prop · FX0364 · 1974-12-31 00:00:00 — Kapitalbehovetför 80 inkl. prisstegringar och räntor samtrörelsekapital beräknas av NJA i löpande penningvärde till 4 600 milj. kr.Härav bedömer NJA att ca 4 000 milj. kr. behöver finansieras externt genom kapitalliUskolloch lån. kan sålunda ett sammanlagt kapital av 800 milj. kr.och sammanlagt 3 150 milj. kr. komma alt behövatillföras. 80 väntas från produktionsslart t. o. m. år 1986generera vinstmedel motsvarande den totala investeringskostnaden. Iskrivelse från av framgår i huvudsak följande. Statsföretagsstyrelse rekommenderar genomförandel av 80 under förutsättning avstatligt kapitalliUskoll till Statsföretag av lägst 1 000 milj. kr., lån enligtsamma villkor som gäller för lokaliseringslån med 1 300 milj. kr. och statligagarantier för lån med lägst 1 500 milj. kr. Av Statsföretags skrivelse framgårvidare att formerna för ka-pilallillskoltel bör bli föremål för överläggningar.Statsföretag förväntar sig all staten är beredd alt bära en del av eventuellförlust som kan uppstå under stålverkets första verksamhetsår. Delsom återstår att finansiera beräknas kunna tUlföras bolaget genom externupplåning. På den svenska kapitalmarknaden räknar NJA med all kunna placera bl.a. obligationslån. Beroende på var inköp av anläggningar sker kanexportkrediter utnyttjas. Den internationella lånemarknaden anser NJA börkunna absorbera lån av den storleksordning del här kan bli fråga om. 1974: 64 32 Undersenare år har förutsättningarna för lönsamhet och konkurrensförmåga hos NJAförbättrats. Stora satsningar för att öka kapaciteten såväl i fråga om råstålsframställningsom manufaklurering inleddes . Delta investeringsprogram har planenligtgenomförts och avslutas under innevarande år. För all trygga förelagets försörjningmed koks fattades beslut om all bygga ett koksverk. Koksverkel, som ärunder uppförande, kommer enligl planerna alt vara i drift . Dessainvesteringar är så kapitalkrävande att statlig finansiell medverkan varitnödvändig för deras förverkligande. Genom de senaste årens målmedvetnasatsningar har företaget kommit in i en positiv utveckling. a. i de riktlinjer för NJArs utveckling somantagils av förelagets slyrelse. Enligt dessa riktlinjer skall NJA få resurserför en förädling av hela sin tackjärnsproduktion och för en ökad vidaremanufak-turering.Dessa investeringar kommer alt finatisieras med eget kapital, obligationslån, leveranlörskrediteroch lokaliseringsstöd. Denmalm som bryts vid fyndigheterna i har i huvudsakexporterats. Sålunda köpte svenska stålverk endast 0,6 milj. ton av LKABrstotala malmleveranser på ca 32 milj. lon . Om en större andel av malmenförädlas skapas nya arbetstillfällen som landels exportintäkter frånmalmen ökar. Dessa motiv för en ökad stålproduktion har ofta framhållits idiskussionerna om Norrbollens industrialisering. NJA har efter ettomfattande utredningsarbete lagt fram förslag om uppförande av ett nyttstålverk i , 80. Produktionen vid verket avses uppgå till 4 milj.ton ämnen . Den stora produktionsvolymen och den för NJA nya produktionsinriktningenhar medfört att marknadsbedömningarna givils en framträdande roll iutredningsarbetet. Delta arbete har bedrivits med en öppenhet som torde varaoöverträffad vad gäller induslriprojekt. Underperioden fram till senare delen av 1980-lalet beräknas världens stålkonsumlionöka med mdlan 4 och , vilkel innebär en någol mindre ökning än under1950- och 1960-lalen. Även med en tillväxt av denna storleksordning kommer dockförbrukningen all öka med myckel betydande kvantiteter. Från en nivå av ca 690 niilj.lon beräknas stålkonsumlionen uppgå till närmare 950 milj. tonför att vara uppe i närmare 1 150 milj. lon. Förall möta en konsumtionsökning av denna storlek krävs en mycket betydandeutbyggnad av världens kapacitet för stålproduktion. HärlUl kommer behovet aversättning av föråldrade anläggningar. Produktionskapaciteten i världen skullesåledes enligt gjorda beräkningar behöva ökas med ca 400 milj. ton fram till år1980 och med ytterligare 350 milj. ton . 1974: 64 33 Världshandelnmed stål har nära sexdubb-lals och uppgick till ca120 milj. lon. Handeln med stålprodukter har under senare, år ändrat karaktär.Specialiseringen har medfört ett allt större handelsutbyte mellan de stora producenlländema.Detta har lett tUl en ökad integrering av stålmarknaderna, främst i Västeuropa.Den hittiUsvarande internationeUa handeln med göt och ämnen mellan länderna harvarit av begränsad omfattning. Inom resp. slålproducerande land har dennahandel varit mera utbredd. Inom exempelvis leveransema av göt och ämnen mellan stålverken ha uppgått tiUdrygt 10 milj. lon, eller närmare en fjärdedel av den totala råstålsproduklionen. Stålindustrin har, framförallt i , som regel vuxit upp inom områden med malm- och koltillgångar. Idessa områden har etablerats även annan industri som i varierande grad baserarsin tillverkning på stålprodukter. När råvaratillgångarna blivit merasvårtillgängliga eller börjat sina har fördelarna av denna lokaliseringförsvunnit för råjärnsframställningen. Inom dessa traditionella stålområdenhar även problem som sammanhänger med befolkningskoncentralionen kommit all ökakostnaderna vid råjärnsframslällningen. Ökade krav på miljöskydd, t. ex. i formav investeringar i rökgasrening och valtenrening, vattenbrist, svårigheter attrekrytera arbetskraft m. m. kan nämnas som exempel på sådana problem. Trotsproblemen i del första, metallurgiska processsteget har dessa stålverk enbetydande fördel av närheten lUl kunderna för sina valsade och manufaklureradeprodukter. Stålföretag i dessa områden kan därför finna del motiverat altsalsa på en utbyggnad av sin valsnings- och manufaktureringskapacitel samtidigtsom de söker sig andra former för ämnesförsörjning. Sålunda är flera europeiskaförelag engagerade i nya, kustlokaliserade stålverk vilkas produktion av råstålbaseras på importerade råvaror. Dessa nya stålverk får en betydligt fördelaktigaretransportekonomi än ihlandslokaliserade verk som, efter omlastning av sjötransporteraderåvaror, måste utnyttja landtransporter. Ett annat alternativ för lokaliseringav råstålsframställning är alt förlägga verk i anslutning tillråvarutillgångarna. Sålunda finns avancerade planer på verk nära malmfyndigheteri , och . NJAhar med utgångspunkt i de allmänna marknadsulsiktema för ämnen undersöktmöjligheterna alt avsätta 4 milj. ton ämnen fr. o. m. slutet av 1970-lalet. Vidkontakter med tilltänkta kunder har NJA kunnat konstalera ett stort intresseför ämnesköp. Det material som NJA har redovisat från sina kundkontakterstyrker bedömningen att det inom kommer all finnas en betydande marknadför den planerade produktionen vid 80. Framväxten av en storämnesmarknad med flera ämnesverk för avsaluproduktion medför alt inlandsbaseradestålverk kan satsa på valsning och vidareförädling och till stor del förlilasig på äm- 1974: 64 34 Detta torde avsevärt öka stabiliteten på ämnesmarknaden somhittills varit marginell till sin karaktär och uppvisat stora variationer igjorda köp både med avseende på priser och kvantiteter. Vidgenomförande av 80 kan NJA förväntas få en mycketgynnsam stäUning på marknaden. Förelaget måste dock räkna med att relativtsnart möta konkurrens från andra nya stålverk med samma produktionsinriktning.Den jämförelse som NJA har gjort meUan och alternativa lokaliseringar avämnesverk visar emellertid att 80 bör ha goda möjligheter att hävdasig i en framtida konkurrenssituation. Närheten till marknaderna och till malmfyndigheternaär härvid av avgörande betydelse. NJArsmarknadsanalyser bekräftar alltså den bUd av den framtida ämnesmarknaden som prognosmaterialoch analyser av utvecklingen inom stålmarknaden visar. Marknadsfrågan är en avde väsentligaste faktorerna vid en bedömning av 80. Med hänsyn till deundersökningar som gjorts såväl inom NJA som av andra bedömare anser jag allde krav som kan ställas på en marknadsbedömning för del aktuella projektet äruppfyllda. Mol bakgrund av lämnade uppgifter anser jag alt det finns godaförutsättningar för alt genomföra 80. NJArsbedömningar av processval och dimensionering av anläggningarna är grundade påegna erfarenheter och internationella jämförelser. Vid valet av en anläggningmed två masugnar om en årskapacitet av 2 milj. ton vardera har investerings-och driftkostnader saml driflsäker-hetsaspekter varit vägledande. LKABrsmalmleveranser har varierat mellan 25 och 30 milj. ton ochberäknas lUl närmare 35 milj. lon under 1980-talel. Den geologiska malmtUlgångeni de gruvor som är föremål för brytning uppskattas lUl i storleksordningen 3000 milj. lon. Dessutom finns vilande rika fyndigheter som i framliden kan tasi anspråk. Mot denna bakgrund kan NJArs behov av malm anses vara tryggat underöverskådlig tid. NJArs sammanlagda malmbehov kommer med genomförande avStålverk 80 att vara 8,8 milj. ton . Av större betydelse för stålverketsekonomi är frågan vilka malmkvaliteler som kan erhållas för 80 ochfrån vilka gravor malmen skall hämtas. En från koncernsynpunkl lämplig lösningav NJArs framlida malmförsörjning kommer alt utarbetas inom . Koksförsörjningenför 80 kan säkras genom en tillbyggnad av del koksverk som är underuppförande vid NJA. Koltillgången i världen är myckel god och NJArskolförsörjning torde inle behöva möta några större problem. Av övriga råvarorkan behovet av kalksten tillgodoses inom landet medan vissa legeringsämnen, lUlsatsmaterialm. m. sannolikt måsle importeras. Genomalt NJA själv svarar för koksframställningen kommer koksgas 1974: 64 35 istora kvantiteter alt kunna utnyttjas för olika energikrävande uppgifter. Enliglföretagels bedömningar kommer 80 på grund av tillgången på koksgasalt bli i huvudsak självförsörjande med energi. Eventuellt kan också visst energiöverskotlställas till förfogande för kommun eller annan användare. Investeringskostnadernaför 80 beräknas till 2 700 milj. kr. I löpandepenningvärde kommer verket inkl. räntor och rörelsekapital attkosta närmare 4 600 milj. kr. Med de förutsättningar som NJA har angivit i sinkalkyl kan investeringen förväntas ge en förhållandevis god avkastning. NJA beräknaratt 80 vid normal konjunkturutveckling efter del alt denförsta masugnen tagits i bmk skall ha genererat vinstmedel motsvarande dentotala investeringskostnaden. Ämnesprisernaoch graden av kapacilelsulnylljande kommer all vara avgörande för detekonomiska utfallet av 80. Även prisförändringar på råvarorna får konsekvenserför lönsamheten. Höjningar av råvarupriserna kommer dock att påverkakonkurrenterna på samma sätt som NJA och kan i stort sett kompenseras med höjdaämnespriser. Lönekostnadernas betydelse är mindre avgörande. Känslighelsanalyservisar alt projektet även vid sådana förskjutningar i priser, beläggningsnivå m.m., som kan väntas uppkomma under lågkonjunkturer, bör kunna lämna enacceptabel avkastning. Den av NJA angivna avkastningen måste betraktas somförhållandevis hög och ger projektet en viss ekonomisk säkerhetsmarginal. Tillväxten inom industrin ochtjänstesektorn kunde inle uppväga minskningen av antalet förvärvsarbetande inomjord- och skogsbruk vilket fick till följd att länels folkmängd minskade underslutet av årtiondet. Antalet förvärvsarbetande i ökade 1970endast med 600 medan folkmängden ökade med närmare 6 000. Sysselsältningsnivåni länet har legat betydligt under genomsnittet för riket. Förall komma till rätta med sysselsättningsproblemen har statsmakterna vidtagitolika arbelsmarknadspolitiska åtgärder. Stora resurser har satsats på utbUdning,beredsk'apsarbeten och ekonomisk stimulans i form av lokaliseringsstöd, utbUdningsbidrag,transportstöd m. m. som lämnats till förelag som etablerar sig eller bygger ulbefintlig verksamhet inom stödområdena. En stor del av de nämnda insatsernahar kommit Norrbollen tiU del. Särskild betydelse för Norrbollen har den statligaföretagsverksamheten kommit att få. Sålunda svarade Statsföretaggruppen förmellan 75 och av industriinvesteringarna i länet under åren 1972 och 1973.Företagsgmppen har 1973 investerat omkring 2 100 mUj. TUl detia skaU läggas övriga statliga investeringar som framförallt statens vattenfalls- Prop.1974: 64 36 Genom sin dominans har Statsföretaggmppen enligt min mening elt särskiltansvar för industrisysselsällningen inom . Genom 80 ochandra satsningar på basindustri får länet bättre stmkturella förutsättningarför den näringslivsutveckling som är nödvändig för en gynnsammare folkmängdsulvecklingoch syssd-sättningsnivå. Uppförandel avanläggningarna för 80 ger sysselsättnmg motsvarande sammanlagt 3 000manår . Sin största omfattning får dessa arbeten år1977 då sammanlagda antalet byggnads- och montagearbelare väntas uppgå tUlnärmare 1 200. Genom alt andra större byggnadsarbeten avslutas somstålverket börjar byggas upp kommer rekryteringen av arbetskraft all underlättas.Stålverk 80 kommer att i full drift sysselsätta ca 2 300 personer. De indirektaeffekterna på befolkningsutvecklingen i kommunerna inom den s. k. fyrkanten , , och blir emellertid betydligt större. Bl.a.tillkommer en expansion Jnom tjänstesektorn av ungefär samma storlek somökningen av antalet anställda vid . Rekryteringen tillStålverk 80 och till den expanderande tjänstesektorn bedöms i huvudsak kunnaske inom länet. förväntade lönsamhet jämte kommuns regionalabetydelse motiverar de, samhällsinvesteringar som blir följden av utbyggnadenav NJA. Undersysselsältningenbland kvinnor är särskilt framträdande i . Jag vill därförunderstryka angelägenheten av alt NJA i största möjliga utsträckning anställerkvinnlig arbetskraft. Detta bör underlättas av de möjligheter till anpassningav arbetsplatserna lUl de anstäUda som föreligger när en ny industri planeras.Jag har med tillfredsställelse noterat att initiativ i denna riktning redanhar tagits inom NJA. Jag anser del väsentligtatt NJA även fortsättningsvis i samarbete med länsarbetsnämnd ocharbetsförmedling beaktar möjligheterna till anställning av svårsyssdsatlarbetskraft. Denpågående utbyggnaden av NJA och tillkomsten av 80 ställer stora kravpå planering inom de berörda kommunerna och . Med deförberedelser som vidtas och det goda samarbete som de ansvariga inom regionenuppvisar tror jag att förutsättningar finns för all samhällsutbyggnaden skallkunna ske på ell smidigt sätt. En industri som Stålverk80 ställer stora krav på åtgärder för all skydda mUjön. NJA har noggranntutrett vUka reningsanläggningar m. m. som erfordras och hur kraven frånnaturvårdande myndigheter bäst kan tillgodoses. En förutsättning för projektetsgenomförande är givetvis alt NJA får nödvändiga tUlstånd. Jag förutsätter altvid planeringen av arbetsmUjön i det nya verket liksom vid del pågående koksverkelall möjlig hänsyn tas tUl de anställda. Prop.1974: 64 37 Densvenska stålindustrin är genom sin starka exporlinriklning i hög grad beroendeav utvecklingen på den internationella stålmarknaden. Exporten, som år 1973uppgick till av produktionen, domineras av specialstålet. De svenskaverken har inom flera produktgrupper en stark ställning på världsmarknaden.Även handdsstålsexporten har ökat myckel snabbi och av det totala värdet av vårslålexport svarade han-delsstålel för omkring en tredjedel. Desvenska stålverken möter emellertid en stark utländsk konkurrens även påhemmamarknaden. Detta gäller särskilt inom handelsstålsområdel, där omkringhälften av tUlförseln tUl den svenska marknaden utgjordes avimporterat material. De stora kontinentala handdsslålsverken har varitprisledare även på den svenska marknaden. Det är med tanke på dencentrala roll som stålindustrin har i vår ekonomi angelägel alt branschensinternationella konkurrenskraft stärks. Tillkomsten av 80 bör enligtmin mening i hög grad kunna medverka härtUl. Detta gäller såväl för de hilegreradeverken som för elektrostålverken. Inte minst verk av den senare kategorin kanvid en ogynnsam utveckling av priset på skrot och elenergi fmna del fördelaktigtalt tillköpa ämnen. Flera svenska verk har också visat stort intresse för ämnesköpfrån 80. Det bör understrykas alt 80 genom sin produktionsinriktninginte kommer att konkurrera med andra svenska verk. Svenska handelsstålverkbör sålunda genom ämnesköp från 80 kunna sänka sinaproduktionskostnader. En ökad andel tillköpla ämnen minskar också förelagensinvesteringsbehov i den kapilalinlen-siva råstålsproduktionen, vilkel ökarmöjligheterna all bygga ul såväl valsningskapacilel som manufaklurering. Ensådan utveckling är angelägen inte minst från sysselsättningssynpunkt, dåarbetskraftsbehovet är betydligt större inom vidarebearbetaingen än inom råstålsproduktionen.Detta senare förhållande visas av att endast omkring en femtedel av arbetarnainom den svenska stålindustrin sysselsätts inom de metallurgiskaavdelningarna. Inom stålindustrinsysselsätts över 50 000 personer. Produktionsenheternas storlek och dengeografiska koncentrationen till Bergslagen understryker branschens sysselsättningsmässigaoch regionalekonomiskä betydelse. Dessa förhållanden stäUer stora krav påplanmässighet i stålindustrins utveckling. För statsmakterna framträder härvidett allt starkare behov av att kontinuerligt kunna följa utvecklingen inom branschensamt att löpande kunna samråda med förelagen och de anställda angående dennautveckling. Enligt vad jag erfarit kommer utredningen (I 1972r 07) av vissafrågor inom järn- och slålområdet alt framlägga förslag om hur eltsystem för information om utvecklingen inom stålindustrin bör utformas. Formernaför samrådet får ytterligare övervägas. 1974: 64 38 SammanfattningsvisviU jag anföra följande. 80 synes ha förutsättningar att ge en godavkastning på investerat kapital. Satsningen på en statlig basindustri iNorrbotten ger underlag för en positiv näringslivs- och befolkningsutvecklinginom såväl som andra län där stålindustrin är lokaliserad. Envidareförädling av malmen i är motiverad från företagsekonomiska och sysselsättningspolitiskasynpunkter och ger dessutom ökade exportintäkter från den norrbottniskamalmen. Det är av vikt alt kunna konstalera all en lokalisering till avdel föreslagna stålverket av såväl företagsekonomiska som samhälleliga skäl ärall föredra framför andra lokaliseringsallernativ. bör mot dennabakgrund uppföras av NJA och staten bör medverka till dess finansiering. Stålverk80 är en investering av sådan storlek att Statsföretag endast i begränsadomfattning kan bidra till dess finansiering. NJA har beräknat kapitalbehovetför stålverket till 4 600 milj. kr. i löpande penningvärde underuppbyggnadsperioden. Enligl Statsföretags uppfattning bör staten bidraga medett kapilaltiUskott på lägst och med lån av 1 300 milj. kr påsamma vUlkor som gäller för lokahseringslån. Däratöver förväntar sigStatsföretag statliga garantier för den övriga upplåning som kan bli aktueU. Ilikhet med Statsföretag anser jag att staten i betydande omfattning måsle medverkatill finansieringen av 80. Denna medverkan bör ske i ungefär den taktstålverket byggs upp. Del egna kapitalet i stålverket bör uppgå till av det totala finansieringsbehovet som av NJA beräknats tUl 4 600 milj. kr.Denna dd av kapitalet bör tillföras i form av en ökning av det egna kapitaleti NJA. Det torde ankomma på Statsföretag att teckna de nya aktierna i ,vilket bör ske till överkurs så att en lämplig del av del tillkommande egnakapitalet tillförs NJArs reservfond. Staten bör bidra till Statsföretagsfinansiering av aktieteckningen till ca två tredjedelar genom att teckna nyaaktier i . Även dessa aktier bör tecknas tiU viss överkurs. Densammanlagda ökningen av det egna kapitalet i skulle härigenomkomma att uppgå till 700 milj. kr. Jag anser att aktieteckningen bör fördelasöver de kommande fyra budgetåren och ske med 175 milj. kr. under budgetåret1974/75. Statensövriga medverkan lUl finansieringen bör ske i form av lån till NJA. Dessa lånkan sammantaget komma att uppgå till 1 300 milj. kr. och bör lämnas på samma viUkorsom lokaliseringslån. Del första av dessa lån synes komma att behövas tidigastunder /77. Jag avser alt återkomma i denna fråga. Stålverk80 kan väntas lämna avkastning på investerat kapital omkring . Deltakommer givetvis att beaktas när staten ställer krav på utdelning frånStatsföretag. Jagär beredd att stäUa del detaljerade utredningsmaterialet i ärendet tillvederbörande riksdagsutskotts förfogande. Prop.1974: 64 39 Jaghemställer alt Kungl. 1. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för finansieringen av ell nytt stålverk i , 2. till Teckning av aktier iStatsföretag för /75 under fonden för statens aktier anvisa ellinvesleringsanslag av . Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Majrt Konungen att till skall avlålasproposition av den lydelse bilaga lUl delta protokoll utvisar. 1974: 64 40 Bakgmnd .......................................................... .... 2 Den intemationella stålmarknaden .......................... 4 Den svenska stålmarknaden ................................. .. 15 80.Marknadsinriktning ............................. .. 20 MaleriaUlödeoch processbeskrivning ....................... 22 Råvara-och energiförsörjning ............................... 23 Anläggningav 80..................................... 24 Kalkyl................................................................ .. 25 Externatransporter.............................................. .. 26 Regionalakonsekvenser av 80.................... .. 27 Miljövård........................................................... .. 29 Finansiering........................................................ .. 31 Departementschefen ........................................ .. 32 Hemställan ....................................................... .. 38