prop · FX03132 · 1974-12-31 00:00:00 — vidaden eftersläpande avdragsrätlen bör behållas det nyasysteraet tUlärapas. Utredningsmajoriteten har inte lagt fram någotförfattningsförslag på denna punkt. Inte heller har utrednings-majoriteten lagtfram förslag tUl täckning av inkomstbortfallet på . för detfall avdragsrätten skulle behållas övergångsåret. Utredningsmajoritetenframhåller alt det från fördelningspolitisk synpunkt bör uppmärksammas att eneventuell avdragsrätt får större effekt i högre inkomstlägen än i lägre. Dettaberor på att avgiften är större vid högre inkomster och på att skattesystemetär progressivt. Ledamöterna med insläraraande av ledaraotenHermansson har framhållit att en bibehållen avdragsrätt innebär en brist ifinansieringen av omläggningen med 1,6 mUjarder kr. Med hänsyn härtill ochtill att de fördelningspolitiska effekterna av avdragsrätten inte ärgodtagbara anser de att avdragsrätten för löntagares sjukförsäkringsavgift böravskaffas vid taxering. Ledamöterna att denna avdragsrätt bör behållas av både principiella och praktiskaskäl. Förevarande fråga har föranlett delade meningar vidremissbehandlingen. Flera instanser, däribland () och akademikers centralorganisation (),anser att avdragsrätlen bör behållas. Ett par länsstyrelser och Föreningen anser att det skulle vara praktiskt svårt att vid 1976 årstaxering skilja mellan löntagares avgifter som inte skulle få dras av ochegenföretagares avgifter som alltjämt skulle vara avdragsgilla. De ledamötersom uttalat sig för att slopa avdragsrätten vid taxering vinner stödav bl. a. i (LO), kammarrätten i ochriksrevisionsverket (RRV). För egen del finner jag det naturligt att denföreslagna omläggningen, som innefattar slopande av såvälsjukförsäkringsavgiften för löntagarna som avdragsrätten för avgiften,tillämpas fullt ut redan vid taxering. Om avdragsrätten behålls övergångsviskoraraer de fömt nämnda effekterna därav (s. 52) att läggas till deskattesänkningar utredningen redovisat. Från både fördelningspolitisk ochstatsfinansiell synpunkt anser jag de nu angivna effekterna oacceptabla. Någraegentliga tekniska svårigheter att ha olika avdragsregler i detta hänseendeför löntagare och egenföretagare torde inte finnas. Jag förordar alltså att avdragsrätlenför löntagares sjukförsäkringsavgift slopas fr. o. ni. 46 §2 raora. KL bör ändras i enlighet härmed. Utredningens förslag på beskattningsområdet innebäralt nuvarande avtrappning av gnmdavdraget slopas och att statsskatteskalanjusteras. Det sammanslagna resultatet härav är en lindring av marginalskattenfrämst för mellaninkomstgmpperna. För högre inkorastskikt skärpsmarginalskatten något. Genora avdraget från skatt på . ensärskild lättnad för låginkomsttagarna. Förslaget har som helhet fått ett positivtmottagande. Särskilt från skatteadrainistrativa instanser har framhållits attinförandet av fasta gnmdavdrag underlättar för inkomsttagama att överblickabeskattnings-resultatet och att taxeringsrayndighetemas arbete underlättas. Beträffande skatteskalan har en del remissinstanserbl. a. kamraar-rällen i , , Näringslivets skattedelegation ochLantbrukarnas skattedelegaiion i enlighet med reservationerna av ledamöternaKrönmark och särat det särskUda yttrandet av ledamoten sig skärpningen av marginalskatten i de högsta skikten. Man framhålleratt skärpningen har ringa statsfinansiell betydelse och alt den kan försvårafortsatt omläggning av skattesystemet. Vidare har kritik riktats från vissa beskattningsmyndighetermot avdraget från skatt på . Därvid har anförts att det varit teknisktenklare att arbeta in raotsvarande lättnad i skatteskalan och att avdragetkoraraer att innebära raerarbete. Statskontoret förordar ett förhöjtschablonavdrag från intäkt av tjänst i stället för avdraget från skatt.Kammarrätten i anser att barnavdrag för skattskyldiga med inkorast upptill . är en tänkbar lösning. Även mot tröskeleffekter somuppkoraraer vid inkoraster . har riktats invändningarfrån flera håll. För egen del vill jag anföra följande. Liksomflertalet remissinstanser anser jag utredningsförslaget i denna del som helhetge effekter som i stort sett är väl avvägda. Slopandet av gmndavdragetsavtrappning är dessutora en förenkling. Skärpningen av raarginalskallen i dehögre inkorastskikten som för övrigt är tämligen obetydlig är enligt minmening motiverad från fördelningspolitisk synpunkt och torde inte nämnvärtförsvåra de senare reformer som kan anses önskvärda. som jag i Ukhet med anser böra benämnas särskildskattereduktion torde i detla sammanhang vara det lämpligaste medlet att geskattelättnad åt den grupp det här är fråga om. Den nuvarande skattereduktionenfungerar tekniskt väl och detsamraa torde koraraa att gälla den särskildaskattereduktionen. Jag ansluter raig sålunda tiUutredningsmajoritetens förslag beträffande gmndavdrag och skatteskala samtbeträffande belopp och allmänna fömtsättningar för den särskildaskattereduktionen. Jag anser emellertid liksom flera remissinstanser att densärskilda skattereduktionen bör trappas av vid statligt taxerade inkomsteromedelbart . för att undvika de tröskeleffekter som annars skulleuppkomraa. Avtrappningen bör ske raed av den del av den statligttaxerade inkoraslen som överstiger . Den särskilda skattereduktionenär då helt avtrappad då inkomsten uppgår tUl . Avtrappningsre-geln harsin plats i 2 § 5 mora. uppbördsförordningen (1953: 272), UF. Även 4 § 1 mom,UF bör ändras i enlighet härmed. merkostnad föravtrappningsregeln kan beräknas bli 30 railj, kr. Reglerna om den särskilda skattereduktionen börvidare kompletteras i vissa hänseenden. Reduktionen bör på sättriksskatteverket (RSV) angett medges endast tUl inkomsttagare sora är bosattai eller stadigvarande vistas här under någon del av beskattningsåret.Ett tillägg av denna innebörd bör tas in i 2 § 5 raora. Vid nedsättning avskatt enligt förordningen (1970: 172) om begränsning av skatt i vissa fallskall det skattebelopp som nedsätts beräknas som om skattereduktionen inteskett. Samma sak bör gälla vid den särskUda skattereduktionen. 4 § nämndaförordning bör kompletteras i detta avseende. Slutiigen bör det förenkladerättelseförfarandet enligt 72 a § TF göras tillämpligt även beträffande densärskilda skattereduktionen. En konsekvensändring bör ske också i punkt 1 avanvisningarna tiU 50 § KL. Sjukförsäkringsavgiften för inkomst av annatförvärvsarbete enligt 19 kap. 2 § AFL bör på samraa sätt sora vid den år 1973införda socialförsäkringsavgifien till folkpensioneringen, inte avräknas motskattereduktion eller särskUd skaltereduktion. 2 § 4 mora. UF bör ändras ienlighet härraed. 4 § 1 och 3 raom. samt 25 § och 27 § 1 raom. UF bör vidareändras i konsekvens med de nya reglema om sjukförsäkringsavgift m. ra. I saramanhanget vill jag framhålla att jag inte nuviU ta upp frågan om en minskning av skattereduktionen på . Denna fråga bör prövas av utredningen i samband raed den fortsattaöversynen av famUjebeskattningen. Deindividuella effekterna av skatteförslaget framgår av följande uppställning. Ökning (-i-) eller minskning () av inkomstskatten genom förslaget a. slopad sjukförsäkringsavgift, kr. a. ändrade grundavdrag och skatteskala, kr. p.g, a. skatteavräkning, kr. -297 -340 -366 -372 -393 -277 -306 -329 -358 -382 -411-432 -441 -337 -337 -337 -337 -313 -313 -254 -254 - 509 -1 029 -1532 -1784 -1 790 -1 790 -1 790 -1773 -1941 -1 891 -1791 -1691 -1 124 - 374 -b 447 -f2 447 -250 -250 -250 -250 -250 -250 -28,0 -16,6 -12,0 -10,3 -10,1 - 6,0 -10,6 - 0,4 0,1 1,2 1,0 1,0 1,0 2,4 3,0 1.7 2,0 Beträffande folkpensionärerna föreslår utredningenatt hustrutillägg och koraraunalt bostadstillägg trappas av raed en tredjedel istället för sora nu raed hälften av den sidoinkorast sora överstiger detavdragsfria beloppet. Vidare föreslås att folkpensionärernas extra avdrag vidtaxeringen bestäms till . vid statligt taxerad inkomst . Minimiavdraget avses ulgå individuellt till makar och utan hänsyn tillförmögenhet. Vad först gäller den lindrigare avtrappningen avhustmtillägg och komraunala bostadstillägg till folkpension harutredningsförslaget godtagits av praktiskt taget alla reraissinstanser. Ävenjag ansluter raig till det. Hithörande frågor berörs närraare av chefen försocialdepartementet denna dag. Jag får i det hänseendet hänvisa till bilagdautdrag ur protokollet över socialärenden. Förslaget om extra avdrag har bedömts positivt avflertalet av de remissinstanser som berört det. Från en del håll har dock invändningarriktats mot utredningsförslaget, varvid eraellertid en del av kritiken synesgrunda sig på raissförständ ora dess innebörd. Förslaget innebär attfolkpensionär raed statiigt taxerad inkorast på högst . som enligtnuvarande regler på grund av storleken av egen eller makes inkomst ellerförmögenhet skulle fått extra avdrag med . eUer av nämndaorsaker vägrats avdrag, skall erhålla extra avdrag med . För giftapensionärer bedöras sålunda rätten till rainimi-avdraget individuellt. Enfömtsättning för avdragsrätt avses alltjämt vara att den skattskyldigesinkomst tUl icke obetydlig del utgjorts av folkpension. För egen del anser jag i likhet raed utredningendet lärapligast att det speciella låginkoraststödet för pensionärer ges inomramen för de extra avdragen. Ätt som förordats från någon remissinstans gelättnaden i form av särskild skattereduktion innebär en teknisk komplikationsom bör undvikas. Någon begränsning i rätten tUl miniraiavdrag utöver vadulredningen föreslagit bör inte göras med hänsyn till att den särskildaskattereduktionen för låginkorasttagare i aktiv ålder utgår utan annaninskränkning än sora följer av kraven på viss ålder och A-inkorast. För attundvika tröskeleffekter bör miniraiavdraget liksom den särskildaskattereduktionen trappas av i inkorastskiktet . Jag ansluter raig sålunda till utredningsförslagetmed de justeringar jag här angett. En bestämmelse ora rätten tUl rainimiavdragbör tas in i 50 § 2 raom. fjärde stycket KL. Den nuvarande bestäraraelsen inäranda lagrura att RSV fastställer grunder för beräkning av folkpensionärernasextra avdrag är oegentlig eftersora gmndema för avdragsrätten anges i KL. Enredaktionell ändring av innebörd att regeringen ellerRSV utfärdar närraare föreskrifter på området bör därför ske i nyssnärandalagrum. En följdändring bör ske i punkt 2 av anvisningarna tUl 50 § KL. Utredningsförslaget innebär att inkomstbortfalletgenom slopande av löntagamas sjukförsäkringsavgift, 2 950 milj. kr.,finansieras genom att arbetsgivarnas socialförsäkringsavgift tillsjukförsäkringen höjs från 3,8 tUl eUer . Även egenavgiften förannan inkomst av förvärvsarbete föreslås utgöra av avgiftsunderlaget.Kostnaden för övriga delar av reformen, 1 820 railj. kr., avses enligt utredningentäckas genora en höjning av den allraänna arbetsgivaravgiften från 4 tUl I reservationer och särskUt yttrande sora fogatstUl utredningsförslaget har framhållits bl. a. att reforraen i vissutsträckning torde bli självfinansierande och att raan inte nu bör binda sigför en bestämd höjning av arbetsgivarnas avgifter. Vid remissbehandlingen har en finansiering genomhöjning av arbetsgivamas socialförsäkringsavgift och den allraännaarbetsgivaravgiften i enlighet med utredningsförslaget godtagits på de flestahåll. I några yttranden, främ.st sådana som avgetts av näringslivets organisationer,ställer man sig eraellertid negativ till en höjning av arbetsgivaravgifterna.Det gäller bl. Näringslivets skattedelegation och hantverks- ochindustriorganisation. Lantbmkamas skattedelegation godtar höjningen avsocialförsäkringsavgiften raen motsätter sig höjningen av den allmännaarbetsgivaravgiften. Den nu aktuella skattesänkningen och slopandet avsjukförsäkringsavgiften om vilka åtgärder i stort sett råder allmän enighet innebär ett inkomstbortfall för det aUmänna på upp emot . I ennära framtid förestår också kostnadskrävande reformer inom folkpensioneringenoch bostadspolitiken. Som framgått av riksdagsbehandlingen av åretskompletteringsproposition (prop. 1974: 100) är det en förutsättning förgenomförandet av de nämnda reformerna att klarhet råder i fråga omfinansieringen. Det är regeringens avsikt att föra en fastekonomisk poUtik för att begränsa prisstegringarna och deras verkningar. Iinflationsbekämpningen ingår som ett väsentiigt led en stark finanspolitik. Reformersom innebär sänkning av den direkta beskattningen eUer en högre social standardmåste täckas med sociala avgifter eller indirekta skatter. En stabilfinansiering av reformverksamheten är nödvändig för att undvika att denfortsatta reformpolitiken förs till priset av ökad inflation och hårdakreditrestriktioner. Som redovisats i annat sammanhang är det regeringensuppfattning att den nu aktueUa omläggningen av skatt och avgifterskall finansieras genom en höjning av socialförsäkringsavgif-tema. Det för reformema erforderliga beloppet på ca 4 700railj. bör tUl en del täckas genora en höjning av socialförsäkringsavgiftentUl folkpensioneringen , varigenom fmansieringen avfolkpensionerna skattevägen relativt sett kan minskas. Förslag härom har lagtsfram i prop. 1974: 129 i saraband raed de höjningar av närandasocialförsäkringsavgift som följer av de där föreslagna pensionsreformerna.Återstående del av det erforderliga beloppet motsvarar en ytterligare höjningav socialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen tUl , Denna lösninginnebär att arbetsgivarandelen av sjukförsäkrings-kostnaderna ökar från ca 40 %till . Jag förordar i samråd med chefen för attsocialförsäkringsavgiften lill sjukförsäkringen således höjs till fr, o.ra, , För egenföretagare och andra sora har inkorast avannat förvärvsarbete än anställning bör i enlighet raed utredningens förslaggälla raotsvarande procentsats som för arbetsgivarnas socialförsäkringsavgifttill sjukförsäkringen. Frågorna angående ändringen av avgiftsuttaget och denya reglerna för sjukförsäkringens finansiering berörs närraare i bilagdautdrag av protokollet över socialärenden. För att bereda en lättnad åt frärastsraåföretagarna vill jag vidare, sora jag förut angett, förorda en justering avden allraänna arbetsgivaravgiften sora f, n, utgår ,.Sådan avgift iform av egenavgift tas med viss begränsning ut raed likaledes av denavgiftspliktiges inkorast av annat förvärvsarbete än anställning, Egenavgiftbör fr. o. ra. inkomst inte tas ut på de första avavgiftsunderlaget. Då underlaget beräknas bortser man självfallet från inkomstför vilken arbetsgivaravgift erläggs. sker från deteljest avgiftspliktiga underlaget. Härigenom får egenföretagarna enavgiflslättnad raed upp tUl . för år räknat. Mitt förslag i dettahänseende föranleder ändring i 4 § förordningen (1968: 419) om allraänarbetsgivaravgift. I sina kostnadsberäknmgar har utredningen förutsattatt kommunerna och landstingen skall kompenseras för vissa verkningar avomläggningen. Slopandet av avdragsrätten för sjukförsäkringsavgift ökar detkommunala skatteunderlaget och innebär inkomstökning för kommuner och landstingmed 780 raUj. Beloppet avser effekten sora hänför sig till taxering.Borttagandet av gmndavdragens avtrappning fr. o. ra. samma års taxering minskardet kommunala skatteunderlaget och orsakar ett skattebortfall av 1 340 milj.kr. Den ökade rälten till extra avdrag för folkpensionärer minskarskatteunderlaget raotsvarande 10å 15 railj. De av utredningen föreslagna förbättringarnaav bostadstUlägg tUl barnfamiljer ra. särat av koraraunala bostadstUläggtUl folkpensionärer beräknas kosta koraraunema 20 railj. resp. 70 mUj, kr.Totalt sett beräknar utredningen sålunda alt kommuner och landsting fårskattebortfall och ökade kostnader med 660 milj, kr. varav 570 railj, kr. avsernettobortfall av skatteunderlag och 90 railj, kr. ökade kostnader förbostadstillägg. Oraläggningens verkningar i fråga ora bortfall avskatteunderlag blir raärkbar för korarau-ner och landsting är 1977 då 1976 årstaxering läggs tUl grund vid avräkningen av koraraunalskattemedel. De kommunalekonoraiska frågoma har vidreraissbehandlingen berörts främst av ochLandstingsförbundet. Förbunden framhåller att omläggningens effekter påkommunernas skatteunderlag och skatteinkomster blir raycket stora. Vidareraåste man enligt förbunden beakta den reducering av skalleunderlagets tUlväxtsom följer av att löneökningar ersätts av arbelsgivaravgUler. Även vissalänsstyrelser har understrukit angelägenheten av kompensation tUl kommuner ochlandsting. Komraunalekonoraiska utredningen anser att konsekvensema avoraläggningen för den fraratida inkomstutvecklingen i kommunerna inte kanberäknas raed precision. För egen del vill jag ansluta mig tillutredningsförslaget att kommuner och landsting bör kompenseras för bortfaU avskatteunderlag på grund av ändrade avdragsregler liksom för ökade kostnader förde förbättrade bostadstUläggen till folkpension. KompensationentUl kommuner och landsting för bortfaU av skatteunderlag under inkomståret1975 på gmnd av ändrade avdragsregler bör beräknas så exakt som möjligt.Bortfallet av skatteunderlag kan beräknas med stor noggrannhet genomutnyttjande av ADB, Det är sålunda möjligt att beräkna det skatteunderlag somskulle ha förelegat ora såväl avdragsrätlen för sjukförsäkringsavgift soragrandavdragens avtrappning behållits och om det extra avdraget för pensionärervarit oförändrat. Det underlag som därvid erhålls jämförs sedan raed detfaktiska skatteunderlag som beslärats vid taxermgen, i förekomraande falljusterat med hänsyn tUl de särskilda reglerna beträffande beskattadsjukpenning ra, ra. SkUlnadsbeloppet läggs tUl grund för korapensation. Detförfarande jag här skisserat överensstäraraer i princip raed det som tillämpasvid beräkning av det skatteunderlag som hänför sig till beskattad sjukpenning. Ändringamai fråga om skatteunderlaget har också betydelse för beräkningen av de bidragsora utgår enligt kungörelsen (1972: 140) om skattebortfallsbidrag. Dentidigare redovisade metoden kan också användas i detta saramanhang så altskattebortfallsbidragen ej påverkas av de nya skattereglerna. De ökade kostnaderna för kommunerna till följd avändrade inkomstprövningsregler för kommunala bostadstUlägg tUl folkpensionärerkan 7 1974.1 saml Nr 132 ocksåberäknas genom användning av ADB. Även om vissa schabloni-seringar behövergöras bör det vara möjligt att med relativt stor säkerhet beräkna hur dessakostnadsökningar fördelar sig på olika komrauner. Kostnaderna för dekoraraunala bostadstilläggen till folkpension förskotteras av staten och påförskoraraunema närmast följande år i form av avräkning mot det förskott påkommunalskatt som kommunen äger uppbära. De belopp sora skall påföraskoraraunema kan därvid justeras så att de i princip blir desararaa som omnuvarande inkomst-prövningsregler skuUe ha gällt. På motsvarande sätt kan enjustering göras för de ökade kostnader för komraimala bostadstUlägg sora uppkoraraervid en sänkning av den allraänna pensionsåldern i enlighet raed förslagen iprop. Koramunförbunden har i sina reraissyltranden begärtsärskUd korapensation för den rainskning i skatteunderlaget sora kan uppkomraagenom att fraratida löneökningar ersätts av arbetsgivaravgifter. I anslutninghärtUl vill jag anföra följande, I viss utsträckning väljer löntagarna attskaffa sig högre standard genora kortare arbetstid och längre semester istället för genom ökade löner. Lika litet sora komraunerna i dessa fall bör hakorapensation för utebliven ökning av skatteunderlaget finns det anledning attersätta koraraunema då löntagarna sora alternativ tUl lönehöjningar godtarskattesänkningar och förbätttade socialformer, finansierade genora höjdasocialavgifter som debiteras företagen. Vidare bör den föreslagna skatteomläggningensom jag förut nämnt ses sora ett medel i strävandena att begränsaprisstegringarna vUket är ett för alla parter och gmpper gemensamt intresse.Jag anser sålunda inte tillräckliga skäl föreligga för att beräkna någonsärskUd kompensation för komraunerna i detta hänseende. Jag förordar att kommuner och landsting iöverensstämmelse med skatteutredningens förslag kompenseras för ändringar iskatteunderlag och för ökade kostnader för kommunala bostadstillägg och hustmtilläggtUl folkpensionärer enligt vad jag här angett. När det gäller kompensationenför skattebortfallet blir det naturligt att närmare ta upp de tekniska frågornai saraband med anmälan av anslagsbehovet för /77. Skatte- och avglftsonUäggningen har som framgåttfinansiella effekter för inkomsttagarna, arbetsgivama, staten, kommunema ochförsäkringskassoma. Dessa effekter visas översiktiigt i den följandesammanställningen. Denna bygger på de av utredningen gjorda beräkningarna men harjusterats raed hänsyn bl. a. till de uppgifter om sjukförsäkringens kostnaderunder som är tUlgängUga och till kostnadsökningen genomavtrappnmgen av den särskUda skattereduktionen. na från utredningens belopp är så pass obetydliga att deinte föranlett någon omräkning av de individuella effekter som jag tidigareredovisat. I anslutning till sammanställningen vill jag framhålla att det belopppå 1 420 (1 350) milj. kr. som tillförs inkomsttagarna genom slopandet avsjukförsäkringsavgiften är elt nettoresultat. Ävgiftsbortfallet ulgör 3 100 (2950) milj. kr. men häremot står en viss höjning av skatteunderlaget på grund avatt avdrag för avgiften inte längre ifrågakommer. De tillkommande posterna på860 (820) och 820 (780) mUj, kr, för staten resp. komraunerna avser höjtskatteunderlag. Det bör observeras att sararaanställningen visar denberäknade finansiella helårseffekten av den föreslagna reforraen. Däremotframgår inle av sammanställningen periodiseringen av olika utbetalningar ra. m.sora blir en följd av reforraen. Bland annat raedför systeraet för leverans avkommunalskattemedel från staten tiU kommuner och landsting att kompensation förbortfall av skatteunderlag på gmnd av skatteomläggningen den 1 januari 1975skall utbetalas första gången . innebäromläggningen att komraunemas inkoraster minskar både när det gäller slutligskatt avseende föregående års taxering samt förskottet på det aktueUa åretskommunalskatt. Med det förordade systemet blir kommunerna kompenserade fördenna effekt. Finansiell effekt i mkr för försäkrings- staten kommu- inkomst- arbets- kassorna nerna tagare givare Ändringari skatteskala och grundavdrag Skatteavräkning för låginkomsttagare och utvidgatextra avdrag för folk-pensionärer Lägrereduktionsfaktor för hustmtiUägg och kommunalt bostadstillägg förfolkpensionärer Lättnad beträffande den aUmänna arbetsgivaravgiftensegenavgift Socialförsäkringsavgiften för sjukförsäkringen höjs från3,tiU Ändrat statsbidrag Socialförsäkringsavgiften för folkpensioneringenhöjs Kompensationsbidrag tiU kommunema -3100 -1-860-1- 820 -fl 420 - -1 270 -1 340 -1-2 610 - 600 - 10 -h 610 - - 80 - -1-80 -t-4 160 -1000 -1- 650 - 600 ' Dessa belopp visar den omedelbara effekten av förslagenutan hänsyn tagen tiU eventueUa övervältringseffekter. Innehavet av egnahem beskattas enligt den s, k,villaschablonen. Såsom intäkt redovisas en viss procent av fastighetenstaxeringsvärde. Avdrag medges i princip endast för inteckningsräntor.Schablonen tillärapas även om egnahemmet helt eller delvis uthyrs tUlstadigvarande bostad. Vid annan uthyrning t, ex. mmsulhyrning för tUlfälligbostad skall i princip beskattning ske enligt den konventionella raetoden,vUket innebär att alla intäkter och omkostnader skall redovisas. Redan vid villaschablonens tiUkomst år 1953undantogs dock bl. a. tUlfällig uthyming i ringa omfattaing från beskattnmgenligt den konventionella metoden. orafattning ansågs föreligga omhyresintäkterna inte översteg av taxeringsvärdet. Denna spärr ledde tUIkonventionell beskattning i åtskilliga fall där uthyming skedde tillsommargäster. Även förhåUandevis obetydliga hyresbelopp kunde näraligen vidlåga taxeringsvärden föranleda att schablonen måste frångås. Genom lagstiftningår 1961 kompletterades spärren på så sätt att schablonbeskattning skulle skeora inte intäkterna översteg . eller, om detta skulle ge högre belopp,av taxeringsvärdet. Avsikten var att det stora flertaletsomraamöjesuthymingar skulle falla inora dessa gränser och således inte mbbaschablonbeskattningen.