prop · FX0335 · 1974-12-31 00:00:00 — Extraavdelning träder i tjänst endast när regeringen förordnat därom. Sådantförordnande må meddelas, när arbetsbördan i lagrådet kan antagas bli särskiltbetungande. Regeringen bestämmer, när extra avdelnings tjänstgöring skallupphöra. När extra avdelning tjänstgör, fördelas ärendena mellan lagrådetsavdelningar på sätt dessa samfällt bestämma. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse av 10 § 1968:57. 2 Senaste lydelse 1968:57. Lag om handläggningen av nådeärenden Härigenom förordnas följande. 1 § Nådeärendenprövas av regeringen i enlighet med vad som föreskrives i 11 kap. 13 § förstastycket regeringsformen. 2 § Regeringenkan avslå ansökan om nåd, om skäl till bifall uppenbarhgen saknas. 1annat faU skall regeringen, innan den avgör nådeärende, inhämta yttrande frånhögsta domstolen eller, när fråga är om mål i vUket regeringen,förvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighet är sista instans, frånregeringsrätten. Den domstol som skaU avgiva sådant yttrande är därvidbeslutför med tre ledamöter. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1956:618) om allmännasammankomster Härigenom förordnas i fråga om lagen (1956:618) om aUmännasammankomster' dels att i 2 och 13 §§ ordet "Konungen" i ohkaböjningsformer skah bytas ut mot "regeringen" i motsvarande form, dels alt 3 § skaU ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Utan tUlstånd av polismyndigheten mä allmän sammankomst ejhållas ä gata, torg, park eller annan plats, som enligt faststäUd stadsplaneUer byggnadsplan utgör aUmän plats och som upplåtits för avsett ändamål, åsådan del av hamnområde som är tUlgänglig för allmänheten eller å allmän vägeller annat område som är upplåtet till eller eljest nyttjas för allmänsamfärdsel. Vid prövning huruvida tillstånd Tillstånd får vägras endast om börmeddelas, skall beaktas vikten det är nödvändigt med hänsyn till urallmän synpunkt av att försam- trafik eller allmän ordning. Denna lag träder i kraft, såvitt avser 3 § efterden dag, då lagen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfaltningssamhng, och i övrigt . 1 Senaste lydelse av 13 § 1971:615. Lag om ändring i lagen (1966:293) om beredande av slutenpsykiatrisk Härigenom förordnas i fråga om lagen (1966:293) omberedande av sluten psykiatrisk vård i vissa faU' dels att i 2, 4, 5, 29, 32 och 38 §§ ordet"Konungen" i olika böjningsformer skaU bytas ul mot"regeringen" i motsvarande form, dels att 28 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse beslår av består av lagfaren ordförande som bör vara lagfaren ordförande somär eller eller ha varit innehavare av ordi- varit innehavare av ordinarie do- narie domarljänsl, en läkare som martjänsl, en läkare som bör vara bör vara särskilt kunnig i psykiatri särskUt kunnig i psykiatri och en och en person med erfarenhet i person med erfarenhet i allmänna allmänna värv. beslår av lagfaren ordförande som äreller varit innehavare av ordinarie domarljänsl, två läkare som äro särskiltkunniga i psykiatri och två personer med erfarenhet i allmänna värv. För ledamot av ulskrivningsnämnd eUer psykiatriska nämndenfinnas en eller flera suppleanter. Bestämmelserna om ledamot gälla ävensuppleant. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1967:940) angående omsorger omvissa psykiskt Härigenom förordnas i fråga om lagen (1967:940) angåendeomsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda*' dels alt i 6, 8, 10, 13, 16, 18, 20, 50 och 59 §§ ordet"Konungen" i olika böjningsformer skall bytas ut mol"regeringen" i motsvarande form, dels att 17 § skall ha nedan angivna lydelse. 1 Senaste lydelse av 4 § 1971:638 32 § 1973:129 38 §1969:212. Senaste lydelse av 10 § 1971:639 20 § 1973:130 50 § 1971:639. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse består av lag- beslår av lag faren ordförande som bör vara farenordförande som är eller varit eUer ha varit innehavare av ordi- innehavareav ordinarie domar- narie domarljänsl samt ytterligare tjänstsamt ytterligare två eUer två eller fyra ledamöter, som skaU fyraledamöter, som skaU vara vara ledamöter eller suppleanter i ledamötereUer suppleanter i sty- styrelsen för omsorger om psy- relsen föromsorger om psykiskt kiskl utvecklingsstörda, om utveckhngsstörda,om regeringen ej medger annat. Sär- ej medgerannat. Särskolchef, skolchef, vårdchef eller överiäkare vårdchefeUer överiäkare hos sty- hos styrelsen för omsorger om relsen föromsorger om psykiskt psykiskt utvecklinsstörda får ej utvecklingsstördafår ej vara leda vara ledamot av nämnden. mot av nämnden. För ledamot av beslutsnämnd finnes en eUer flerasuppleanter. Vid hinder för både ordförande och suppleant för honom kantUlfällig ersättare utses. Bestämmelsema om ledamot gäller även suppleant och tillfäUig ersättare. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i smittskyddslagen (1968:231) Härigenom förordnas i fråga om smittskyddslagen (1968:231)dels att i 4, 11, 30-32 och 34 §§ ordet "Konungen" i ohka böjningsformer skall bytas ut mot "regeringen" i motsvarandeform, dels att 7, 14, 21 och 33 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lider någon av aUmänfarlig sjukdom eller för han smittadärav är han skyldig att efter beslut av distriktsläkare, stadsläkare ellermotsvarande läkare låta intaga sig för vård på sådant sjukhus eUer sådantUlfäUig sjukvårdslokal som avses i sjukvårdslagen eller som drives av staten,om han med hänsyn liU faran för smittans spridning icke kan behandlas i öppenvård. Beträffande den som behandlas i öppen vård skall läkaresom avses i första stycket meddela erforderliga föreskrifter om isolering ochom inskränkning i hans verksamhet. 'Senaste lydelse 1972:667. Vad i första och andra styckena sägs gäller även den som av läkare misstankes hda av allmänfarUg sjukdom eUer föra smitta därav. Beslut avläkare enligt denna paragraf skall underställas hälso vårdsnämnden, om det begäres av den beslutet rör. Denne skah av läkaren upplysas om sin rätt tUl sådan prövning. Läkarens beslut länder tiU efterrättelse lUl dess hälsovårdsnämnden förordnar Nämnden får också självmant pröva beslut somläkare meddelat enhgt denna paragraf. Beslut avläkare enligt denna paragraf skaU underställas hälsovårdsnämnden såvitt gällerföreskrifter i samband med behandling i öppen vård och länsrätten såvittgäller intagning på sjukvårdsanstalt, om det begäres av den beslutet rör.Denne skall av läkaren upplysas om sin rätt till sådan prövning. Läkarensbeslut länder tUl efterrättelse tUl dess hälsovårdsnämnden eller länsrättenförordnar annorlunda. får självmant pröva beslut somläkare meddelat enligt denna paragraf. Underlåternågon att följa anmaning enhgt 13 § kan i det län där hanvistas besluta att han skaU instäUas hos läkare för undersökning ellerbehandhng eUer, om det finns grundad anledning befara att han skall spridasmitta, att han skaU intagas på sjukhus som avses i 13 §. Kan det skäligenantagas, att anmaning icke skuUe efterföljas, får sådant beslut meddelas utanatt anmaning skett. Omlänsstyrelsens beslut icke kan avvaktas utan fara, kan länsläkaren meddelabeslut som avses i första stycket. Sådant beslut skall underställaslänsstyrelsens prövning men länder tUl efterrättelse tiU dess länsstyrelsenförordnar annorlunda. Underlåternågon att följa anmaning enligt 13 § kan i det län där hanvistas besluta att han skaU instäUas hos läkare för undersökning ellerbehandhng eUer, om det finns grundad anledning befara att han skall spridasmitta, länsrätten besluta att han skall intagas på sjukhus som avses i 13 §.Kan det skäligen antagas, att anmaning icke skulle efterföljas, får beslut somnu sagts meddelas utan att anmaning skett. Omlänsstyrelsens eller länsrättens beslut icke kan avvaktas utan fara, kanlänsläkaren meddela beslut som avses i första stycket. Sådant beslut skallomedelbart underställas prövning av myndighet som sägs där men länder tUlefterrättelse lUl dess myndigheten förordnar annorlunda. 2 Senaste lydelse 1970:48. Vad i denna paragraf föreskrives om länsstyrelse skaU ikommun som ej liUhör landstingskommun gäUa hälsovårdsnämnd, när fråga är ominställelse hos läkare för undersökning eller behandling. Vad som sagts nugäUer dock ej . Vad i denna paragraf föreskrives om länsstyrelse skaU ikommun som ej lUlhör landstingskommun gälla hälsovårdsnämnd. Vad som sagts nugäller dock ej . Beslut omutskrivning av sådan intagen som avses i 8 eUer 16 § meddelas av ÖverläkareneUer motsvarande läkare. Talan mol beslut varigenom någon förvägrats att lämnasjukvårdsanstalten föres hos genom besvär. Beslut omutskrivning av sådan intagen som avses i 8 eUer 16 § meddelas av överläkareneller motsvarande läkare. Talan mot beslut varigenom någon förvägrats attlämna sjukvårdsanstalten föres hos länsrätten genom besvär. Talan mol hälsovårdsnämnds beslut enligt denna lag föreshos genom besvär. Mot länsstyrelses beslut i ärende som avses 17, 10, 14,15 eller 21 § föres talan hos kammarrätten genom besvär. 1 övrigtföres talan mot länsstyrelses beslut enhgt denna lag hos Konungen genombesvär. ,länsstyrelses och kammarrätts beslut skaU lända tUl omedelbar efterrättelse omej annorlunda förordnas. Talan mothälsovårdsnämnds beslut om intagning på sjukvårdsanstalt enligt 7 § föres hoslänsrätten genom besvär Mot annat beslut erUigt denna lag av hälsovårdsnämndföres talan hos genom besvär. Motlänsstyrelses beslut i ärende som avses i 7, 10, 14 eller 15 § föres talan hoskammarrätten genom besvär. 1 övrigtföres talan mot länsstyrelses beslut enligt denna lag hos regeringen genombesvär. ,länsstyrelses, länsrätts och kammarrätts beslut skaU lända tUl omedelbar efterrättelseom ej annorlunda förordnas. Denna lag träder i kraft . Bestämmelseni 33 § andra stycket i dess äldre lydelse gäller fortfarande i fråga om talanmol länsstyrelses beslut som meddelats före . 3 Senaste lydelse 1971:642. Lag om ändring i lagen (1971:52) om skatterätt ochlänsrätt Härigenom förordnas i fråga om lagen (1971:52) omskatterätt och länsrätt dels att i 5, 7, 8 och 14 §§ ordet "Konungen"skall bytas ut mot "regeringen", dels att 4 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid länsrätt handlägges mål en- Vid länsrätt handlägges mål en- hgt bamavårdslagen (1960:97), la- ligt bamavårdslagen(1960:97), la gen (1954:579) om nykterhets- gen (1954:579) om nykterhels- vård och utlänningslagen (1954: vård, utlänningslagen (1954:193) 193) i den utsträckning som är och smittskyddslagen (1968:231) föreskrivet i dessa lagar samt mål i den utsträckning som är föreskri- enligl 21 kap. . vet idessa lagar samt mål enligt 21 Vid länsrätt handlägges vidare, såvitt gäller svenskt körkort,trafikkort eller Iraktorkort, mål om varning eller återkallelse och, såvittgäller utländskt körkort, mål om varning eUer vägran att godkänna körkortet,allt enligt vad därom är särskUt föreskrivet. Denna lag träder i kraft Lag om ändring i lagen (1973:1108) om ändring i lagen(1971:52) om Härigenom förordnas att i 5, 7, 8 och 14 §§ lagen(1971:52) om skallerätt och länsrätt i den lydelse dessa paragrafer erhåUitgenom lagen (1973:1108) om ändring i nyssnämnda lag ordet "Konungen"skall bytas ut mot "regeringen". Denna lag träder i kraft den , dock att lagenskaU gälla i fråga om åtgärder somerfordras för lagens tUlämpning efter ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 1972:750 (jfr 1972:754). Lag omupphävande av ansvarighetslagen den 10 febmari 1810 för statsrådets ledamöter,föredragande och Konungens rådgivare i kommandomål Härigenom förordnas att ansvarighetslagen den 10 februari1810 för statsrådets ledamöter, föredragande och Konungens rådgivare i kommandomålskaU upphöra att gälla vid utgången av . Lag om skyldighet att tUlhandahålla revisorervissa handlingar m. m. Härigenom förordnas följande. 1 § skall på begäran tUlhandahålla revisorer de aUmännahandlingar, uppgifter och yttranden som revisorerna anser sig behöva för singranskning. 1 fråga om handling eller uppgift som erUigt vad därom är föreskrivetskall hållas hemlig kan dock myndigheten, om den finner särskUda skälföreligga, hänskjuta begäran från revisorerna tUl regeringens avgörande. 2 § Kommun somhar tagit emot statsmedel som bistånd tUl viss verksamhet skaU på begärantUlhandahålla revisorer de allmänna handlingar, uppgifter ochyttranden som revisorerna anser sig behöva för granskning av verksamheten. 1fråga om handling eller uppgift som enligl vad därom är föreskrivet skallhållas hemlig äger 1 § andra punkten motsvarande tiUämpning. Vad som sägs i första stycket om kommun skall gälla ocksålandstingskommun, kyrkhg kommun och kommunalförbund. 3 § Har annan än som avses i 2 § tagit emot statsmedelsom bistånd till viss verksamhet, skaU den som har tagit emot medlen på begäran tUlhandahålla revisorer de handhngar, uppgifter och yttranden som behövs för granskning av verksamheten. Revisorerna kan vid vite förelägga den som har tagit emot medlen att fullgöra sin skyldighet. Första stycket äger ej tUlämpning på utländsk institution ellersammanslutning som tagit emot bistånd för internationellt ändamål. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoUet över justitieärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet . Närvarande: ministern för utrikes ärendena ,statsråden , , , , , , ,, . Chefen för , statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omföljdlagstiftning till den nya regeringsformen och den nya riksdagsordningenoch anför. Den nya regeringsformen (RF) och den nya riksdagsordningen(RO) som antogs som vUande av 1973 ärs vårriksdag (prop. 1973:90, KU 1973: 26,rskr 265) och som antagits slutligt under pågående riksdag (KU 1 974: 8, rskr19) skall enligt övergångsbestämmelserna börja tillämpas den 1 januari 1975.Samtidigt skall de vid samma tUlfällen antagna följdändringarna isuccessionsordningen och tryckfrihetsförordningen börja tUlämpas. Den grundlagsreform som genomförts i och med antagandet avden nya RF och den nya RO medför inte någon omvälvning i det konstitutionellanormsystemet. 1 stor utsträckning innebär reformen endast att den skrivnaförfattningen bringas till överensstämmelse med statsskicket sådant detfaktiskt har utbUdat sig . SärskUt den centrala grundlagen, RF,har emellertid ett rikt förgrenat nät av förbindelser över tUl annan lagstiftning.Det är därför lättförklariigt att en grundlagsreform, även med den begränsadeinnebörd som jag angav , gör en ganska omfattande följdlagstiftning ochannan normgivning nödvändig. Den nya författningen bygger på förslag avgrundlagberedningen i betänkandet (SOU 1972:15) Ny regeringsform, Nyriksdagsordning. Gmndlagberedningen avlämnade också ett betänkande (SOU1972:16) med förslag till följd författningar. Betänkandet upptar 23 förslageller utkast tUl nya lagar, till ändringar i gällande lagar och tUl upphävandeav lagar. 'Ledamöter då betänkandet avlämnades:landshövdingen , ordförande, riksdagslodamötcrna , AllanHernelius ocli , förutvarande riksdagsledamoten, redaktörenBirger , riksdagsledamoten och förutvaranderiksdagsledamoten, f. d. professorn . Beredningens betänkande med förslag tillföljdförfattningar remitterades för yttrande tUl högsta domstolens ledamöter,regeringsrättens ledamöter, justitiekanslern, riksåklagaren, ,hovrätten över och , kammarrätten i , överbefälhavaren,, länsstyrelserna i , , , Göteborgsoch samt , valtekniska utredning,ämbetsansvarskommittén, offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén,ombudsmän, fullmäktige i , fullmäktige iriksgäldskontoret, revisorer. ochSveriges akademikers centralorganisation. Remissinstansema behandlade förslagettiU följdförfattningar gemensamt med beredningens huvudförslag. Frågor om annan föhdlagstiftning än den som gällersuccessionsordningen och tryckfrihetsförordningen har inte behandlats avstatsmakterna i samband med att besluten fattades om den nya RF och den nya RO.På grundval av beredningens betänkande och remissytttrandena över detta haremellertid inom utarbetats förslag till föhdlagstiftningtill den nya RF och den nya RO. 1 några fall saknar förslagen motsvarighet iberedningens betänkande. Sammanlagt föreligger nu 32 förslag tUl helt nya lagareller till ändring eller upphävande av gäUande lagar. Förslagen berör skUdadelar av den nya RF och RO. Färdigställandet av dem är att se som en förstaetapp i arbetet på följdförfattningar som led i grundlagsreformen. 2 Uppläggningen av följdarbetet till grundlagsreformen Av det sagda framgår att arbetet medföljdförfattningar inte är avslutat i och med att förevarande förslag läggsfram. Andra följdförfattningar får utarbetas i ett senare skede. Till dennakategori hör främst lagar och lagändringar som har samband med reglema i nya RFom normgivningsmaktens fördelning. RF bygger på förutsättningen att enbetydande del av regeringens befogenhet att besluta författningar förordningar kommer att grunda sig på normgivningsdelegation från riksdagenssida. Detta gäller bl. a. viss normgivning inom det område som f. n. ansesfalla under Kungl. Maj:ts kompetens i fråga om den s. k. ekonomiskalagstiftningen. Jag kan här hänvisa tiU 8 kap. 79 §§ i den nya RF och tUl prop.1973:90 s. 134 och 201. Delegation av tUlkommandenormgivningskompetens är i princip okänd RF. Utarbetandet avförslag till delegationsregler kräver en noggrann genomgång av olika sakområdeninom de berörda departementen. Därvid får också övervägas vilken lagtekniskmetod som är den lämpliga för utformningen av regler om överiåtelse avnormgivningskompetens till regeringen. Övervägandena angående behovet av bemyndiganden tUlregeringen att besluta förordningar inom primära lagområdegäller också föreskrifter om tullar på införsel av vara och föreskrifter omavgifter som inte faller under regeringens direktkompetens. lag hänvisar tUl 8kap. 9 § i den nya RF. En annan delegationsmöjlighel framgår av 8 kap. 6 § RF.Enhgt denna paragraf kan tUl finans- och skatteutskotten delegeraviss rätt all under ferier besluta om skattesatsen m. m. beträffandeindirekta skatter. Frågan huruvida denna möjlighet skaU utnyttjas övervägs inomfinansdepartementet, Uksom frågoma om delegation av rätt att besluta om tullaroch avgifter. Också i andra fall, t. ex. i fråga om delegation av rätt attbesluta om avgifter, kommer förslag till följdlagstiftning att utarbetas inomandra departement än . Såvitt gäller finansdepartementetkan jag som ytterligare exempel nämna förslag tUl bestämmelser om grunder förförvaltningen av statens egendom och förfogandet över den. Vissa till följd av grundlagsreformen nödvändigaföljdändringar i den tjänstemannarättsliga lagstiftningen (se prop. 1973:90 s.391 och 441, jfr s. 267 och 424) är för sin lösning beroende avstäUningstagande tUl ämbetsansvarskommitténs förslag (SOU 1969:20 och 1972:1)tiU nytt sanktionssystem för offentliga funktionärer. Kommitténs förslag ärännu föremål för övervägande inom . Den ifrågavarandeföhdlagstiftningen får därför t. v. anstå. a. på gmnd härav har jag avståttfrän att nu lägga fram förslag till ändringar i statstjänstemannalagen(1965:274). Härigenom erhålls också rådrum att i samverkan med övrigadepartement närmare överväga vilka bestämmelser som behövs i denna lag och ilagen (1965:275) om tjänstemän hos kommuner m. fl. om utlännings tillträde tillsvensk offenthg tjänst. Regleringen i den nya RF och den nya RO påkallar enöversyn av författningar som gäller skilda riksdagsorgan. Det ankommer påriksdagen att låta utarbeta behövliga följdändringar. har jag uppehållit mig vid sådana följdändringarsom bör genomföras särskUt för sig inför den nya RF:s och RO:s genomförande. 1åtskilliga fall får emeUertid den behövliga anpassningen av gällandeförfattningar anstå tiU dess författningen av annan orsak skaU ändras eller tUlannan lämphg tidpunkt. Det kan sålunda uppenbarligen inte komma i fråga attföre anpassa terminologin i samtliga gällande lagar ochandra författningar tUl den nya RF, t. ex. beträffande utbytet av uttrycken"Konungen" och "Kungl. Maj:t" mot benämningen"regeringen". Inte heller är det genomförbart att före denna dagarbeta över hela författningsbeståndet så att det kommer att passa in i dekategorier för normgivning som anges i den nya RF. Dessa problem är beaktade iövergångsbestämmelserna till den nya RF och den nya RO. Enligt punkt 7 iövergångsbestämmelsema tUl RF skaU bestämmelser i äldre lag eller annanförfattning om "Konungen" eUer "Kungl. Maj:t" i aUmänhetgälla "regeringen" sedan bestämmelserna i den nya RF har börjattillämpas. 1 punkt 6 i samma övergångsbestämmelser föreskrivs att äldre författningeUer föreskrift äger fortsatt giltighet utan hinder av att den inte har kommittill i den ordning som skulle ha iakttagits vid tiUämpning av den nya RF och alt bemyndigande som harbeslutals av konungen och gemensamt eller av ensam fårutnyttjas t. v. även sedan den nya RF har börjat tUlämpas. Jag kan vidarehänvisa till punkt 7 andra stycket och punkt 8 i övergångsbestämmelserna tillRF samt till punkt 7 i övergångsbestämmelserna tUl RO. Jag vill tillägga attdet givetvis är önskvärt att äldre författningar inordnasi den nya RF:s terminologi och systematik. Arbetet härpå får emellertid, somjag nämnde, bedrivas successivt. Slutligen vill jag upplysningsvis nämna all följdarbetet tiUgrundlagsreformen givetvis också omfattar nya regeringsförfattningar och ändringari äldre, av Kungl. Maj:t beslutade författningar. 1 flertalet fall torde dessaförfaltningsbeslut komma all grundas på följdlagstiftning tiU den nya RF ochden nya RO. 1 planerna ingår också att utarbeta nya föreskrifter för arbetetinom , såsom i fråga om utformning av och underskrifter påprotokoU och expeditioner. 3 Vissa gemensamma frågor 3.1 Utbyte av ordet "Konungen" mot ordet"regeringen" Enligt den nya RF tiUkommer regeringsmakten regeringen,dvs. statsråden som kollektiv, och inte längre konungen i statsrådet. Som jagnämnde i det föregående är det tiU följd av punkt 7 i övergångsbestämmelsernatUl den nya RF inte nödvändigt att förändra terminologin i gällandelagar och andra författningar. 1 den mån andra ändringar skah företas i en lagbör emeUertid efter hand den äldre beteckningen för regeringsorganet bytas utmot den nya. Denna ändring har i samtliga förekommande fall genomförts i de nuframlagda lagförslagen. 3.2 Bestämmelser om ikraftträdande Grundlagberedningen har genomgående som huvudregelföreslagit att följdlagstiftningen skall träda i kraft vid ingången av åretefter det under vilket den nya RF har antagits slutligt, dvs. som dennya RF och RO i allmänhet börjar tillämpas. Jag föreslär i överensstämmelsehärmed att den följdlagstiftning som har utarbetats skall träda i kraft den1 . 1 fråga om vissa nya bestämmelser föreslås emellertid att deskaU träda i kraft . Jag viU i sammanhanget framhålla att det torde varanödvändigt att tämhgen omgående efter det andra grundlagsbeslutet besluta omändringar i vallagen (1972:620). Vissa av de nya bestämmelserna i dennaaktualiseras nämligen redan vid ett nyval som äger rum efter det att detslutliga beslutet i grundlagsfrågan har fattats, även om nyvalet hålls före detföljande . 4 Motivering till framlagda lagförslag 4.1 Förslag till lag om ändring i vallagen (1972:620) Den nya RF och den nya RO gör åtskilliga ändringar ivaUagen nödvändiga. De viktigaste gäller överföringen av mandatfördelningsreglernaför riksdagsval från grundlag tiU vallag, sänkningen av rösträttsåldern ochflyttningen av valbesvärsprövningen från regeringsrätten till riksdagensvalprövningsnämnd. 1 samband med grundlagsreformen förutsattes också attbestämmelser som i materiellt hänseende reglerar valbesvärsprövningen skuUeinföras i vallagen. Grundlagberedningen har utarbetat utkast tUl nya vallagsbestämmelser.Därvid har beredningen utgått från det förslag tUl ny vallag som framlades i eninom utarbetad promemoria (Ds Ju 1971:24) och somsedermera kom att läggas till grund för den av 1972 antagna vallagen(prop. 1972:105, KU 1972:49, rskr 1972:269, SFS 1972:620). De medförfattningsreformen sammanhängande följdändringar i vallagen som föreslås idet följande bygger i aUmänhet på beredningens förslag.