prop · FX03128 · 1974-12-31 00:00:00 — Jag föreslår därför att en ledamot förvarje påbörjat tretal ledamöter i styrelsen skail ingå i denna sorarepresentanter för andelsägarna. Med tillämpning av en sådan regel kommersålunda i mindre styrelser, dvs. där antalet ledamöter uppgår tUl fem eUer sex,att ingå två sådana representanter. Överstiger antalet ledamöter sex raen intenio kommer tre foiidandelsägarrepresentanler alt ingå i styrelsen osv. I fråga om de uppgifter som skulle läggas på de avmig föreslagna särskilda ledamöterna viU jag anföra följande. Dessa ledamötermåste givetvis, liksoin övriga styrelseledamöter i fondbolaget, tillvaratabolagets angelägenheter raed tillämpning av bestämraelserna i aktiebolagslagenoeh den nu föreslagna aktiefondslagen. Sora fraragår av det följande föreslårjag vidare alt de särskilda ledamötema får rätt att raed för fondbolagetbindande verkan besluta i fråga ora rösträtten för de i aktiefonden ingåendeaktierna. Den av nägra remissinstanser berörda risken för intressekonfliktervid fondförvaltningen bör inte överdrivas. Det förekommer på andra områden attstyrelseledamöter i aktiebolag utses att representera också andra intressen änaktieägarnas utan att ledaraöterna för den skull behöver komma i särskildajävssituationer. Jag syftar bl. a. på bestämmelserna ora representanter förförsäkringstagare i styrelser för försäkringsaktiebolag enligt lagen oraförsäkringsrörelse. Här kan också erinras ora de lagstiftningar som ger rätttill styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar(SFS 1972: 829) och för de anstäUda i bankinslitut och försäkringsbolag (SFS1973: 1093). Närdet gäller sättet att utse de särskUda ledamöterna föreslår utredningen attsådan ledam.ot i första hand utses av fondandelsägarna själva eller av eninttessegmpp raed anknytning tUl dessa och i andra hand av bankinspektionen.Utredningens förslag har vid remissbehandlingen kritiserats från en del håU.En remissinstans anser att ledamoten inte bör utses av inspektionen utan avKungl. betvivlarde praktiska möjligheterna att genomföra ett valförfarande blandfondandelsägarna eller att finna en intressegrupp som representerar dem ochföreslår att den särskilde styrelseledamoten alltid skaU utses avbankinspektionen. För egen del kan jag inte finna att det i allmänhet skullevara förenat med svårigheter att ordna ett valförfarande blandfondandelsägarna. Dessa kan t. ex. genom annonsering i pressen inbjudas attdelta i en fondandelsägarstämma för utseende av ledamöter. Skulle det visa siglämpligare att ledamöterna väljs genom en intressesammanslutning somrepresenterar andelsägarna eller som verkar för dem bör en sådan lösning ocksåkunna godtas. Om ingen av dessa lösningar skulle vara praktiskt genomförbar intresset för val av ledamöter kanske visar sig otillräcldigt börledamöterna i sista hand kunna utses av en opartisk instans. I sistnämnda fallbör enligt min mening sådan ledamot utses av i det län därfondbolagets styrelse har sitt säte. Av de fondbestämmelser sora enligt lagförslagetskall finnas för varje aktiefond och sora skall godkännas av bankinspektionenbör närmare framgå hur de särsldlda styrelseledamöterna skall tillsättas. 5.4.5Aktiefondens ställning gentemot tredje man, m. m. I samband med att jag anfört aUraänna synpunkter påaktiefondens konstruktion har jag berört fondens sammansättning och erinrat omatt en aktiefond består huvudsakligen av värdepapper som förvärvats på grundvalav kapitaltillskott från aUraänheten. Av betydelse är att i lagen närmare angesvilken egendora sora ingår i fonden. Utredningen föreslår att fondegendoraensinnehåll bestäms pä följande sätt. I fonden bör ingå de pengar sora inflytervid försäljning av fondandelar och som motsvarar dessas värde. Vidare bör ingåde värdepapper som anskaffats för pengarna såsom aktier eller obligationerliksom ersättning för sådan egendom, t. ex. likvid för försålda värdepappereller nya värdepapper som köpts för sådana medel. Till fonden bör vidare höradess avkastning, dvs. som regel räntor och utdelningar samt sådana rättigheterav olika slag, t. ex. teckningsrätter, som härflyter ur de i fonden ingåendevärdepapperen. Remissinstanserna har över lag godtagit att fondens innehåll ilagen bestäms i enlighet med utrednmgens förslag och jag tillstyrker det. En fråga sora har samband med aktiefondensställning gentemot tredje man rör fondens rättskapacitet, dvs. möjlighet attuppträda som självständigt rättssubjekt. Jag har i annat sammanhang framhållitatt fonden inte bör tUlerkäraias rättskapacitet bl. a. med hänsyn tUl svårigheternaatt finna en lämplig fomr genom vilken fonden får ställning av juridisk person.På de skäl som jag tidigare anfört (avsnitt 5.3) förordar jag därför att ilagen införs en bestämmelse varav framgår att aktiefond ej kan förvärvarättigheter eller ikläda sig skyldigheter och inte helleruppträda som part inför rayndighet. Sora fraragår av det följande föreslår jagatt fondbolaget skall företräda fondandelsägarna i frågor sora rör den av demägda aktiefonden. Som ett led i strävandena att trygga fondensfristående stäUning föreslår utredningen att egendomen i en aktiefond skallvara fri från utmätning. I utredningens lagförslag upptas därför förbud motutmätning av egendom, som hör till fonden. Förslaget har godtagits av detövervägande antalet remissinstanser. Flera har emellertid kritiserat det ocherinrat om alt de grundläggande principema om gäldansvar i svensk rätt byggerpå att uttagandet av en fordran ur egendora sora häftar för den i sista handskall kunna ske på exekutiv väg. För egen del fiimer jag övervägande skäl tala föratt förbud införs mot utmätning i egendom som ingår i aktiefond. Jag vUl härvidsärskilt frarahålla följande. I den lag sora nu föreslås finns regler somsyftar till att säkerstäUa att aktiefondsverksarahet utövas på ett sunt ochriktigt sätt. Verksamheten skall sålunda stå under tillsyn av bankinspektionen.Fondbolag skall vidare, som jag kommer att föreslå i det följande, regelbundetavge offentlig redovisning för varje aktiefond och fortlöpande beräkna fondensvärde. Jag ämnar också föreslå såväl begränsningar i ett fondbolags rätt attbesluta om utbetalning av raedel från aktiefond sora skyldighet förförvaringsbank att pröva, om utbetalningsbeslutet är tillåtet enligt lagen.Enligt vad jag också kommer att föreslå skall fondbolag i princip inle ha rättatt ta upp lån i aktiefondsverksamheten eller pantsätta egendom som ingår ifonden. Av verksamhetens art följer vidare att andra än normala kortfristigaskulder i allmänhet inte uppkommer i någon större utsträckning. De föreslagnareglema ger enligt min raening möjlighet tiU skydd inte bara för andelsägarnautan även för eventuella borgenärer med fordringsanspråk som avser egendom ifonden. Även om utmätning i fondegendomen förbjuds, finns det därför ingenanledning att befara förlust för borgenärerna. I sammanhanget får man vidareenligt min mening inte bortse från det nära sainband som deexekutionsrättslig:?, reglerna har med konkurslagstiftningen. Om de skuldersom behstar fondegendomen skulle överstiga tUlgångarna, kan fonden, som juinte är självständigt rättssubjekt, ej försättas i konkurs. Förfondandelsägamas trygghet är det, som jag tidigare berört, väsentiigt att deinte görs personligen ansvariga för förpliktelser som åvilar fonden. Detta harockså kommit till klart uttryck i den föreslagna lagstiftningen. Hinderföreligger därför mot att inleda ett konkursförfarande i fråga om egendom somingår i fonden. Om utmätning i fondegendom skulle tillåtas, kunde man befaraatt detta skulle innebära möjlighet att kringgå elt sådan- hinder. Jag anserdet därför följdriktigt att hellre förbjuda varje tvångsn-iässigt uttagande avgäldenärsansvaret än att tillåta utmätning i egendom som inte kan avträdas tUlkonkurs. Jag förordar således i likhet med utredningen och flertaletremissinstanser att det i lagen anges attegendora som ingår i aktiefond inte får tagas i mät. Eftersora aktiefondenföreslås tUlhöra andelsägarna gemensamt med äganderätt följer härav att fondeninte kan tas i anspråk för betalning av fondbolagets skulder. Med hänsyn tUlatt fondbolag föreslås få besluta om utbetalning av medel som ingår i aktiefondendast för vissa, särskilt angivna ändamål och till ulmätningsförbudet kanfondegendomen inte heller tas i anspråk för fondandelsägarnas personligaförpliktelser. Något särskUt stadgande i nu berört hänseende anser jag intenödvändigt. Det nu sagda innebär självfaUet inte hinder för fondandelsägarensborgenärer att för utfående av fordran ta i anspråk fondandelsbevis eller rätttUl fondandel sora tUlhör fondandelsägaren. Enligt den föreslagna lagen skall fondbolagförvalta en aktiefond självständigt och i eget naran. Vid förvaltningen skaUbolaget handla uteslutande i fondandelsägamas geraensararaa intresse.Fondandelsägarnas rätt genteraot fondbolaget kan dock inte anses tiUräckligttillgodosedd genom en sådan allmän regel. Rättsförhållandet mellan parterna börregleras närraare genora att riktiinjema för fondens förvaltning anges innanverksamheten påbörjas. Utredningen föreslår att särskilda fondbestämmelserskall finnas för varje fond. En av de viktigaste frågorna för fondandelsägamaär den placeringspolitik som fondbolaget avser att följa, dvs. om fonden skallbestå bara av svenska eller även av utländska värdepapper, om den skall varaspecialiserad till viss eller vissa branscher m. ra. Utredningen anser därföratt de allmänna riktiinjema för placering av fondens medel bör anges ifondbestämmelserna. Dispositionen av avkastningen är en annan väsentlig fråga.I bestämmelsema bör sålunda anges i vUken omfattning utdelning skall ske tillfondandelsägarna. Vidare bör anges kostnader vid försäljning och inlösen avfondandelar, förvaltningsersätlningar, m. m. Utredningen föreslår attbankinspektionen på förhand skall fastställa fondbestämmelsema. Utredningens förslag biträds av remissinstansema.En motsvarighet till de av utredningen föreslagna fondbestämmelserna föreskrivsenligt både och riktlinjer. Enligt min uppfattning utgörfondbestämmelser en viktig del i regleringen av rättsförhållandet mellanfondbolag och fondandelsägarna och en grundläggande förutsättning för attaktiefondsverksamheten skall kunna utövas på ett betryggande och ändamålsenligtsätt. Detta är av betydelse inte bara för fondandelsägarna utan också förbolaget självt. Även jag anser därför att lagen bör innehålla föreskrifter omfondbestämraelser för varje fond i huvudsaklig överensstämmelse medutredningens förslag. TUl det närmare innehållet i bestämmelserna återkomraerjag i specialraotiveringen. För att säkerställa att rättsförhållandet mellanfondbolaget och andelsägarna får en godtagbar gmndval och regleras på ettklart och enty- digtsätt anser jag i likhet med uttedningen och reraissinstansema attbankinspektionen bör fastställa fondbestämraelserna innan verksarahetenpåbörjas. Vid fastställandet bör bankinspektionen i första hand konstalera attupplysningar läranats på de punkter, sora enligt lagen raåste regleras ifondbestämmelserna. En mera ingående prövning av innehållet i bestämmelsernaär dock inte avsedd att komma tiU stånd. En sådan skulle, som också utredningenpåpekat, föra för långt och felaktigt kunna uppfattas som en garanti förbestämraelsernas läraplighet. Så till vida bör likväl en prövning ske, attfastsiällelse skall vägras, om fondbestämmelserna innehåller villkor som äroskäliga för fondandelsägarna, t. ex. om ersättningen för förvaltningen bedömssom uppenbart för hög. Närdet gäller möjlighetema att ändra redan fastställda fondbestämmelser föreslårutredningen två olika förfaranden. För ändring av de för fondandelsägarnacentrala bestämraelserna, dvs. riktlinjerna för fond-raedlens placering, rätlenatt placera fondraedel i utländska värdepapper samt fondens utdelningspolitik,krävs enligt förslaget medgivande av samtliga fondandelsägare, varefterändringsbeslutet skall underställas bankinspektionen för faststäUelse. Andraändringar, t. ex. i fråga om kostnadstUlägg, ersättning till fondbolag ellerförvaringsbank eller fondens beteckning, skall fä ske utan att andelsägarnahörs men efter tUlstånd av bankinspektionen. I sistnämnda fall föreslåsändring träda i till-lämpning tidigast efter det tUlståndetmeddelats. Därigenom har fondandelsägare, som inte godtar ändringen, möjlighetatt lösa in sin andel innan ändringen koraraer att gälla. Utredningensförslag att ändringar i fondbestäraraelserna sora gäller fondens placerings-eller utdelningspolitik skall kräva medgivande av samtliga fondandelsägareavstyrks av omkring halva antalet remissinstanser. Det anförs bl, a, attregeln är orealistisk och i praktiken omöjliggör en ändring av de centralabestämmelserna. Om inte alla fondandelsägarnas samtycke kan inhämtas, kanalternativet bli att fonden måste upplösas. Bankinspektionen ifrågasätterlämpligheten av en lagregel som bara synes ha den indirekta funktionen attinskärpa nödvändigheten för fondbolag att noggrant övervägafondbestämraelsernas utformning och innehåll när de första gången införs. Remissinstanserna anvisar olika lösningar avfrågan. Bankinspektionen m. fl. förordar som förutsättning för ändring avifrågavarande fondbestämraelser att en kvalificerad raajoritet av andelsägarnagodkänt ändringsbeslutet. Några instanser föreslår att beslutanderättenanförtros en god raan eller godmansstyrelse, medan en del anser att inte hellerför dessa ändringar bör krävas mer än att fondbolagets beslut fastställs avbankinspektionen. För egen del vUl jag anföra följande. Ändring avandra bestäraraelser än sådana sora rör fondens placerings- ellerutdelningspolitik bör kurma ske utan hörande av varje fondandelsägare men efterbankinspektionens 8 1974.1 saml Nr 128 tiUstånd.På denna punkt instämmer jag alltså i utredningens förslag. Förslaget attändring av centrala fondbestämmelser skall få ske först efter godkännande avsamlliga fondandelsägare innebär emellertid enligt mm mening ett alltförsträngt krav. Som framförts i remisskritiken kan en sådan regel omöjliggöraändringar i dessa hänseenden och kanske leda till att verksamheten fortsätts,trots att vissa för denna väsentliga ändringar hade bort göras, ellerframtvinga en upplösning av fonden som inte är önskvärd från andra synpunkter.Jag kan därför inte godta utredningens förslag i denna del. De vidremissbehandlingen framförda förslagen att ändring i dessa fondbestämmelserskulle få ske endasl efter godkännande av en majoritet av fondandelsägare ellerefter beslut av en godmansstyrelse anser jag inte heller lämpliga, bl. a.därför att sådana förfaranden skulle kunna bli omständliga och kostsamraa. Jagvill erinra om alt fondbolaget skall vara aktiebolag och att det i princip ärunderkastat de regler för drivande av ekonomisk verksamhet som uppställs iaktiebolagslagen med den skillnaden att i vissa fall strängare bestämmelserföresläs i aktiefondslagen. Sora tidigare framhållits ligger häri en vissgaranti för att beslut angående bolagets verksamhet sker på ett lagligt ochändamålsenligt sätt. Fondbolaget får anses ha den bäsla överblicken öververksamheten och besitta den största sakkunskapen i frågor sora rör denna. Enföljd härav bör därför vara att bolaget ges rätt att besluta ora ändringar ifondbestämraelser sora enligt bolagets bedöraande inte längre tjänar sittsyfte. Jag förordar därför liksom några remissinstanser att fondbolaget ensamtskall ha rätt att beslula om ändring av fondbestämmelse utan att krav uppställspå medverkan av fondandelsägarna. Genom den av mig förordade lösningen medsärskilda fondandelsägarrcpresentanter i fondbolagets styrelse finnsmöjligheter för dessa ledaraöter att särskilt beakta hithörande spörsmål. Ilikhet med utredningen och remissinstanserna anser jag att fondbolagets beslutom ändring av fondbestämmelserna skall underställas bankinspektionen. Den prövning som bankinspektionen skall göra närdet gäller atl godkänna ett beslut om ändring i fondbestämmelse bör enligt minmening vara än mer ingående än den prövning som görs när fondbeslämmel-serförsta gången fastställs. I sistnämnda fall har verksamheten ännu intepåbörjats. När däremol fråga uppkom.mer om ändring i fondbestämmelserna haraktiefonden bildats. Andelsägarnas kapitaltillskott tUl fonden har skett underde fömtsättningar som angetts i fondbestäraraelserna och en ändring, sominnebär t. ex. att fondens placeringspolitik ges en annan inriktning, kan hastor betydelse för dem. Fondbolagets beslut om ändring av fondbestämmelse bördärför, som utredningen med remissinstansernas instämmande också föreslagit,godkännas endast om inspektionen finner att ändringen är befogad och denföreslagna bestämraelsen skälig för fondandelsägarna. I lidigare saramanhang har jag framhåUit attutövandet av aktiefondsverksamhet självfaUet innebär att stora krav raåsteställas på den sora förvaltar fondegendomen. Dels rör förvaltningen oftabetydande värden, dels är det regelmässigt fråga om ett stort antal personersom investerat medel i en aktiefond. Dessa förhållanden ger naturligtvisanledning till särskild kontroll av att aktiefondsverksamhet inte utövas av ettförvaltningsföretag som ej är kompetent för uppgiften. Som villkor för rättatt utöva aktiefondsverksamhet bör därför, som utredningen och remissinstansernaockså funnit, krävas särskUt tillstånd. Som tidigare framhållits bör detankomma på bankinspekiionen att raeddela tillstånd till verksamheten. Avserfondbolag att utöva verksarahet, sora äger saraband med aktiefondsverksamhet,bör också härför krävas tUlstånd. Annan verksarahet än som närants börfondbolag inte få utöva. verksarahet tar ofta sikte pä enenda aktiefond. Bolagets verksamhet kan emellertid också orafatta flerafonder. Inspektionens tiUstånd bör alltså avse en eller i förekoramande fallflera namngivna fonder. Vid utökad verksarahet bör fordras nytt tUlstånd, Enannan fråga gäller, om fondbolag bör ha rätt att tillsamraans raed annatfondbolag utöva aktiefondsverksarahet beträffande en och sararaa fond. Frågantorde inte sakna praktisk betydelse, eftersom en fond väl kan länkas antasådana proportioner eller fä en sädan utveckling att fondbolaget kan finnaskäl att dela verksamheten med annat fondbolag. En av grundförutsättningarnaför att aktiefondsverksaraheten skall utövas så att fondandelsägarnas intressetiUvaratas är att fondegendoraen hålls åtskild från bolagets förmögenhet.Detta är nödvändigt, om man vill undvika att de olika förmögenhetsmassornablandas ihop och därigenom redovisning och kontroll försvåras. I viss månsamraa skäl kan enligt min uppfattning anföras för att inte tUlåta att samraafond förvaltas av flera fondbolag. Även rent praktiska synpunkter kan åberopasmot en sådan gemensam förvaltning. Det kan sålunda inte vara lämpligt att tväbolagsledningar var för sig skall självständigt överlägga och besluta i frågorsom rör samma fond. SkuHe aktiefondsverksamheten behöva delas bör det kunna skeintemt inom bolaget. Jag föreslär således att i lagen stadgas förbud för flerafondbolag att utöva aktiefondsverksamhet beträffande sarama fond. Utredningen föreslår att bankinspektionen vidtUlståndsgivningen skall pröva, om de förutsättningar för tillstånd som anges ilagen är uppfyllda. Nägon behovsprövning eller annan liknande bedömning avdiskretionärt slag skall enligt förslaget däremot inte göras. somförslaget tillstyrks av remissinstanserna understryker flera av dessa attbankinspektionen vid tUlståndsprövningen inte skall gå in på diskretionäraprövningar av tillståndsansökningar, t. ex. behovsprövning. Ett av de vUitigaste syftena med en lagstiftning omaktiefonder är att bereda rättsskydd för dem som investerar medel i sådanafonder. För att tillgodose detta syfte bör en första fömtsättning för tillståndvara att bolaget registrerats som aktiebolag enligt aktiebolagslagen,varigenom bolaget i egenskap av juridisk person kan förvärva rättigheter ochikläda sig skyldigheter. Ett aktiebolag under bildning torde i och för sig varaoförhindrat att börja sin verksamhet genora ställföreträdares handlande (28 och29 §§ aktiebolagslagen) innan registrering skett. Från säkerhetssynpunktskulle det emellertid inte vara lämpligt att fondandelar började säljas innanbolagets kapital svarar mot de förbindelser som styrelsen ingått för bolagetsrälming. Även andra olägenheter kunde uppkomma m.ed en för tidigfondandelsförsäljning, t. ex. att det tUläm-nade bolagels firma, som bl. a.skall finnas angiven i fondbestämmelserna, ändras vid konstituerande stämmaoch sedermera inte godkänns av registreringsmyndigheten. Bankinspektionen börpröva att den för fondbolaget gällande bolagsordningen överensstämmer medreglema i den nu föreslagna lagen. Av lämplighetsskäl bör inspektionen också isamband med tUlståndsgivningen faststäUa fondbestämmelser för den eller deaktiefonder som bolaget avser att förvalta. Eftersom verksamheten i hög grad kommer att vUa påallmänhetens förtroende, bör, sora utredningen och remissinstansema funnit,gäUa all bolaget inte finnes olämpligt att utöva verksaraheten. Enligt rain uppfattningräcker det emellertid inte att stäUa ett sådant krav. Möjlighet bör finnas attvägra tillstånd i fall då vederbörandes olämplighet inte kan anses klarlagd menberättigade tvivel ändå kan finnas i fråga om sökandebolagets förutsättningaratt driva verksamheten i överensstämmelse med fondandelsägamas intressen. Jagförordar med hänsyn härtUl atl som villkci för tillstånd bör krävas attfondbolaget finnes lämpligt att utöva verksamheten. En fömtsättning för attdetta vUlkor skall anses uppfyllt är att en prövning i detta hänseende skerfrån tUlsynsmyndighetens sida. Som ett led i prövningen bör därvid ingå attgranska bolagets organisation och uppläggningen av verksamheten. Ävensakkunskapen, erfarenheten och lämpligheten i övrigt hos de personer sora skallhandha verksaraheten bör bli föreraål för inspektionens prövning.Lämplighetsprövningen bör dock inte omfatta en prövning av behovet av dentillämnade verksamheten. SkuUe det visa sig nödvändigt att i någonutsträckning begränsa det slag av verksamhet som är i fråga bör det skelagstiftningsvägen och först efter en samlad bedömning av vunna erfarenheter avden nu föreslagna lagstiftningen. Vid sidan av den egentliga aktiefondsverksarahetenkan fondbolaget, som nämnts, tänkas utöva annan verksamhet som har samband medaktiefondsverksamheten. Exempel på sådan verksamhet kan vara försäljning avfondandelar mot eriäggande av regelbundna delbetalningar . Det kan ibland vara tveksamt, ora dessa försälj- ningsformerär att anse som ett led i aktiefondsverksamheten. Sparplaner av nu åsyftatslag kan emellertid vara sparfrämjande och till fördel för andelsägaren. Det äri dessa fall av vikt att sparraedel och värdepapper förvaras på ettbetryggande sätt och atl systeraet inte blir onödigt kostnadskrävande. Försådan verksamhet bör därför enligt rain mening krävas särskUt tillstånd avbankinspektionen. Verksamhet som har ett naturligt samband medaktiefondsverksamheten bör tUlåtas, om bankinspektionen finner att don ärförenlig med andelsägarnas intressen. Enligt utredningens föi slag skall bankinspektionenkunna återkalla tillstånd att utöva aktiefondsverksamhet, om förutsättningarför tillståndet ej längre föreligger. Enligt 14 § lagen omfondkommissionsrörelse och fondbörsverksamhet är tillstånd, som meddelats annataktiebolag än bank att utöva fondkommissionsrörelse, förfallet, om bolaget förloratöver en tredjedel av aktiekapitalet och bristen inle blivit fylld inom tremånader efter det att den blev känd. En motsvarande insol-venssilualion förfondbolag bör enligt utredningen kunna utgöra gmnd för återkallande av tUlståndatt utöva verksamheten. Återkallelse bör också kunna ske, om bolaget visat sigolämpligt att utöva aktiefondsverksamhet genom att överträda bestäraraelsemaför verksaraheten eller eljest utöva den på ett sätt som uppenbart inte ärförenligt med andelsägarnas intresse. Förslaget har godtagits av remissinstansernaoch jag tillstyrker det. Enligt riktlinjer siiall ett fondbolagförvalta aktiefonden i överensstämmelse med dessa och fondbestämmelserna förfonden.