinasynpunkter på forskningsverksamheten avser dennas huvudsakliga inriktning. a. att Kungl. Maj:ts uttalanden om forskningsprogrammen inte börvara av samma detaljerade karaktär som rådets redovisning vilken i vissaavseenden också fullgör uppgiften som en detaljerad anslagsbudget för kommandeverksamhetsår, främst det närmast kommande. Jag övergårdärefter till rådets förslag och tar först upp frågan om byggnadsforskningensvolym och finansiering. Rådet anser attmålet beträffande de samlade FoU-insatserna inom byggnads- ochanläggningssektorn bör vara att öka dessa insatser till av det sammanlagdaproduktionsvärdet inom denna sektor. En beräkningav den samlade byggnadsforskningen avseende / 71 visaratt den då uppgick till sammanlagt drygt 200 milj. kr. vilket motsvarar av produktionsvärdet inombyggnads- och anläggningssektorn. Rådet anser vidare att den genområdet finansierade forskningens del härav bör ökas så att den utgör ,vilket innebär att något mindre än halva ökningen av insatserna bör kanaliserasvia rådet. Jag anser mig inteha underlag för att kunna förorda de av rådet preciserademålen, även om jag från mera allmänna utgångspunkter kan vitsordabetydelsen av forsknings- och utvecklingsinsatser inom byggnads- ochanläggningssektorn. Beträffande finansieringen av den forskning somsker genom byggforskningsrådet föreslår rådet ett nytt avgiftssystem sominnebär att byggnadsforskningsvolymen kopplas till produktionsvärdet och intetill lönesumman inom byggnads- och anläggningsindustrin. Förslaget innebärvidare att skall fastställa hur stor andel av produktionsvärdet som skall gå till byggnadsforskningen ens. k. FoU-procent som senare omräknas till en på lönesumman beräknaduttagsprocent som fastställs av Kungl. Härigenom skulle enligt rådetvissa nackdelar med nuvarande avgiftssystem kunna elimineras. En sådannackdel är att det föreligger betydande svårigheter att i förväg beräkna vilkenforskningsvolym som en viss uttagsprocent medför därför att lönesumman utgören varierande andel av produktionsvärdet. En annan nackdel är att förändringari uttagsprocenten får effekt först . Rådet föreslår attFoU-procenten fastställs tiU för . Om förslagetbeträffande nytt avgiftssystem inte godtas hemställer rådet attavgiftsprocenten höjs från till . Rådet anser vidare mot bakgrund bl. a. av attbyggnadsforskningen omfattar även förvaltning av byggnader ochanläggningar medan avgiften belastar ihuvudsak nyproduktionen att byggnadsforskningens finansiering pålängre sikt bör ändras på ett mer genomgripande sätt än vad rådet föreslår förde närmaste åren. Prop.1974:1 Bilaga 14 39 angerrådet budgetfinansiering eller avgift med anknytning till momsuppbörden. Ettnytt avgiftssystem som knyts tUl innehav och brukande av byggnader ochanläggningar anges som önskvärt men svårt att konstruera. Rådet anser motdenna bakgrund att det bör få Kungl. Maj:ts uppdrag att utreda frågan omfinansieringen på av rådets verksamhet. Jag har förståelse för de synpunkter som rådet förtfram i fråga om nuvarande finansieringssystem och dess olägenheter. Det kanvisserligen innebära svårigheter att inkomsterna är beroende av ett såsvårberäknat underlag som lönesumman i byggnads- och anläggningsverksamheten.Jag anser dock att det f. n. inte finns underlag för en alternativ lösning.Jag vill för övrigt erinra om att den inrättade arbetarskyddsfonden,som har till uppgift att bl. a. främja forskningen inom arbetarskyddsområdet,har en finansieringskonstruktion som är likartad med den som gäller förbyggnadsforskningen. Mot denna bakgrund bör i stället en mera begränsadhöjning av ut tagsprocenten i kombination med utökning av statsanslaget varaatt föredra före de av rådet förordade lösningarna. Med hänsyn tUl det jag har anfört förordar jag attbyggnadsforskningsavgiften höjs från nuvarande till av avgiftsunderlaget,vilket innebär en återgång till den uttagsprocent som gällde före vidgningenden av avgiftsplikten till anläggningssektorn. Ändringen börträda i kraft . Den föreslagna höjningen föranleder ändringi förordningen om byggnadsforskningsavgift. Förslag härom bör föreläggasriksdagen i särskild proposition. Jag kommer senare denna dag att görahemställan härom hos Kungl. Beträffande det statliga anslaget tillbyggnadsforskning vill jag erinra om att det höjdes tUl 7 milj. kr. Skälet härtill var bl. a. en beräknad förskjutning mot enökad andel statlig anläggningsverksamhet. Vidare beslöt förra årets riksdagatt ett engångsbidrag av statsmedel om 2 milj. kr. skulle utgå underinnevarande budgetår. Grunden för detta engångsbidrag var svårigheterna attförutse minskningen av avgiftsinkomsterna under detta budgetår. I enlighet med de av mig i det föregående förordadeprinciperna för ökning av byggnadsforskningsvolymen förordar jag att anslagetför byggnadsforskning för /75 förs upp med 9 milj. kr. Det ärsåledes samma belopp som under innevarande budgetår men eftersom det inteinnefattar något engångsbidrag är det att betrakta som en höjning avstatsanslaget. Jag vill i detta sammanhang ta upp ytterligare en frågaav ekonomisk natur. , vars verksamhetbekostas av medel som anvisas av rådet, skall omlokaliseras till Gävle.Pågående planering är inriktad på att flyttning skall ske under sommaren 1976.Institutet har anfört att flyttningen till och uppbyggnaden av nya 1974:1 Bilaga 14 40 laboratorier där samt erforderligutbyggnad av bl. a. institutets bibliotek ochdatabehandlingsresurser medför investeringskostnader som inte bör bestridas av byggforskningsmedel. Institutetberäknar behovet av särskUda medel för dessa ändamål till ca 3,2 milj.kr. För egen del får jag, efter samråd med chefen för ,anföra följande. De investeringskostnaderför nybyggnader som uppkommer i samband med omlokalisering av statiigverksamhet bekostas av medel på kapitalbudgeten. För inredningen avnybyggnaderna och sådan utrustning som är knutentill lokalerna anvisas som regel medel på anslag under sjunde huvudtiteln.Allmänt gäller att befintiig inredning och utrustning skall utnyttjasäven efter omlokaliseringen i den mån starka funktionella eller ekonomiska bedömningar inte talar emot detta.Planeringen av lokalförsörjningen och utrustning i samband medtUlkomsten av nya lokaler för institutet är ännu inte så långt framskriden attdet är möjligt att nu ta ställning till institutets förslag. Frågan omanvisande av medel till ändamål får prövas . Jag övergår nutill att behandla forskningsverksamhetens huvudsakliga inriktning.