prop · FX03131 · 1974-12-31 00:00:00 — Ministrarna diskuteradeslutiigen lämpliga former för samarbete mellan EG-staterna och de avEuroparådets medlemsstater som står utanför EGför det fall det anses önskvärt att åtgärder som planeras inom EG på deträttsliga området på lämpligt sätt utsträcks att omfatta även andraeuroparådsstater. Diskussionerna resulterade i att konferensen antogen resolution, i vilken ministrarna rekommenderar ministerkommittéatt, riär kommittén behandlar frågan om framtida roll på deträttsliga området, ta hänsyn till de synpunkter som kommit tUl uttryck underjustitieministermötet. Den andra punkten på föredragningslistan, debattenangående aktueUa lagstiflningsproblem, rörde huvudsakligen två frågor, nämligenekonomisk brottslighet och reformer på det familjerättsliga området. Diskussionerna rörande den ekonomiska brottslighetenägde mm på grundval av två rapporter som utarbetats av och Sverigesjustitieministrar. Ministrarna var allmänt av den uppfattningen att ekonomiskbrottslighet kan orsaka allvarliga skador för samhället och för enskildaindivider samt att denna frågas intemationella aspekter nödvändiggör ensamordning när det gäller sanktioner och förebyggande åtgärder. Ministrarnauttalade vidare att en ingående studie borde göras av möjligheterna attutsträcka den europeiska utlämningskonventionen till att omfatta allvarligareskattebrott. Mot bakgmnd av diskussionerna beslöt justitieministermötet attrekommendera att uppdra åt ECCP att vidta endetaljerad undersökning rörande ekonomisk brottslighet. Denna studie bordeenligt justitieministrarna bl. a. behandla vissa speciella aspekter på dennatyp av brottslighet, .såsom skattebrott och de problem som uppkommer genomexistensen av multinationella företag. Frågan om utiämning för ekonomiska brottborde också studeras. Frågan om en reform av den familjerättsligalagstiftningen diskuterades mot bakgrund av rapporter som utarbetats avstatsrådet och den västtyske justitieministern, vilka redogjordeför de ändringar i lagstiftningen som föreslagits i deras resp. länderoch de omständigheter som föranlett dessa reformförslag. Justiteministrarnabeslöt att rekommendera att uppdra åt CCJ att påsitt arbetsprogram ta upp en undersökning av de problem som uppkommer vid reformerpå familjelagstiftningens område. I samband med justitieministermötet anordnades ettgemensamt möte med rådgivande församlings juridiska kommitté,varvid frågor av gemensamt intresse diskuterades. d)F,uropeiska kommittén for juridiskt samarbete (CC.1) Den europeiska kommittén för juridiskt samarbetehöU Ivå möten. Kommitténs 19:e möte ägde rum ochdet 20 :e mötet . I syfte att uppnå ökad rättslikhet mellanEuroparådets medlemsländer pågår utredningsarbete på en rad områden inom olikakommittéer under CCJ. Bland de ämnen som är under utredning bÖr främst nämnasproduktansvar, vårdnad om barn, konsumentskydd, den enskildes skydd iadministrativa förfaranden samt privatiivets skydd vid automatiskdatabehandling av personinformation. Arbetet på en handledning rörandeerkännande och verkställighet av utländska avgöranden på det civilrättsligaområdet kommer att avslutas . Underår 1974 kommer nytiUsatta kommittéer att påbörja studier an- gåendefordringspieskription, avtalsviten och frågor som har samband med förvärv avmedborgarskap i fråga om makar med olika nationalitet och deras barn. c)Furopciska kommKtcn för brottslighelsfrågor (bCCP) ECCP höll sitt 22:a möte. Vid mötetsom hölls , behandlades bl. a. förslag till resolution om behandlingi grupper och samhällen inom fångvården och förslag till resolution om metoderför prognoser om brott. ECCP antog de föreslagna texterna, såvitt gäller detförstnämnda förslaget med vissa ändringar, och beslöt hänskjuta dem tillministerkommittén. Bland de frågor som behandlades avECCP:s under-kommittéer märks påföljder för trafikbrott, straffprocessuellafrihets-bcrövandcn, tillämpningen av den europeiska utlämningskonventionen,försäljning och innehav av skjulvapen, brottmålsdom i den tilltalades frånvaro,avkriminalisering, behandling av intagna med långa frihetsstraff samt andraalternativ till fängelse än villkorlig dom och liknande påföljder. På ECCP:s arbetsprogram står bl. a. fråganom straffrättsliga möjligheter att bidra lill miljöskyddet och en undersökningav åter-fallsbrottslighcten. Vid en kriminologisk konferens den 2330 november1973 behandlades frågan om metoder för beräkningar och planering inom detkriminologiska området. f)för de mänskliga rättigheterna Arbetet inom expertkommittén för de mänskligarätlighctcma bedrevs under är 1973, förutom i plenum, inom tvåunderkommitléer. var representerat i den underkommitté, nr 1, som avplenum fått sig anförtrodd bl. a. massmediafrågor med anknytning till mänskligarättigheter. slutförde expertkommittén arbetet medden av underkom-niitté nr 2 förberedda frägan om utvidgat skydd avseendenationella minoriteter. kom fram till atl det ej föreliggernågot behov att f. n. tillskapa något ytterligare tilläggsprotokoll till deneuropeiska konventionen om mänskliga rättigheter avseende nationellaminoriteters ställning. fortsatte inom undcrkommilté nr 1under 1973 ett studium av förutsättningarna för en harmonisering av nationell massmcdialagstiftning. behandlade vidare under 1973förslag lill ett nytt program för inom mänskligarättighelsom-rädcl. Behandlingen av följande frågor, som tidigareuppförts på kommitténs dagordning, fortsattes : (i) Fråga om skydd för privatlivets helgd medhänsyn till press och andra massmedia samt den tekniska utvecklingen. (ii) Fråga om utvidgning av rätten till informationgenom ett tilläggsprotokoll till den europeiska konventionen om de mänskligarättigheterna eller på annal sätt. (iii) Förberedande av ett fjärde kollokviumbeträffande den europeiska konventionen för mänskliga rättigheter i . u) Resolutioner som antagits av ministerkommittén antog under åreten resolution om ett multilateralt stipendieprogram inom högre utbUdning. Sju länder, däribland , haranslutit sig tUl stipendieprogrammet, som erbjuder forskare från aUakulturstyrelsens (Commitlee for Cullural Cooperation) medlemsländer stipendierför studier och/eller forskning i något av dessa sju länder. b) Åttonde europeiska ulbildniDgsministermötct Utbildningsministrarna höll sittåttonde möte i . Huvudtema för diskussionerna var utbUdning avåldersgrupperna . Diskussionerna utmynnade i en resolution som angerministrarnas syn på denna fas i utbUdningen. Ministrarna enades också om sexhuvudområden för internationellt samarbete utveckling avriktiinjer för utbildning av 1619-åringar utbildning ochfortbildning av lärare utbildning avinvandrare och deras familjer kompensatoriskutbildning för handikappade. Ministrarna accepterade en inbjudanfrån den svenske utbildningsministern att hålla sin nästa session i Sverige1975 om återkommande utbildning. c) luiropeiska ungdomsfonden Den nystartade ungdomsfonden bidrogunder 1973 med 781 000 FF till skilda ungdomssammankomster i medlemsländernaoch med 724 000 FF till ett 15-tal internationella ungdomsorganisationersadministrativa kostnader. Ansökningarna om finansiellt bidragfrån fonden uppgick totalt till 3,5 mUj. Kulturstyrelsen (Committee forCullural Cooperation; CCC) sammanträdde såsom bmkligt två gånger iStrasbourg, en gång och en gång . Av de tre permanentaunderkommittéerna har kommittén för allmänna skolfrågor och kommittén förvuxenutbildning och kulturell utveckling sammanträtt vardera en gång, medanden tredje, som behandlar högre utbildning och forskning, sammanträtt tvågånger. Ad hoc kommittén för pedagogisk forskning har sammanträtt en gång. Kulturstyrelsen och dessunderkommittéer har bl. a. behandlat följande frågor: (i) Intensifiering av samarbetet Även om inte en s. k.utbUdnuigsbyrå (Office of Education), vars inrättande utgjorde rådgivandeförsamlingens önskemål i rekommendationerna 567 och 649, har upprättats i fullskala, kan detta önskemål delvissägas ha uppfyllts genom beslut om ett intensifierat och koncentreratsamarbete och motsvarande förstärkning av resurserna . Som ett led i den intensifiering av samarbetet påutbildningens område som tog sin början 1972, vidtogs åtgärder för att startadels ett specialprojekt, dels sju s. k. intensivprojekt. , i vilket tretton länder, däribland , anmält intresse attpå egen bekostnad delta, beräknades börja . På följande sju områden hoppades man kunna starlaintensivprojekt : yrkesutbildning och teknisk utbUdning läroplansreformering och -utveckling (ii)Allmänna skolfrågor Förutom förberedelse av inlensivprojekten förförskoleulbUdning respektive yrkesutbUdning och teknisk utbildning behandladekommittén för allmänna skolfrågor bl. a. de frågor som rör utbUdning av lärareför invandrarbarn. (iii)Högre utbildning och forskning utbUdning och forskning gjordeförberedelser för specialprojektet samt för de tvåinlensivprojekten om ekvivalens ifråga om kvalifikationer ochläroplansreformering och -utveckling. Kommittén fuUbordade vidare den förstafasen av sitt arbete rörande differentiering av tertiär utbildning, vUkenomfattar allmän planering, relationen meUan sekundär och tertiär utbUdning,tUlträde till högre utbildning och studenternas medbestämmanderätt. En särskUd arbetsgrupp tUlsattes för alt studeratolkningsproblem gällande konventionen om ekvivalens av diplom. (iv)Kultur Fjorton europeiska städer, bland dessa ,deltog i ett projekt där städernas kulturpolitik systematisktstuderades i rationaliseringssyfte. Då första fasen av arbetet på en ny kulturpolitikdärmed hade avslutals, ansåg kommittén del viktigt att enkulturministerkonfcrens sammankallas. Ett expertmöte diskuterade frågor rörandesocio-kulturell animation, dvs. kulturförmedling enUgt nya metoder, för altdels förbättra spridningen av ii\formation härom, dels förbereda ett symposiumom status och utbildning av kulturförmedlare. Ett kollokvium om utgifter för kulturella ändamåldiskuterade specialstudier gjorda bl. a. i och Norge.I en rapport kommer man att summera dessa nationella studier, inklusive tidigarearbete om kulturstatistik, och föreslå en metodologi för kulturförvaltning. Skr.1974: 131 K, (v) Vuxeiiulbildning Ett antal expertmöten under åretdiskuterade vuxenutbildningens organisation, innehåll och metoder, etl områdeför ett av de s. k. intensivprojekten. Ett modulkompetenssystem för vuxnasinlärning av moderna spiäk bearbetades inom en expertgrupp. (vi) Sport Den belgiska regeringen erbjöd sigatl sta som värd för en sportministerkonferens. (vii) Pedagogisk forskning Vid det årliga mötet med kommitténför pedagogisk forskning presenterades en studie över utvecklingstendenser förde närmaste 10 åren rörande forskning på de olika utbildningsstadierna. Ett femte symposium i regi avkommittén för pedagogisk forskning hölls i och behandladekompensatorisk utbildning för socio-kuUurellt handikappade, företrädesvis påförskolenivån och lågstadium. Sociala frågor .1) höll sociala kommitténtvå sammanträden, ett och ett . (i) I ett svar pä rekommendation685 från rådgivande församlingen rörande upprättande av sociala rapporter inomEuroparådets medlemsstater föreslog sociala kommittén att ministerkommitténmed anledning av rekommendationen skulle uttala att frågan om fastställande aven enhetlig procedur för utarbetande av regelbundna rapporter inom Europarådetvar för tidigt väckt. Det erinrades vidare om att flera internationellaorganisationer, särskilt , arbetade mot samma mål -som kom till uttryck irekommendation 685. borde också betona de svårigheter somoundgängligen är förenade UAed Ivam-lagandet av statistiska uppgifler som ärinternationellt jämförbara. borde emellertid uppmanasekretariatet att hålla kontakt med arbete, särskilt i fråga om socialaindikatorer, och att rapportera härom till socialakommittén, sä att denna kunde ta upp frägan om social rapportering med ministerkommittén. (ii) Ett förslag till curopei.ikkonvention om sociaU skydd för jord-hriikare antogs slutligt av socialakommittén och skulle underställas ministerkommittén i januari 1974.Konventionen är tillämplig på självständiga företagare, deras familjemedlemmarsamt eventuella anställda. Nämnda personkategorier skulle åtnjuta samma socialatrygghet som enligt vederbörande lands lagstiftning tiUkommer andra medborgare.Från svensk sida begagnade man sig av den reservationsrätt, som konventionenöppnade såvitt avsåg vissa bestämmelser om vederlag till jordbrukare som avstrukturella skäl lämnar sitt jordbruk. (iii) Kommittén behandladepreliminärt en av ett underulskott utarbetad rapport med förslag tillresolution om den sociala situationen för zigenare och andra flyttandebefolkningsgrupper. ettfrån brittisk sida framlagt resolutionsförslag. Kommittén beslöt att läggarapporten tUl grund för sina diskussioner. I likhet med underul-skottet ansågkommittén att den blivande resolutionen inte skulle ta sikte på någon särskildetnisk grupp ulan hänföra sig tUl alla vandrande befolkningsgrupper. Efterdiskussion uppdrog kommittén åt sekretariatet att utarbeta elt revideratresolutionsförslag med beaktande av diskussionen i kommittén och av detbrUliska förslaget. (iv) Behandlingen av en rekommendation omarbetslöshet bland ungdom uppsköts efter en kort debatt . (v) I fråga om sociala stipendierbeslöts atl till ämne program för forskningsstipendier välja ämnet"Åtgärder lör att underlätta installering av arbetslösa som tvingas flyttafrån en plats till en annan för att finna arbete". (vi) hade anmodat kommittén altavge utlåtande över elt förslag tUl resolution om de unga och arbetslivet,antagen av den europeiska arbetsministerkonferensen. Kommittén fann atlle.soki-tionen innehåUer värdefulla och intressanta förslag men ansåg sigbehöva informationer om det arbete som inom andra organisationer bedrivs pådetta område. Utarbetandet av en eventuell konvention rörande en europeiskstadga för unga arbetstagare ansåg kommittén inle kunna påbörjas lidigare än1977, sedan man kunnat klart definiera vUka delar av resolutionen som skulleomfattas av programmet /76. (vii) Sekretariatet hade lagt fram ett dokument,vari man sökt anlägga ett brett perspektiv på frågan rörande omhänderiagandeav hemlösa. Kommittén fann att man från fortsatta studier på området bordeutesluta bostads- och levnadsförhållanden för gamla och hellre söka utrönavilka orsaker som ledde lill social missanpassning av hemlösa saml beslöt attår 1975 tillsälta en arbetsgrupp med uppgift att göra en lämplig avgränsning avämnet. (viii) Med hänsyn till del stora antal personer somårligen försvinner i samt den bristande samordningen rörandeefterforskningar hade rekommendation nr 646 (1971) om åtgärder för att uppspårasaknade personer tagils upp på sociala kommitténs arbetpsrogram. Man var i kommittén allmänt tveksam huruvidakommittén var rält fomm för detta utredningsarbete. Det framhölls alt i deflesta länder justitie- eller inrikesministerierna, vilka inle varrepresenterade i kommittén, hade ansvar för denna verksamhet. Med anledninghärav ifrågasattes om inle juridiska kommitté borde överta utredningen,medan sociala kommittén endast borde konsulteras beträffande de socialaaspekterna. Med anledning härav beslöts atl sekretariatet efter kontakter medjuridiska kommittén och andra kommittéer, sUi-skilt expertkommittén rörandegränsformaliteter, skulle återkomma i ärendet. (ix) På förfrågan från ministerkommittén beslötsociala kommittén uttala sig för att rekommendation nr 695 (1973) rörandeförberedelse för pensionsåldern borde innefattas i arbetsprogrammet för1975/76. (x) Med anledning av en uppkommen fråga omkompetensfördelningen mellan sociala kommittén och rådgivande kommittén tillEuroparådets särskilde representant för flykting- och överbefolkningsfrågorhemställde kommittén att ministerkommittén måtte fatta ett generellt beslut ikompetensfrågor samt särskUt faststäUa hur uppgifterna i verksamhetsprogrammetskulle fördelas på olika kommittéer. h)fur social trygghet Kommitténs arbete ägnades företrädesvisåt olika studier med sikte på harmonisering av socialförsäkringssystemen imedlemsländerna. En sådan studie gällde utformningen av socialförsäkringen föricke förvärvsarbetande kvinnor. En annan gällde frågan om flexibilitet inomålderspensioneringen. Bägge dessa studier bedrevs med sikte på att få till ståndrekommendationer till medlemsländerna. Vidare var en studie under utarbetandeangående återverkningarna på socialförsäkringens ekonomi av de förekommandesänkningarna av den allmänna pensionsåldern i olika länder och den samlidigtstigande medellivslängden hos befolkningen. Kommitténs arbete i frågor rörande samordningen avsocialförsäkringssystemen vad gäller tiUämpningen på migrerande arbetstagaregällde admmisttativa följdfrågor till den likställighelskonventionsom öppnades för undertecknande. 1 likhet har kommittén slutligendeltagit i den årliga granskningen av rapporterna om tillämpningen av deneuropeiska so-cialförsäkringsbalken. höll hälsovårdskommittén tvåsammanträden, ett och ett . (i) Det omfattande arbetet rörande frågorsammanhängande med blodtransfusion fortsatte under arbetsåret. Bland annatbeslöt kommittén rekommendera fortsalt ekonomiskt stöd till den europeiska bankenför fruset blod från sällsynta blodgrupper. Kommittén framhöll alt deeuropeiska kurserna beträffande olika aspekter på blodtransfusion varitbetydelsefulla instmment för att förmedla kunskap mellan rådets medlemsstaterom problem och framsteg inom detta område. (ii) stipendieprogram utgörfortfarande en viktig del av rådets verksamhet och det kunde medtillfredsställelse konstaleras alt programmets budget åter börjar närma sig1971 års nivå efter den tidigare minskningen. Som ämne "Programme" beslöt kommittén upptaga"Barnmorskornas nuvarande utbildning och roll i stater ochFinland". (iii) Ett förslag till rekommendation rörandeidrottsmedicinens utformning och utveckling i stater utarbetadesinom kommittén. (iv) Vidare utformade kommittén ett förslag tUlresolution om åtgärder mot veneriska sjukdomar (numera inom Europarådetbenämnda sexuellt överförda sjukdomar). (v) Frågan om överförbrukning av läkemedel varföremål för studier inom en arbetsgmpp som utformade ett förslag tillrekommendation jämte ett mera detaljerat bihang med noggrant definieradeåtgärder. Detla förslag avsågs efter behandling i medlemsländerna komma attslutbehandlas . (vi) Kommittén undersökte frågan om utfärdande avett europeiskt hälsokort, men fann att ett sådant kort knappast skulle kunnabli av väsentligt värde för praktisk hälso- och sjukvård. Ä andra sidan underströkkommittén betydelsen av specifika medicinska identitetskort och liknandehandlingar för särskill sårbara grupper, t. ex. diabetiker, epi-leptiker ochbärare av s. k. pace-makers. (vii) Kommhtén godkände ett förslag lUI resolutionom dentalhygien, vari bl. a. uttalas att icke-tandläkarutbildad personal, t.ex. tandsköterskor och tandhygienister, borde användas i den förebyggandeverksamheten. (viii) Kommittén beslöt att hos ministerkommitténhemställa om bemyndigande alt företa en studie över utvecklingen, inkl.rollfördelning och ansvar, inom olika paramedicinska yrkeskategorier. hos ministerkommittén att om möjligt följande ämnenskulle bli föremål för ett fördjupat studium inom hälsovurdskom-mitlén,nämligen a) barnolycksfall som ett hälsovårdsproblem (enuppföljning av lidigare verksamhet), b) organisation av förebyggande mentalhälsovård, c) den interna strukturen på sjukhus, d) olikatyper av sjukhus och sjukhusgrupper. (ix) Ett inom kommittén utformat förslag till avtalrörande transport av lik öppnades för undertecknande . behandlar ett förslagiHl konvention för alt reglera migrerande arbetares förhållanden. Framsteg hargjorts men arbetet har gått långsamt på grund av vissa motsättningar mellanutvandrar- och invandrarländerna. Vid den rådgivande församlingens session iseptember 1973 antog församlingen rekommendation 711 (1973), variministerkommittén uppmanas att skyndsamt slutbehandla frågan om nämnda konvention,samt rekommendation 712 (1973) och resolution 551 (1973) om migrerandearbetares integrering i mottagarländerna. påbörjade under år 1973behandlingen av fyra resolutionsutkast rörande migration och arbetsmarknad,nämligen om lika behandling av migrerande arbetare och mottagarlandets egna medborgare,om återförening av migrerande arbetares familjer, om enhetliga krav påyrkeskvalifikationer för bUmekaniker samt om en skolgångsjournal förmigrerande arbetares barn. Läsåret 197273 inleddes stöd åtförsök med specialklasser i bl. a. för att metodiskt studera ochförbättra integrationen av migrerande arbetares barn i nya skolsystem. En särskild studie påbörjades som avser invandrareslikabehandling med mottagarlandets medborgare inom områdena yrkesvägledningoch yrkesutbildning, omskolning och återanställning. På arbetsmUjöområdet antogs en rekommendation omtillverkning av detektorer för mätning av luftens egenskaper påarbetsplatserna. Studier ägnades nedbringandet av antalet arbetsolycksfall ochfall av yrkessjukdomar. u)Resolutioner som antagits av ministerkommittén i)Reglerna för European Diploma Resolution (73) 4, som antogs ,ändrar de tidigare reglerna för tilldelning av European Diploma och inför bl.a. en ny kategori av landskap som kan tilldelas diplomet. Diplomet kan nu tilldelasett landskap på grund av dess sociala och rekreationsmässiga funktion. ii)Skydd av kustområden 1 resolution (73) 29, som antogs den 26 oktober1973, rekommenderas medlemsstaterna att vidta förebyggande åtgärder för attförhindra all kustområden viltrar sönder och förstörs. Resolutionen framhållervidare bl. a. atl allmänheten bör garanteras tillgång till kusterna. 1 resolution (73) 30, som antogs den 26 oktober1973, föreslås bl. a. att åtgärder för att skydda landskap skall harmoniseraspå europeisk nivå. iv) Fåglar i behov av särskilt skydd i I resolution (73) 31, som också antogs den 26oktober 1973, rekommenderas medlemsregeringarna att förstärka sina legala ochadministrativa åtgärder för att fåglar och deras boplatser skall tillförsäkrasett ökat skydd. Det konstateras att det finns 58 fågelarter i som är ibehov av särskilt skydd och att speciell uppmärksamhet bör ägnas vissa flyttfågelarter. Il)1973 ärs miljöministerkonferens första miljöministerkonferens hölls iWien på inbjudan av den österrikiska regeringen.Konferensen behandlade följande frågor: planläggning och användning av den naturligamiljön, inklusive friluftsområden bevarande av vilt och områden av vetenskapligtvärde utbildning och information rörande mUjövård Konferensen antog tre resolutioner på nämndaområden och en fjärde resolution rörande inbjudan till en andramUjöministerkonferens i . genomförde kommittén en studie över delagstiftningsåtgärder som medlemsstater vidtagit eller planerar i syfte attskydda kustområdena. Kommittén slutförde även en studie rörande fåglar i behovav speciellt skydd i . hölls en konferens i på franskaregeringens initiativ för alt diskutera en europeisk organisation förnaturparker och -reservat. Den expertkommitté som tillsatts för att utarbetaen konvention rörande skydd mot förorening av internationella sötvattenberäknades vara klar med sitt arbele . slutförde fyrajämförande studier över åtgärder för att reducera föroreningar från olika typerav industrier. e)Informationscentralen för naturvårdsfrågor Informationsverksamheten bedrevs isedvanliga former. Vidare upptogs frågan om en omorganisation avinformationscentralen och klarare riktlinjer för dess verksamhet. För ändamåletanlitades en organisationskonsult, som utarbetat ett förslag tillomorganisation och förändringar av centralens arbetsuppgifter. 7.Kommun-, region- ocb planfrågor a)i kommunala och regionala frågor Kommittén handlägger frågor som rör lokala ochregionala organ eller hänger samman med regionalpolitiken, särskUt vad gällerförhållandet mellan statiiga och kommunala organ. Kommittén bistår ministerkommittén och Europarådetsövriga organ i frågor av lokalt och regionalt intresse. Kommittén fungerar ävensom elt samarbetsorgan mellan medlemsländernas regeringar för utbyte avinformation och erfarenhet kring den lokala självstyrelsen.