prop · FX0356 · 1974-12-31 00:00:00 — Beteckningen föreslås i likhet med personnumret vara tiosiffrigoch inkludera en kontrollsiffra. Den första eller de två första siffrornaföreslås ge upplysning om registerenhetens juridiska form (gruppkod). Statskontorels förslag att idenliletsbeleckningen skaUutformas som ett tiosiffrigt nummer har inte mött några invändningar vidremissbehandlingen. Jag föreslär därför att det nya identitetsbegreppet, somlämpligen kan kallas organisationsnummer, blir tiosiffrigt med sista siffransom kontrollsiffra. Numret bör vara evigt och unikt. En viss registerenhet börsåledes ha samma nummer under hela sin livstid och detta nummer får aldrig tiUdelasannan registerenhet. SCB avstyrker den föreslagna uppdelningen i olikagruppkoder. Enligt SCBrs uppfattning bör nuvarande nummer i skatteväsendets J-aviregisteri största möjliga utsträckning användas som organisationsnummer. Några andraremissinstanser är också kritiska mot indelningen i olika grupper och framhåller att organisationsnumret tvärtom börinnehålla minsta möjliga information så att ändringsfrekvensen av tilldeladenummer blir låg. () tiUstyrker däremot att organisationsnumretinnehåller en kod som upplyser om vilken juridisk form registerenheten har. RSVanser vidare att första siffran i ordningsnumret, dvs. organisationsnumretstredje siffra, bör reserveras för interna koder. Såsom statskontoret påpekat kan olika aspekter läggas påfrågan i vad mån organisationsnumret bör vara informationsbärande. Enidentitetsbeteckning som innehåUer upplysningar om juridisk form, bransch- eUerkoncerntUlhörighel, geografisk belägenhet m. m. kan direkt hgga till grund fördatabearbetningar av ohka slag. En genomförd gmppkodning torde också ökamöjligheterna att uppmärksamma felaktigt angivna organisationsnummer. Betydandeproblem kan emeUertid uppkomma om numret skall innehålla beskrivandeinformation. Principen att numret skaU vara evigt och unikt går uppenbarligeninte att upprätthåUa om t. ex. branschtiUhörighet och geografisk belägenhetskall inarbetas i numret. Motsvarande gäUer om numret skaU innehåUa detaljeradupplysning om juridisk form, t. ex. så att en familjestiftelse skaU tiUdelasen gruppkod som skUjer sig från övriga stiftelser. Del kan i dessa fall blinödvändigt all faststäUa ny gruppkod trots all registerenhetens identitet inteförändrats. En långtgående uppdelning meUan ohka gruppkoder gör detbetydligt svårare att utnyttja nuvarande J-avinummer såsom organisationsnummer.1 synnerhet kommer detta att gäUa handelsbolag, ekonomiska och ideeUaföreningar samt stiftelser. TiUdelningen av organisationsnummer för juridiskapersoner, som bildas efter det att det nya identifieringssystemet trätt ikraft, blir också mer komplicerad om tillgängliga nummerserier måste Uppdelas ien mängd olika grupper. Till detta kommer att en registerenhet under ingaförhållanden bör presenteras med angivande endast av organisationsnumret utanmed angivande såväl av organisationsnumret som enhetens firma. Nyttan av attorganisationsnumret innehåUer upplysning om enhetens juridiska form synesdärför vara ganska begränsad. Del anförda ger enligt min mening vid handen att denackdelar som statskontorets förslag rörande gruppkoder skulle ge upphov tillväger betydligt tyngre än fördelarna med ett sådant kodsystem. Gruppkodningsynes därför böra förekomma endast om detta kan ske utan att koUidera medintressen av de slag som jag här redogjort för. 1 rapporten föreslås att de nya identitetsbeleckningarna -organisationsnumren skall bygga på de registreringsnummer som f. n. användsinom skatteväsendet (J-avinumren). Oskiftade dödsbon som inte taxeras som handelsbolaghar i J-aviregistrel och samma kod föreslås ingå iorganisationsnumret. Någon omnumrering av sådana oskiftade dödsbon är alltsåinte nödvändig utan J-avinumret skaU sedan det nya systemet trätt i kraft ansesutgöra dödsboets organisationsnummer. Även aktiebolag bör enligt utredningenöverföra sina nuvarande nummer i (gruppkod 556) tUl det nyasystemet. andra kategorier av juridiska personer t. ex.handelsbolag, ekonomiska och ideeUa föreningar samt stiftelser förutsätteremellertid statskontorets förslag mycket omfattande omnumreringar. Nya nummerskall också enligt förslaget tilldelas statliga, kommunala och andraoffentligrättsliga enheter. I likhet med utredningen anser jag att del nya systemetmed nödvändighet måste bygga på de J-avinummer som tilldelats juridiskapersoner m. fl. vid taxering i hemortskommunen. Detta nummer används f. ö.redan i dag som identitetsbeteckning bl. a. i länsstyrelsernas mervärdeskatleregisteroch i arbetsgivarregisler. Statskontorets förslagbeträffande gruppkoder får emellertid som nämnts i många fall tiUkonsekvens att nuvarande J-avinummer inle kan användas som organisationsnummer.En mycket stor del av nu befintliga handelsbolag, ekonomiska och ideeUaföreningar samt stiftelser måste med tUlämpning av utredningsförslaget tUldelasorganisationsnummer som inte överensstämmer med deras J-avinummer. Som jag tidigare framhåUit är det betydligt viktigare attdet nya identifieringssyslemet blir någorlunda lätt att införa oeh tillämpa änatt varje organisationsnummer skaU ge besked om enhetens juridiska form. Enligtmin uppfattning bör därför de J-avinummer, som används som identitetsbeteckningvid taxering i hemortskommunen, i oförändrat skick överföras till det nyasystemet. Delta innebär bl. a. att de handelsbolag, ekonomiska och ideeUaföreningar samt stiftelser, som finns med i när det nya systemetträder i kraft, inle behöver omnumreras. Principen att del nyaorganisationsnumret skall överensstämma med J-avinumret i hemortskommunen bördock inte upprätthåUas beträffande enheter inom den offentliga sektorn.Statliga myndigheter, borgerliga och kyrkliga kommuner, aUmännaförsäkringskassor samt offentliga korporationer och anstalter m. fl. bör påsätt statskontoret föreslagit tiUdelas informationsbärande organisationsnummer(gruppkoder 20-26). Något större behov av omnumrering kommer detta inte attmedföra, eftersom bara ett fåtal av dessa enheter är registrerade i . Även efterdet att det nya identifieringssystemet trätt i kraft bör givetvis iakttas attöverensstämmelse uppnås mellan numren i och organisationsnumren.Det organisationsnummer som faststäUs för en nybildad juridisk person börsåledes också användas som identitetsbeteckning vid taxering ihemortskommunen. Något som hindrar att man vid tilldelning avorganisationsnummer för nylUlkommande enheter använder sig av koder som utvisarenhetens juridiska form föreligger i och , för sig inte. Nyttan av ett sådant tiUvägagångssätltorde emellertid vara ganska begränsad med tanke på att äldre informationslösaorganisationsnummer inom överskådlig tid framåt kommer att förekomma tUlsammansmed de nya numren. Det blir alltså under aUa förhållanden omöjligt att utomsåvitt gäller offentliga sektorn - av de två första siffrorna i numret dranågon säker slutsats om enhetens juridiska form. Det får ankomma på denmyndighet som skall utöva tUlsyn över det nya systemet att bedöma i vad mån gruppkodning skall förekomma vid tiUdelning av organisationsnummer för enheter som registreras sedan systemet trätt i kraft. Nummertluddande myndighet m. m. 1 rapporten föreslås att tUldelningen avorganisationsnummer i förekommande faU skall ombesörjas av den myndighet somsvarar för subjektregistreringen av berörd kategori av juridiska personer.Juridiska personer som inte är föremål för subjektregistrering i egentligmening, t. ex. dödsbon, ideella föreningar och stiftelser, bör enligtstatskontoret tUldelas organisationsnummer av lokal skattemyndighet. Enkla bolagoch partrederier skall tilldelas organisationsnummer av lokal skattemyndighetresp. Statliga, kommunala och andra offentliga enheter föreslåsfå organisationsnummer genom SCBrs försorg. Undantag görs dock för allmännaförsäkringskassor, som enligt förslaget skaU tiUdelas organisationsnummer avriksförsäkringsverket. SCB och RSV tUlstyrker att den myndighet som svarar för subjektre-gislreringenav viss kategori av juridiska personer bör tilldela dessa juridiska personerorganisationsnummer. SCB har intet att erinra mot att SCB skall ha ansvaret förtilldelningen av nunimer för enheter inom offentliga sektorn. Även i övrigtgodtas vad statskontoret anfört i denna dd. Frågan om vilken myndighet som i visst fall bör svara för tUldelningav organisationsnummer är inle av sådant slag att den behöver regleras i lag.Att utfärda lagbestämmelser om de yttre formerna för nummertilldelning skulleockså vara opraktiskt, eftersom samtycke skulle behöva inhämtas såsnart ändrade förhållanden t. ex. en omorganisation inom statliga sektorn motiverade att ansvaret för nummertilldelningen flyttades från en myndighettill en annan. Jag avser dock att här översiktligt redogöra för hurnummertilldelningen enligt min uppfattning bör organiseras. Vid valetav den myndighet som i visst faU bör svara för att en juridisk person tilldelasorganisationsnummer synes det lämpligt alt skilja meUan juridiska personer, somär föremål för subjektregistrering, och andra juridiska personer. Aktiebolag,handelsbolag och andra juridiska personer som subjektregislreras bör tilldelasorganisationsnummer av den subjektregistrerande myndigheten. Juridiskapersoner som inle subjektregislreras ideella föreningar, stiftelser ochoskiftade dödsbon m. fl. bör tilldelas organisationsnummer av lokalskattemyndighet. Lokal skattemyndighet bör även åsatta enkla bolag ochpartrederier organisationsnummer. Utländska företags filialer i bör tUldelasorganisationsnummer av patent- och registreringsverket. Såsom jag tidigare framhåUit bör fuU överensstämmelse rådamellan organisationsnumret och J-avinumret i hemortskommunen. Med hänsyn tUldel samarbete som förekommer mellan patent- och registreringsverketoch skattemyndigheterna vållar detta inte något problem såvitt gäUeraktiebolag. Oavsett huruvida aktiebolaget bildats före eller efter den tidpunkt, då del nyaidentifieringssystemet träder i kraft, kommer organisationsnumret att varaidentiskt med J-avinumret. Någon svårighet alt uppnå överensstämmelse mellanorganisationsnummer och J-avinummer torde inte heller föreligga beträffande dejuridiska personer som är subjektregistrerade hos bankinspektionen, försäkringsinspektionen,eller lantbmksstyrelsen. Dessa register är relativt småoch registreringsmyndighelen kan därför, såvitt gäller rättssubjekt som bUdatsföre ikraftträdandet, utan större besvär inhämta besked från skattemyndigheternaom J-avinumret i hemortskommunen. Vid subjektregislrering efter denna tidpunktkommer faststäUt organisationsnummer tillika utgöra J-avinummer ihemortskommunen. Handels- och föreningsregistren är mycket omfångsrika ochinnehåller ett stort antal enheter som inle längre bedriver någon verksamhet.Någon anledning att åsätla aUa dessa organisationsnummer förehgger inle. Avpraktiska skäl bör, såvitt gäller handelsbolag och ekonomiska föreningar som bUdatsinnan det nya identifieringssystemet trätt i kraft, obligatorisk tUldelning avorganisationsnummer begränsas tiU sådana bolag och föreningar som finnsregistrerade i . Skattemyndigheterna bör därför innandet nya systemet träder i kraft sända förteckningar till berörda handels- ochföreningsregister över samtliga bolag och föreningar, som har J-avinummer ihemortskommunen. Den subjektregistrerande myndigheten meddelar i samband medikraftträdandet beslut om all detta nummer tillika utgör bolagets ellerföreningens organisationsnummer. Handelsbolag och ekonomiska föreningar, som bildats föreden tidpunkt då det nya identifieringssyslemet träder i kraft men som vid dennalidpunkt inte finns med i , kommer således inte att få organisationsnummeri samband med övergången tiU det nya systemet. Behov av organisationsnummer kanemellertid uppkomma senare, t. ex. om bolaget eller föreningen efterikraftträdandet anses böra påföras arbetsgivaravgift. I dessa fall liksom ombolaget eller föreningen själv önskar få ett organisationsnummer, bör den subjektregistrerandemyndigheten tilldela bolaget eller föreningen sådant nummer. Organisationsnummer bör utan undanlag faststäUas förhandelsbolag och ekonomisk förening som bUdas efter den tidpunkt då det nyasystemet träder i kraft. Även i dessa faU skall, som jag tidigare anfört,nummer tUldelas av den myndighet som ombesörjer subjektregistreringen. Juridiska personer som inte subjektregislreras ävensomenkelt bolag och partrederi bör, som nämnts, tilldelas organisationsnummerav lokal skattemyndighet. Någon principieU skUlnad mellan enheter som bUdatsföre den tidpunkt då det nya systemet träder i kraft och sådana som bildasefter denna tidpunkt föreligger inte. Enheter inom den offentliga sektorn bör såsomstatskontoret föreslagit tUldelas organisationsnummer av bör dock ombesörja nummertilldelningen för de aUmännaförsäkringskassorna. 1 den mån nu nämnda enheter vid övergången tUl det nya systemetfinns registrerade i detta torde huvudsakligengälla affärsdrivande verk och kommuner bör nuvarande J-avinummer ihemortskommunen ersättas med de nya organisalionsnumren. Sammanfattningsvis kan alltså konstaleras att subjektregistrerandemyndighet bör svara för att samtliga juridiska personer, som registreras hosmyndigheten, tUldelas organisationsnummer. Handelsbolag och ekonomiskförening, som införts i handels- resp. föreningsregister innan det nya idenlifieringssystemetträtt i kraft, behöver dock inte åsättas organisationsnummer såvida de inteförekommer i . Inom den offentliga sektorn börriksförsäkringsverket fastställa organisationsnummer för de allmännaförsäkringskassorna och SCB nummer för andra enheter. 1 övriga faU bör lokalskattemyndighet svara för tilldelningen av organisationsnummer, dock attpatent- och registreringsverket bör vara nummertiUdelare såvitt gällerutländska företags filialer i . Beslutar lokal skattemyndighet om tUldelning avorganisationsnummer bör underrättelse om beslutet sändas till såväl denregistrerade enheten som den myndighet som skall svara för den centrala tUlsynenöver det nya identifieringssystemet. Fastställer lokal skaltemyndighet organisationsnummerefter framstäUning från annan myndighet - t. ex. allmän domstol - bör givetvisäven denna underrättas om beslutet. TUldelas organisationsnummer av subjektregistrerandemyndighet, bör ifrågavarande juridiska person och lokala skattemyndigheten idennes hemortskommun samt den centrala tillsynsmyndigheten underrättas. Vad nusagts bör i tUlämpliga delar gälla även när SCB eller riksförsäkringsverketfastställer organisationsnummer för enheter inom den offentliga sektorn. En förutsättning för att den önskade överensstämmelsenskall kunna uppnås mellan organisationsnumret och J-avinumret i hemortskommunenär bl. a. att lokal skattemyndighet inte på egen hand tilldelar organisationsnummerför subjektregistrerade juridiska personer eUer för enheter inom offentligasektorn. Uppkommer exempelvis fråga om att införa ett handelsbolag som saknarorganisationsnummer i , skall den lokala skattemyndigheten begäraorganisationsnummer från den myndighet som subjektregistrerat bolaget. m. m. Enligt statskontorets mening skulle det i och för sig varalämpligast att den myndighet som tUldelas ansvaret för och utövar tillsynenöver det föreslagna identifieringssyslemet inte har särskilt fackintresse isaken. Någon sådan myndighet inom vars kompetensområde den centralaadministrationen naturligen faller har statskontoret dock inte kunnat finna. Defackmyndigheter som kan komma i fråga är SCB och RSV. Statskontoret har i valetmellan dessa stannat för att föreslå att RSV t. v. tilldelas ansvaret för decentrala lillsynsuppgifterna. Förslaget att den organisatoriska förankringen av organisationsnum-mersyslemett. v. skall läggas hos RSV har godtagits av bl. a. RSV, patent- och registreringsverket, i samt SCB finner förslagetvisserligen acceptabelt men anser dock att vissa skäl talar för att SCB blircentral myndighet. , ochSvenska företagares riksförbund anför bl. a. att resultatet av statskontoretsutredning om subjektregistrering bör avvaktas innan beslut fattas rörandehuvudmannaskapet för registreringssystemet. Det nya systemet för identifiering av juridiska personer m.fl. kommer i väsentliga hänseenden bygga på de identitetsbeteckningar somanvänds inom skatteväsendet. Såsom jag tidigare anfört skall nämligen bortsett från enheter inom den offentliga sektorn - aUa som vid övergången tilldet nya systemet har J-avinummer tilldelas organisationsnummer som motsvarar J-avinumreti hemortskommunen. Vid fastställande av organisationsnummer efter det att detnya systemet trätt i kraft skaU likaledes full överensstämmelse råda mellanorganisationsnumret och J-avinumret i hemortskommunen. Ansvaret för att denåsyftade synkroniseringen meUan organisationsnummer och J-avinummer kommer tUlstånd, kommer i praktiken huvudsakligen att ligga på myndigheter inomskatteväsendet. Mot denna bakgrund anser jag det naturligt att RSV, som är denmyndighet som f. n. utfärdar anvisningar för lokala skattemyndigheternasverksamhet m. m., får uppgiften att utöva den centrala tUlsynen över det nyasystemet. Ett ytterligare skäl för denna lösning är att RSV intaren central ställning såvitt gäller registrering av fysiska personer. Det äruppenbarligen rationellt att knyta tiUsynen över registreringen av juridiskapersoner tUl den myndighet som har motsvarande uppgift i fråga om fysiskapersoner. Den centrala tillsynsmyndigheten, som enligt minuppfattning således bör vara RSV, bör dela ut nummersviter tUl de myndighetersom svarar för faststäUelse av organisationsnummer. Hos RSV skall fortlöpandeföras register över samtliga enheter som blivit tiUdelade organisationsnummer.RSV bör på förfrågan kunna uppge såväl vem som innehar eller innehaft visstorganisationsnummer som vilket organisationsnummer som faststäUts för ettangivet rättssubjekt. TUlsynen över organisationsnummerregistrel aktualiserarutöver det anförda åtskUliga frågor av administrativ och teknisk natur.Ändamålsenliga rutiner för tilldelning av organisationsnummer måste utarbetas.Spärrar måsle t. ex. införas mot att visst organisationsnummer används mer änen gång och mot att visst rättssubjekt tilldelas mer än ettorganisationsnummer. Systemet måste vidare kompletteras med referens-registerav olika slag. Hur dessa och liknande spörsmål skall lösas får berördamyndigheter i första hand RSV - ta stäUning till. Anledning saknas att idetta sammanhang närmare behandla dessa frågor. Med den uppbyggnad av systemet som jag föreslagit tordedet knappast behöva förekomma att elt rättssubjekt vUl föra talan mot ettbeslut angående organisationsnummer. Helt uteslutet är del kanske emellertidinte att det uppstår delade meningar om huruvida organisationsnummerskall faststäUas eller inte. 1 sådana faU bör besvär över registreringsmyndighetensbeslut få anföras hos RSV. Mot RSVrs beslut bör talan inte få föras. Tidpunkten för ikraftträdandet m. m. Statskontoret föreslår som riktmärke att omläggningen tiUorganisationsnummer skall vara genomförd den 1 juh 1974. Övergången ansesmedföra relativt begränsade kostnader. 1 rapporten uppskattas kostnaderna tUlomkring , vartill kommer datamaskintid vid länsdatakontoren. En ofta anförd anmärkning i remissyttrandena är altstatskontoret underskattat såväl tidsåtgång som kostnader för genomförandet avdet nya identifieringssyslemet. Enligt RSV har tUlräcklig hänsyn inte tagits tUlvolymen av det arbete som fordras för utformning av systemlösningar och aviseringsrulinersaml revidering av ohka befintliga register. SCB framhåUer att SCBrs förslagatt i högre grad använda nuvarande registreringsnummer är ett sätt att håUakostnaderna nere. , ochSvenska företagares riksförbund anser under åberopande av bl. a. attstatskontorets utredning om subjektregistrering inte är avslutad att det häraktuella förslagel t. v. inle skall läggas tUl grund för lagstiftning. Det är enligl min mening angelägel att del nya idenlifieringssystemetgenomförs . Lika litet som i fråga om valet av central tUlsynsmyndighetfinns det anledning att invänta resultatet av statskontorets rapport rörande subjektregislrering.Om man såsom jag föreslagit låter det nya systemet i hög grad bygga pä J-aviregistren,torde f. ö. eventuella ändrade regler för subjektregistrering endast i ringaomfattning inverka på organisalionsnummersyslemets utformning. Det äremellertid helt klart all införandel av det nya systemet måste föregås av ettomfattande planeringsarbete. Även enskUda registerförare måste få tillräckligtid till förfogande för omläggning av sina register m. m. Mot denna bakgrundsynes lidpunkten för ikraftträdandet böra skjutas framåt i tiden liU den 1 juh1975. En stordel av kostnaderna för myndigheternas förberedelsearbete torde kunna inrymmasunder ordinarie anslag. I den män merkostnader uppkommer bör resp. myndighetersanslag för /75 få merbelastas med erforderliga belopp. a. tUl att mitt förslag förutsätter omnumreringar i långt mindre omfattningän vad utredningen förordat, kan RSV:s kostnader ungefärligen beräknas uppgå liUdet av statskontoret uppskattade beloppet, . Till detta belopp skallemellertid läggas kostnader för erforderlig datamaskintid m. m. Dessa kostnaderfår prövas i samband med myndigheternas ordinarie anslagsframställningar. Detotala kostnaderna för del nya idenlifieringssystemet torde dock under aUaomständigheter vara små i förhållande till de vinster som systemet kommer attmedföra. Under åberopande av det anförda hemstäUer jag att Kungl. att antaga inom upprättat förslag tUllag om identitetsbeteckning för juridiska personer m. fl. Med bifall tiU vad föredraganden sålunda med instämmandeav statsrådels övriga ledamöter hemställt förordnar Hans Kungl. Höghet Regentenatt tUl skall avlåtas proposition av den lydelse bilaga tiU dettaprotokoll ulvisar. GOTAB 747182 S 1974