prop · FX03109 · 1974-12-31 00:00:00 — Maj:tsproposition nr 1974 Prop.1974:109 Kungl.Maj:ts proposition om den framtida organisationen av växt-skyddsverksamheten;given . Kungl.Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokolletöver jordbruksärenden, föreslå att bifalla det förslag om varsavlåtande till föredragande departementschefen hemställt, Ipropositionen läggs fram förslag om den framtida organisationen av växtskyddsverksamheten.Huvuddelen av växtskyddsanstaltens verksamhet, forskning och försök, föreslåsbli integrerad med . Inspektionsverksamheten blir överfördtill lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna. Rådgivnings- ochinformationsfrågorna blir fördelade mellan sistnämnda organ och högskolan.Förslaget innebär att växtskyddsanstalten upphör som särskild myndighet och attverksamheten förläggs till , och . Utdragav protokollet över jordbruksärenden hållet inför Hans Kungl. Höghet Regenten,Hertigen av , i statsrådet . Närvarande:statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsrådenSTRÄNG, , , , , , , , ,, , , . Chefenför , statsrådet , anmäler efter gemensamberedning med statsrådets övriga ledamöter fråga om den framtida organisationenav växtskyddsverksamheten och anför. Medstöd av Kungl, Maj:ts bemyndigande tillkallades särskildasakkunniga med uppdrag att utreda frågor rörande kontrollanstalterna påjordbrukets område. De sakkunniga antog benämningen utredningen omkontrollanstalterna på jordbrukets område. harutredningen avlämnat delbetänkandet (Ds Jo 1973: 5) Den framtida växtskyddsverksamheten. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av statskontoret, -(), generaltullstyrelsen, , lantbruksstyrelsen efterhörande av vissa lantbruksnämnder, , ,statens centrala frökontrollanstalt, statens växt-skyddsanstalt, statenslantbrukskemiska laboratorium, statens maskinprovningar, statensplantskolenämnd, , skogshögskolan, statens naturvårdsverkefter hörande av produktkontrollnämnden, FöreningenBekämpningsmedelsleverantörer, Föreningen (), , handelsträdgårdsmästareförbund.Svenska plantskolornas riksförbund, ,, , ochSveriges akademikers centralorganisation (). Några remissinstanser harbifogat yttranden från sammanslutningar m. fl. Yttranden har dessutom inkommitfrån vissa sammanslutningar. () haravstått från att yttra sig, GeneraldirektörenIngvar , ordförande, departementsrådet , rektorn , riksdagsledamoten , direktören och f, d,riksdagsledamoten . Anstalten är förlagd till och har dessutomfilialer i Äkarp, Röbäcksdalen, , och . De tre sistnämndaär s, k, enmansfilialer. Vid huvudanstalten finns, förutom kansli, en botaniskavdelning, en zoologisk avdelning, en inspektionsavdelning, enupplysningsavdelning och en kemisk avdelning. Växtskyddsanstaltenär centralt statligt organ för uppgifter på växt-skyddets område samt föråtgärder till skydd av vegetabiliska produkter. Uppgifternaför anstalten är att bedriva vetenskaplig forskning i samråd med lantbrukshögskolanoch praktiska försök med syfte att ge den inhemska växtodlingen inom jordbrukoch trädgårdsskötsel skydd mot sjukdomar och skador som orsakas av virus,växter eller djur eller som är av fysiogen art. Anstalten skall görautredningar och undersökningar om sådan skadegörelse på lagrade vegetabiliskaprodukter och därav beredda livsmedel som orsakas av insekter och andra lägredjur och av lägre växter samt om medlen att förekomtna och hejda sådan skadegörelse.Vidare skall anstalten verkställa kontroll och inspektion på växtskyddetsområde samt lämna råd och anvisningar i ämnen, som tillhör anstaltensämnesområde. Forsknings- och försöksverksamheten bör företrädesvis avse problemav mera omedelbar praktisk betydelse för jordbruket. Resurserna fördelar sigmed på forskning och försök, på inspektion och på upplysning, Växtskyddsanstaltenleds av en styrelse, I denna ingår anstaltens föreståndare och sex andraledamöter som utses av Kungl, Maj:t, I styrelsen ingår företrädare för detpraktiska jordbruket och trädgårdsnäringen. Anstaltenhar 110 anställda, varav 38 är handläggande och 72 övrig personal. Anslagettill statens växtskyddsanstalt uppgår för /74 till 7 910 000 kr.Inkomster av avgifter för växtskyddsinspektion m, m, vilka redovisas pådriftbudgetens inkomstsida under uppbörd i statens verksamhet, beräknas /74 till . Påbotaniska avdelningen undersöks, utreds och prövas medel och metoder för attförekomma och hejda sådana sjukdomar och skador på odlade växter som orsakas avvirus, bakterier och svampar eller är av fysiogen art (köldskador, immissionsskadorm, m,). Till verksamheten hör prövning av kemiska bekämpningsmedels effekt pådessa skadegörare samt resistensbiologisk forskning. Påzoologiska avdelningen undersöks, utreds och prövas medel och metoder för attförekomma och hejda sådana sjukdomar och skador på odlade växter ochvegetabiliska produkter som orsakas av djur (t.ex. nematoder, insekter, kvalsteroch sorkar). Till verksamheten hör prov- ningav kemiska bekämpningsmedels effekt på nämnda skadegörare samt resistensbiologiskforskning. Deundersökningar som utförs vid kemiska avdelningen avser utveckling av metoderför analys av bekämpningsmedelsrester samt analys av prover från anstaltensförsök. Dessutom analyseras på uppdrag av livsmedelsverket handelsprover avfrukt och grönsaker på deras innehåll av organiska fosforpesticider.Avdelningen utför också analyser på uppdrag från allmänheten och vissainstitutioner. Upplysningsavdelningensysslar med diagnostisering av insända prov samt information tillnäringsutövare och allmänhet. Informationen består bl, a, av att besvaraförfrågningar från odlare om sjukdomar och skadedjur samt om deras bekämpning.Dessutom medverkar avdelningen i kurser för konsulenter, lärare och odlare samti fackpressen, radio och television. Kontroll och inspektion påväxtskyddsområdet handläggs av inspektionsavdelningen. Avdelningens centralaledning, som är placerad vid huvudanstalten i , har samordnande uppgifteroch handlägger alla frågor med utlandet rörande inspektionsärenden. I de fyrastörsta importhamnarna (, , och ) finns fastaväxtinspektioner som i regel har lokaler i anslutning tUl tullstationerna. Förinspektion på andra orter anlitas extra inspektörer. Inspektionsarbetet indelasi inre och yttre inspektion. Den inre inspektionen skall bevaka och motverkautbredningen av särskilt farliga skadegörare inom landet (potatiskräfta, potatiscystnematod,ringröta och ko-loradoskalbagge på potatis samt blodlus på äpple). Bekämpningenregleras av växtskyddslagen. Vid import skall den yttre inspektionen genom kontrollav sundheten hos växter och växtprodukter hindra införandet av sådanaskadegörare som kan vålla allvarliga skador på inhemsk växtodling (t, ex. koloradoskalbaggeoch päronpest). Vidare skall den kontrollera exporten av växter och växtdelar.Vid sidan härav utförs på uppdrag av statens plantskolenämnd kvalitetskontrollvid import av fruktträd, bärbuskar och fruktträdsgrundstammar. Vid filialerna bedrivsrådgivnings- och upplysningsverksamhet i samverkan med huvudanstaltensavdelningar samt andra myndigheter och organisationer. Filialerna deltar ocksåi inspektionsarbetet samt bedriver lokal forsknings- och försöksverksamhet. Växtskyddsanstaltensforsknings- och försöksverksamhet syftar till att effektivisera skyddet motskadegörare på jordbruks- och trädgårdsväxter samt produkter som härrör frånsådana växter. Verksamheten består i att klarlägga olika skadegörareslevnadsförhållanden, uppträdande och ekonomiska betydelse samt att utprovaskyddsåtgärder, som är både ekonomiskt försvarbara och från miljösynpunktacceptabla. Debotaniska, zoologiska och kemiska avdelningarna ägnar sig i huvudsak åtforskning och försök, men även filialerna gör detta i stor utsträckning.Förslag om forsknings- och försöksprojekt utarbetas och godkänns avstyrelserna för växtskyddsanstalten och . Anstalten skall genom sinforskning följa utvecklingen av nya bekämpningsmedel och alternativa metoderför växtskydd. Syftet med prövningen av olika preparat är att ge data om dessaseffekt mot växt-sjukdomar och skadedjur samt inverkan på miljön. Resultatenligger främst till grund för rådgivningen på växtskyddsområdet, Växtskyddsanstaltensprövning av bekämpningsmedel sker huvudsakligen på eget initiativ, men motavgift kan även utomstående, t, ex, bekämpningsmedelsfirmor, få prövningarutförda vid anstalten. Närliggandeverksamhet utanför växtskyddsanstalten. inrättades vid lantbrukshögskolanen vars namn ändrades . var den högre undervisningen om lantbruksväxtemassjukdomar och de för lantbruket skadliga insekterna inordnad under institutionenför växtodlingslära och leddes av personal från statens växtskyddsanstalt. bedrivs undervisning och forskning inom såväl denbotaniska som den zoologiska delen av växtpatologin. Forskningen koncentreraspå problem av grundläggande karaktär. Huvudinriktningen är utredningar angåendealternativ till kemiska bekämpningsmedel. Undersökningar bedrivs rörande virus-ochsvampsjukdomar samt insekter och nematoder. Försöksavdelningen förträdgårdsodlingens växtpatologi arbetar bl. a. med virussjukdomar och medframställning av friskt material av vissa trädgårdsväxter. Växtpatologiskainstitutionen har kontinuerliga kontakter med växtskyddsanstalten. Vissutrustning vid institutionen utnyttjas av anstalten. Institutionens prefekt ärledamot i anstaltens styrelse. Tjänstemän vid växtskyddsanstalten undervisarvid institutionen. De studerandes specialpraktik och examensarbeten förläggsofta till anstalten, vilken även tillhandahåller visst undervisningsmaterial.Även delar av fältförsöksverksamhet på växtodlingsområdetär av betydelse från växtskyddssynpunkt. Växtskyddsanstalten medverkar i vissutsträckning i denna fältförsöksverksamhet bl. a. genom bistånd vidfastställande av angrepp av sjukdomar och skadedjur. Vidskogshögskolan bedrivs forskning med anknytning till växtskydd vidinstitutionerna för skogsbotanik, skogszoologi, skogsgenetik, skogsföryngringoch virkeslära. Forskningen vid de två förstnämnda har samma karaktär som denvid växtskyddsanstalten. I samband med högskolans omlokalisering kommer dennaforskning och delar av nämnda institutioner att förläggas till ianslutning till . bedrivs undersökningar rörande bl, a. smågnagareoch skyddet av skog och skogsprodukter mot insektsskador, varvid såvälförebyggande som direkt bekämpande medel och metoder behandlas liksom biologiskbekämpning. målet för forskningen bl, a, att skyddaskogsträd och skogsplantor mot parasitsvampar. Detta sker genom grundforskningoch tillämpad forskning i anslutning till bekämpning av skador, upplysning ochrådgivning, uppsikt över importbestämmelser rörande skogsträdsplantor, ympareller andra växtdelar och jord samt dispensgivning av import av visst sådantmaterial för speciella ändamål. har en insektspatologisk laboratorieavdelningetablerats inom zoologiska institutionen. Institutionen utför vissaundersökningar i samarbete med växtskyddsanstalten. En viktig del avforskningsarbetet består i att leta efter lämpliga sjuk-domsalstrare påinsekter. Från institutionens sida framhålls att ett samarbete mellan växtskyddoch insektspatologi är en nödvändig förutsättning för utvecklandet avanvändbara mikrobiologiska bekämpningsmetoder. Forskningenvid entomologiska avdelningen, , är också av intresse idetta sammanhang. Lantbruksnämndernas uppgifterpå växtskyddsområdet avser främst rådgivning och inspektion. Rådgivningen skeri form av kurser, fältvandringar, artiklar i tidningar och tidskrifter samtgenom enskild rådgivning. I många fall behandlas växtskydd i samband med annanväxtodlingsrådgivning. I de län som saknar växtskyddsfilial svarar nämndernasegen personal praktiskt taget helt för verksamheten. Internationellaöverenskommelser, är bundet av internationella överenskommelser på växtskyddsområdetgenom anslutningen till internationella växtskyddskonvention och anslutningenår till (European and , EPPO), Genom anslutningen till växtskyddskonventionenhar åtagit sig att upprätthålla en officiell växtskyddsorganisation somsvarar för inspektion, att sprida upplysning om växtskyddsfrågor samt attfrämja forskning och undersökningar inom växtskyddsområdet. Den europeiska växtskyddsorganisationenssyfte är främst att bekämpa vissa svårare skadedjur och sjukdomar, somangriper växter och vegetabiliska produkter inom det internationellavaruutbytet. Organisationen ger medlemsstaterna råd i tekniska ochadministrativa frågor samt informerar om växt-skyddssituationen i de anslutnaländerna. Tidigareutredningar och beslut om växtskyddsanstalten. Lokaliseringsutredningenrörande statlig verksamhet föreslog i betänkandet Lokaliseringen avstatens växtskyddsanstalt (stencil) att statens växtskyddsanstalt borde flyttasfrån Bergshamra-området i till eller dess omedelbara närhet. Iprop, 1960:120 med förslag i fråga om lokaliseringen av vissa statligainstitutioner m, m. framhöll chefen för bl. a. att det fickanses uteslutet att området i på kunde disponeras av växtskyddsanstalten,eftersom marken var alltför värdefull för att rådande låga exploateringsgradskulle kunna te sig för-svariig. fattade beslut (SU 1960: 127 och147, rskr 1960: 336) om att växtskyddsanstalten, liksom även statens centrala frökontrollanstalt,skulle flytta från . Med hänsyn till att det vid remissbehandlingenkommit fram synpunkter rörande bl, a, valet av förläggningsort tillsattes en nyutredning. Det förutsattes därvid att växtskyddsanstalten skulle förläggas tillMellansverige. Den sålunda tillsattautredningen rörande vissa jordbruksanstalters förläggning föreslog i promemoria(Ds Jo 1962: 4) med förslag rörande ny lokalisering av statens centrala frökontrollanstaltoch statens växtskyddsanstalt att växtskyddsanstalten skulle föriäggas tillStora Djurgärden i . Vid remissbehandlingen av förslaget ansåg några remissinstanseratt anstalten alltjämt borde ligga kvar i , medan flertalettillstyrkte utflyttning. Av sistnämnda remissinstanser ville 14 ha anstaltenförlagd till och 7 till , De remissinstanser som tillstyrkteförflyttning till gjorde detta främst med hänsyn till den samordningmed verksamhet som därigenom blev möjlig, I1963 års statsverksproposition (prop. 1963: 1 bil. 11 s. 158, JoU 1963: 1, rskr1963: 9) anmäldes utredningsförslaget. Dåvarande chefen förjordbruksdepartementet föreslog därvid att växtskyddsanstalten skulle behållasin förläggning i under ytterligare . Ar 1967 uppdrog Kungl, Maj:tåt lokal- och utrustningsprogramkommittén för jordbrukets högskolor attundersöka möjligheterna att förlägga statens växtskyddsanstalts Skånefilialtill samt att jämföra de båda förläggningsalternativen Stora Råby och Alnarpur lämplighets- och kostnadssynpunkt. Om kommittén fann det angeläget kunde ytterligarealternativ övervägas, I sammanhanget borde även beaktas frågan om förläggningav anstaltens huvudinstitution på . I sitt betänkande (Ds lo1969: 5) VäxtskyddsanstaUens lokaliseruig konstaterade kommittén att den hadeatt arbeta utifrån förutsättningen att den dåvarande organisationen skullebestå. Det var en förutsättning, som emellertid kunde komma att ändras iframtiden. Likväl ansåg sig kommittén kunna framlägga förslag till lokaliseringav anstalten eftersom den ansåg att växtskyddets lokalisering borde bestämmasdels av odlingensförläggning, dels av det fackliga kontaktbehovet med närbesläktad verksamhet.Eftersom kommittén ansåg att dessa faktorer inte skulle komma att ändras genomen förändrad organisationsstruktur bedömdes den föreslagna lokaliseringen ståsig även om den administrativa anknytningen av växtskyddet och dessorganisatoriska uppbyggnad senare skulle ändras. Kommitténsförslag innebar att växtskyddsanstaltens resurser vid huvudanstalten i Solnaoch vid filialen i , , skulle förläggas till två växtskyddscentra, (ca 2/3 av resurserna) och (ca 1/3 av resurserna). Genom dennaförläggning bedömdes växtskyddet få optimala förutsättningar för servicegentemot växtodlingen och trädgårdsodlingen i landet. bedömdes bästamöjliga förutsättningar föreligga för kontakt, samverkan och gemensamtresursutnyttjande med övrig forskning och försöksverksamhet på växtodlings-ochträdgårdsområdena. Växtskyddsanstaltens filialer berördes inte av förslaget.Dessutom föreslog kommittén att växtskyddsverksamhetens interna organisationborde prövas i samband med omfördelningen av resurserna. Sammanlagt28 remissinstanser yttrade sig över förslaget. Av dessa biträdde 25 i huvudsakutredningens förslag. Statskontoret, , lantbruksstyrelsen,och statens centrala frökontrollanstalt underströk behovetav en översyn av anstaltens organisation. Betänkandetjämte remissyttrandena har överlämnats till utredningen om kontrollanstaltemapå jordbrukets område. Rörandedet framtida behovet av växtskydd anför utredningen om kontrollanstalterna påjordbrukets område att en viss ökning kan förväntas. Det beror bl. a.på en fortsatt specialisering inom växtodlingen som leder till ökad ensidigheti odlingen. Härav följer att växtföljdsparasiterna även kommer attinta en central plats i växtskyddsarbetet. Även inom trädgårdsnäringen väntasframdeles betydande och möjligen ökande växtskyddsinsatser. Utredningenhar gjort vissa uppskattningar av växtskyddsbehovet i olika delar av landet.Beräkningarna, som baseras på skördevärden och s. k. växtskyddskoefficienter,visar att av behovet faller på södra (F-, G-, H-, I-, K-, L-, M- och N-län),på östra (B-, C-, D-, E-, T-, W- och X-län), på västra (O-, P-, R-och S-län) samt på norra försöksdistriktet (Y-, Z-, AC- och BD-län). Di7gthälften av behovet avser stråsäd och trädgårdsväxter. Behovetav en intensiv forsknings- och försöksverk- samhetinom växtskyddet är enligt utredningens mening av flera skäl stort. Inom växtskyddssektornanvänds f. n, bekämpningsmedel, som från miljövårdssynpunkt inte ärtillfredsställande. Den syn på vår yttre miljö som växt fram harmedfört att växtskyddsforsk-ningen delvis måst söka nya vägar för att nå sittmål. Den tidigare i hög grad pä kemisk bekämpning inriktade verksamheten har iviss mån ersatts med ekologiskt lämpligare metoder däribland odling av resistentaväxtsorter. Behovet av forskning och försök rörande kemiska bekämpningsmedelkommer att finnas kvar även . Verksamheten kommer främst att behövainriktas på att ersätta svårnedbrytbara eller starkt giftiga kemiskabekämpningsmedel med sådana som är mindre farliga. Bekämpningsmedelsprovningkommer således även att vara en väsentiig del av verksamheten.Behovet accentueras av miljöskyddslagstiftningens krav på bekämpningsmedlen.Utredningen nämner i detta sammanhang också det ökade behov som kommer attföreligga av att restanalyser regelmässigt utförs i samband med provningen. Utredningenerinrar om att vid i antogs fleraresolutioner, som har direkt anknytning till forskning och försöksverksamhet påväxtskyddsområdet. Inte minst mot bakgrund av dessa resolutioner kan detförväntas att växtskyddsforsk-ningen kommer att vara inriktadpå att tillgodose miljövårdssidans önskemål och krav. mening är det en väsentlig uppgift för forskningen att klarlägganär bekämpning är nödvändig. För många skadegörare är fortfarandekunskapsunderlaget därvidlag otillräckligt, vilket är betänkligt från bådeekonomisk och miljömässig synpunkt, I strävandena att minska den kemiskabekämpningens negativa verkningar intar utvecklingen av integreradebekämpningsprogram en framskjuten ställning. Målet är ett välbalanserat systemav kemiska och andra åtgärder med stark effekt på skadegörarna men utaninverkan på faunan i övrigt. Odlingstekniskaskyddsåtgärder är av utomordentlig betydelse i kampen mot många skadegörare.Hur t, ex. växtföljd och gödsling inverkar på förekomst och skadegörelse av växtparasiterär på många punkter ännu outrett. Det är angeläget att denna forskningintensifieras och sker i samarbete mellan växtskydds- och växtodlingsexperter.Biologisk bekämpning utnyttjandet av predatorer, parasiter eller patogenerför bekämpningsändamål är ett annat viktigt område. Utredningenframhåller att odling av resistenta växtsorter i flera fall är ett utmärktalternativ till kemisk bekämpning. har växtskyddsanstaltensamarbetat med växtförädlingsinstitutioner i arbetet på att få fram nya sorterav olika växtslag med resistens mot angrepp av skadegörare. Denna verksamhetfår tillmätas allt större vikt. Enform av giftfritt skydd mot växtvirus är urval av friskt plantma-terial. Denofficiella utsädeskontrollen av potatis är ett verksamt medel mot virussjukdomari denna gröda. En lång rad av våra vegetativt förökade fruktträd, bärbuskaroch prydnadsväxter är emellertid totalt vi-rusinfekterade. Även i dessa fallföreligger dock som regel möjlighet att sanera odlingsmaterialet och dra upp vimsfriakloner. Efterfrågan på friskt plantmaterial kan förväntas bli stor. Det ärenligt utredningen angeläget att forskning och försök kan bidra till atttillgodose dessa behov. Utvecklingen inomträdgårdsnäringen har gått mot en centralisering av lagerhållningen av olikaväxtprodukter, såsom frukt, potatis, rödbetor, morötter, kål och lök. Eftersomdet till stor del rör sig om produkter med hög vattenhalt är risken för rötorgenom bakterier eller svampar ofta betydande. De stora ekonomiska värden, somdet här rör sig om, gör det angeläget att lagringsförlusterna nedbringas sålångt det är möjligt. Frågorna är i många fall helt nya och erforderligaspecialkunskaper saknas. Behovet av grundläggande utredningar och praktiska försökanser utredningen vara stort. Bestämmelserna för inspektionsverksamhetenär baserade på internationella överenskommelser samt behovet av skydd mot vissabetydelsefulla skadegörare inom den svenska växtodlingen. Som exempel påfaktorer som inverkar på det framtida behovet av växtin-spektion nämnerutredningen förändringar i den fytosanitära situationen, dvs. lägetbeträffande växtsjukdomar och växtskadegörare inom och utom vårt land samt deninhemska produktionens utveckling och efterfrågeutvecklingen förträdgårdsprodukter. Andra faktorer är internationella åtaganden på växtskyddsområdetsamt utvecklingen av samarbete med den europeiska gemensammamarknaden. Dessutom föreligger krav på restsubstansundersökningar av inhemskaoch importerade livsmedel. Det ökade handelsutbytetmed växter och växtprodukter har enligt utredningen medfört en snabb spridningöver stora avstånd av många växtparasiter, som därvid fått en helt förändradekonomisk betydelse. Även en ökad handel och transport inom landet avträdgårds- och jordbruksprodukter innebär en större risk för spridning av växtskadegörare.Många av dessa erbjuds dessutom goda utbredningsmöjligheter genom den ökadespecialiseringen inom all växtodling. Detframtida behovet av växtinspektion kommer därför enligt utredningens meningsannolikt att öka. Speciellt kan behovet av resurser bli större för övervakningav karantänsodlingar samt för uppföljning av inspektionskontrollen ute iodlingarna, Konsumtionen avträdgårdsprodukter visar en fortlöpande stegring. Allt talar för att efterfrågeutvecklingenför prydnadsväxter följer samma mönster. Trots ökande svensk produktion kanimporten av grönsa- ker,frukt och bär beräknas stiga. En ökad import av förökningsmaterial avprydnadsväxter samt av plantskolematerial är också trolig, vilket talar för enökad belastning på den yttre inspektionen. Undersenare år har man i allt fler länder krävt att tidigare ej certi-fikatbelagdavaruslag skall åtföljas av sundhetscertifikat utfärdade av exportlandets växtskyddsmyndighet.Detta innebär att exportcertifie-ring kan väntas kräva störrearbetsinsats. Utredningen nämner att desenaste åren sundhetstillståndet för vissa importerade varuslag har förbättratstill följd av bättre kontroll av vissa skadegörare. har det i Europanoterats ett ökat antal avvisningar av varusändningar som en följd av atthalten bekämpningsmedelsrester överstigit de importerande ländernastoleransvärden.