prop · FX03100 · 1974-12-31 00:00:00 — Dettaförklaras delvis av att skattesatserna i genomsnitt endast höjdes med 0,15procentenheter. Dessutom påverkas skatteinkomsterna i hög grad av den beskattningsbarainkomsten tvä är tidigare, detta till följd av systemet för reglering avkommunalskattemedel mellan staten och kommunerna. Den relativt svagainkomstökningen i ekonomin utgör således en väsentlig förklaringtill kommunernas måttiiga skatteinkomstökning 1973. Statsbidragen (exkl. skattebortfallsbidrag) tillden kommunala verksamheten ökade endast obetydligt 1973 (). Bil.1 Nationalbudget 1974 I49 dettaav en minskning av investeringsbidragen, vilka 1972 hade ökat mycket kraftigtpå grand av de speciella bidrag som gavs i konjunkturstimulerande syfte dettaår. Även driftbidragen, som utgör den helt övervägande delen av statsbidragen,synes ha utvecklats svagt 1973, något som dock bör ses mot bakgrund avosedvanligt starka ökningar 1972. Totalt svarar statsbidragen för avkommunernas inkomster. En nära nog lika stor andel, , utgörs avkommunernas övriga inkomster. Här inräknas bl. a. driftsöverskotten i dekommunala affärsverken, kapitalinkomster samt inkomster av vissa nominelltpris-satta tjänster. Dessutom ingår vissa kalkylmässiga poster. Ökningen av deövriga inkomsterna har beräknats till . Sammantaget innebär detta att kommunernas inkomster1973 ökade påfallande måttligt i jämförelse med tidigare är. Detsamma kan ävensägas om utgiftsutvecklingen, något som framför allt kan hänföras tillnedgången i de kommunala investeringarna. Investeringarna i kommunalamyndigheter och affärsverk svarar för av sektorns totalautgifter, varför en investeringsnedgäng får ganska stor inverkan påutgiftsutvecklingen. Den beräknade investeringsminskningen uppgår till ca 2,i löpande priser, vilket motsvarar en volymneddragning med över 11 %.Nedgången förklaras huvudsakligen av att en stor del av de kommunalainvesteringama utgör följdinvesteringar till det minskande bostadsbyggandet. Inte heller transfereringsutgifterna ökade särskiltstarkt (11,). Transfereringar till hushåll beräknas således haökat med vilket är avsevärt mindre än . Bidragen tillsocialförsäkringssektorn, som i sin helhet utgörs av kommunala bostadstilläggtill folkpensionärer, ökade med och de ofördeladetransfereringarna med . Den senare posten utgörs till övervägande delenav ränteutgifter varför den låga ökningstakten kan sättas i samband medförbättringen i kommunemas finansiella situation. De återstående transfereringsposterna,transfereringar till staten resp. till företag, beräknas ha ökat kraftigt 1973men detta påverkar inte nämnvärt den totala bilden eftersom dessa utgifter ärbeloppsmässigt små. Den kommunala konsumtionen, som svarar för enmycket stor del av de kommunala utgiftema beräknas ha ökat meddrygt 1973. Räknat i volym skidle detta betyda en ökning på endast 1,5 %.Kommunemas totala direkta efterfrågan pä reala resurser för konsumtion ochinvesteringar skulle därmed enligt dessa beräkningar ha minskat med drygt 1,1973. Tabell 8: 2 Kommunernas inkomster och utgifter 19721974Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser Skatter, inkl. skatte- 31260,1; -15,5 -2,5 Netto av mark- och Finansiellt sparande enligt nationalräkenska- pema (34) Finansiellt sparande enligt kreditmarknadssta' -11,0 -5,0 Anm. 1 Procenttalen'är avrundade till jämna halva resp.hela procent. Anm. 2 Investeringsuppgifternaavser kommunala myndigheter och affärsverk (inkl. affärsverkensbostadsinvesteringar); investeringar i kommunala bolag och stiftelser ingår ej. Anm. 3 Uppgifterna för upplåningenavser upplåning på och utanför kreditmarknaden. Källor: ,och . förutses nu en vissförsvagning av kommunernas finansiella situation i det att det positivafinansiella sparandet 1973 förbyts i ett visst underskott 1974. Det nuberäknade underskottet uppgår dock till , vilket ärväsentligen mindre än de underskott som uppstod . Bil.1 Nationalbudget 1974 151 Skatteinkomsterna (inkl. skattebortfallsbidrag),har beräknats öka med , vilket är ännu något mindre än1973. Skälet till den måttiiga ökningen ligger även detta är i den begränsadehöjningen av de kommunala skattesatserna; i genomsnitt uppgick höjningen till0,1974. Skatteunderlaget för utbetalningarna avkommunalskattemedel , vilket bestäms av de privata inkomsterna under1972, ökade dessutom relativt svagt. För statsbidragen föratses däremot en mycketkraftig ökning 1974, med . Till stor del förklaras detta av denstarka ökning av skatteutjämningsbidragen som är en följd av det reformeradeskatte-utjämnmgssystemet. Även övriga driftbidrag och investeringsbidrag väntasöka betydligt mer än 1973. Kommunernas övriga inkomster har beräknats öka meddrygt , vilket kan betraktas som en trendmässigt normal ökningstakt. Den beräknade utgiftsutvecklingen under 1974präglas av en relativt stark konsumtionsuppgång och en ganska svaginvesteringsökning; även transfereringsökningen måste betecknas som måttlig.Transfereringar till hushåll väntas öka med , främst pä grand avkraftiga höjningar av de hyresanknutna bostadstilläggen. Transfereringarnatill socialförsäkringssektorn, vilka utgörs av de kommunala bostadstilläggentill folkpensionärer, har beräknats öka med medantransfereringarna till staten väntas bli betydligt lägre än 1973. Denna nedgångtorde dock huvudsakligen vara skenbar; den av registreradesiffran återspeglar sannolikt en del bidrag som hör till 1972. Kommunernas transfereringar till företag, vilkauteslutande består av bidrag tUl kommunägda aktiebolag, har beräknats öka medknappt 1974 och de o fördelade transfereringarna med . Densenare ökningen, som är något starkare än 1973, förklaras till viss del av attkommunernas räntekostnader för de nya lån som upptas har beräknatsöka på grund av den företagna diskontohöjningen. Den kommunala konsumtionen har beräknats ökakraftigt , med i löpande priser. En betydande del av denna ökningkan hänföras till rena kostnadsstegringar, bestående dels av pris- och löneökningar,dels av de från årets början gällande höjningarna av arbets-givaravgiftema. Denvolymmässiga konsumtionsökningen skulle enligt kalkylen uppgå till . De kommunala myndigheternas och affärsverkensinvesteringar väntas öka svagt med räknat i löpande priser.Räknat i fasta priser betyder detta en fortsatt volymminskning, berälcnad tilldrygt , De här presenterade kalkylerna skulle därmed innebära en uppgång pånågot i kommunernas totala direkta efterfrågan på reala resurser förkonsumtion och investeringar . Socialförsäkringssektorn utgör ingen självständigekonomisk delsektor utan är snarare ett sammanfattande begrepp för en radtrygghetsförsäkringar som huvudsakligen skapats genom det allmänna. Sektom ärsåledes i hög grad en statistisk konstruktion. Konstruktionen svarar motinternationell praxis och tjänar syftet att sammanföra vissa försäkringsformersamt att skilja ut den mycket omfattande fondbildningen inomsocialförsäkringssystemet från den offentiiga verksamheten i övrigt. I socialförsäkringssektorn ingår allmänsjukförsäkring, yrkesskadeförsäkring, arbetslöshetsförsäkring,folkpensionering, allmän tjänstepensionering och frivillig pensionsförsäkring.Den i detta avsnitt använda redovisningen överensstämmer helt med nationalräkenskapema. Inkomsterna i socialförsäkringssektorn består tillnärmare av avgifter från de försäkrade eller deras arbetsgivare och tillca av bidrag från stat och kommun. Avgiftsinkomsterna, som till störredelen utgörs av ATP- och sjukförsäkringsavgifter, beräknas 1973 ha ökat med . Detta är en klart lägre ökningstakt än , vilket bl. a.sammanhänger med att ATP-avgiften hölls oförändrad mellan 1972 och 1973.Härigenom kom också socialförsäkringssektorns totala inkomster att öka ganskamåttligt 1973 (), vilket förklarar den något mindre ökningen avfonduppbyggnaden detta år. Det finansiella sparandet isocialförsäkringssektorn, som regelmässigt är mycket starkt positivt, har för1973 beräknats till . Jämfört med 1972 innebar detta enökning på ,, vilket är en klart lägre ökning än . Bidragen från stat och kommun beräknas ha ökat med . Dessa bidrag utgörs till allra största delen av statens bidrag tillfolkpensioneringen. Bidragen från kommunerna avser i sin helhet kommunalabostadstillägg till folkpensionärer. Ränteinkomsterna, som genom fondbildningen isocialförsäkringssystemet är av mycket betydande storleksordning, beräknas haökat med 1973. Denna ökningstakt är avsevärt lägre än under tidigareår, något som torde sammanhänga med den ovan nämnda lägre takten ifonduppbyggnaden . Socialförsäkringssektorns utgifter består så gottsom uteslutande av inkomstöverföringar till hushållen. Den konsumtion somregistreras för sektorn avser administrationskostnaderna försocialförsäkringssystemet. Denna utgjorde endast av utgifterna . Transfereringarnatill hushållen bestod till över hälften av folkpen- Bil.1 Nationalbudget 1974 153 sionsförmåneroch tUl närmare 1/4 av sjukförsäkringsförmåner, medan ATP-förmänema svarade förca av det totala transfereringsbeloppet. Totalt ökade transfereringarnamed 1973. Särskilt höga ökningstakter kan noteras förATP-förmåner () och apoteksrabatter (). Sektorns totala utgifter ökademed , vilket kan betraktas som trendmässigt normalt. Tabell8: 3 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 19721974 1.2 Bidrag från stat och kommun 1.3 Ränteinkomster m. m. 7 861 3 651 9 150 4 360 14 050 5 170 2.2 Transfereringar till hus hållen 14,5 -8,0 Anm.Procenttalen är avrundade till jämna halva resp. hela procent. Källor: , och . Ett flertal reformer inom socialförsäkringssystemethar trätt i kraft fr. o. m. Först kan nämnas omläggningen avsjukförsäkringen och införandet av beskattad sjukpenning. Härigenomtillförsäkras alla arbetstagare en sjuklön på av arbetsinkomsten upp till7,5 gånger basbeloppet. Sjuklönen utgör ATP-grandande och skattepliktiginkomst. Vidare har ett kontant arbetsmarknadsstöd införtssamtidigt som ersättningsbeloppet höjts och ersättningstiden förlängts inomden frivilliga arbetslöshetsförsäkringen. Även arbetslöshetsförmånerna utgörskattepliktig och ATP-grandande inkomst. /1974 genomfördes också enallmän tandvårdsförsäkring inordnad i den allmänna sjukförsäkringen. Dessutomhar den tidigare moderskapspenningen ersatts av en föräldrapenning med garantinivå,vilken liksom sjukpenningen utgör skattepliktig inkomst och är ATP-grundande.Härtill kommer införandet av rätt till sjukpenning för föräldrar som behöver tavård om sjukt barn samt vissa andra familjepolitiska reformer. Reformernainnebär stora förändringar såväl på inkomst- som på utgiftssidan i socialförsäkringssektorn. Omläggningen tillbeskattad sjukpenning medför i och för sig mycket betydande uppräkningar av denominella förmånsbeloppen, något som förklarar en stor del av den beräknade,exceptionella ökningen av transfereringarna till hushållen (). Motsvarandeökningar kommer in på sektorns inkomstsida som en del av bidragen frän staten. Den större delen av den beräknadetransfereringsökningen tUl hushållen 1974 förklaras dock av de beslutadereella förmånsförbättringarna. Finansieringen härav sker delvis genom statsbidrag,vilket förklarar återstoden av den utomordentligt starka bidragsökning som harberäknats (53,). Härtill kommer de / 1974införda höjningarna av arbetsgivamas och de försäkrades avgifter tillsjukförsäkringen, samt införandet av en ny arbetsgivaravgift avseendearbetslöshetsstödet. Sammantaget innebär detta mycket betydande ökningar avsocialförsäkringssektorns avgiftsinkomster; enligt våra beräkningar uppgårökningen till . Räntetnkomstema har beräknats öka medca 1974, en ganska låg ökningstakt i jämförelse . Dentotala inkomstökningen i socialförsäkringssektorn har beräknats tilldrygt och utgiftsökningen till . Det finansiella sparandetskulle därmed komma att uppgå till nära . 1974, vilket innebären förstärkning av överskottet med ca . De storareformeffekterna har emellertid varit svåra att kvan-tifiera varför de ovananförda beräkningarna bör förses med vissa reservationer. 8.5 Den konsoliderade offentliga sektorn Som en sammanfattning av vad somtidigare sagts om de offentiiga delsektorerna staten, kommimerna ochsocialförsäkringssektorn, presenteras i detta avsnitt uppgifter för de tresektorerna tillsammantagna. Tabell 4 visar sålunda den beräknade utvecklingenav den offentliga sektorns direkta efterfrågan . Den totala direkta efterfrågan på reala resurser föroffentlig konsumtion och investering! minskade enligt nationalräkenskaperna någotunder 1973 men väntas åter öka med , räknat i volym. Såvälkonsumtionen som investeringama kommer enligt beräkningarna att utvecklasstarkare än 1973, Den volymmässiga nedgång i investeringarna som präglade1973 ( ) väntas visserligen fortgå ' Det investeringsbegrepp som häranvänds baseras pä nationalräkenskapernas institutionella sektorindelning ochinkluderar därför inte investeringar i statliga affärsverk och aktiebolag samtkommunala aktiebolag och stiftelser. Dessa ingår däremot i de offentligainvesteringarna sädana de vanligen presenteras i försörjningsbalansen. Vidaregäller att begreppet statlig konsumtion i försörjningsbalansen även inkluderarsocialförsäkringssektorns konsumtion, vilken i detta kapitel särredovisas. Bil.1 Nationalbudget 1974 155 1974,men i betydligt mer dämpad takt ( ). Konsumtionsökningen, som 1973beräknas ha stannat vid , har uppskattats till inomsåväl den statliga som den kommunala verksamheten. Speciellt för kommunernainnebär detta en påtagligt ökad ex-pansionstakt jämfört med . Tabell8: 4 Den offentliga sektorns konsumtion och investeringar 19721974 Stadig konsumtion Statlig investering Totalt staten -5,0 3,0 -1,0 konsumtion investering Totalt kommunema -11,0 -1,5 -5,0 -2,5 -0,5 Summa offentlig konsumtion Summa offentlig investering 59 810 12 050 2,0 -10,0 3,0 -4,5 11,0 -1,0 Anm.1 Sektoravgränsningarna överensstämmer med de som tillämpas i tabell 1-3. Aftm.2 Procenttalen är avrundade till jämna halva resp, hela procent. I syfte att ge en samlad bild av den offentligasektorns inverkan på inkomstbildningen i ekonomin presenteras i tabell 5uppgifter för inkomsterna och utgifterna i den konsoliderade offentligasektom. Konsolideringen innebär att alla transaktioner mellan de tredelsektorerna staten, kommunerna och socialförsäkringssektorn har eliminerats;tabellen uttrycker sålunda transaktionerna mellan den offentliga sektorn somhelhet och den övriga delen av ekonomin. Som kompletterande information har itabellen också införts den över statsbudgeten finansierade utiåningen. Såväl inkomsterna som utgifterna kommer enligt våraberäkningar att öka mycket kraftigt , med 17,5 resp. . Till inteoväsentlig del förklaras de höga ökningstalen av den nyinförda skattebeläggningenav sjukpenning m. fl. Såväl det offentligasskatteinkomster som transfereringar till hushåll påverkas starkt av dennaomläggning. Transfereringarna till hushållen, som beräknas öka med ,påverkas därutöver av den långa rad reformer som trätt i kraft , både vadgäller direkta inkomstöverföringar och socialförsäkringsförmåner. Reformernapå socialförsäkringsområdet var dock förknippade med vissa avgiftshöjningar,vilket återspeglas i den beräknade, starka ökningen avsocialförsäkringsavgifterna (). Tabell8: 5 Den konsoliderade offentliga sektorns inkomster och utgifter 1974 -2,0 -1,0 Korrigeringspost m. m. finansierad utlåning m. m. Anm.1 Procenttalen är avrundade till jämna halva resp. hela procent. Anm. 2Korrigeringspost m. m. innefattar korrigeringsposten i tabell 1 samtkommunernas nettoköp av mark och fastigheter. Även för övriga transfereringsutgifter förväntasmycket kraftiga uppgångar 1974. Särskilt anmärkningsvärd är ökningen avtransfereringar till företag, som beräknats tUl nära . Ökningenkan till större delen hänföras till de prisreglerande åtgärderna pä jordbruketsområde. Härtill kommer starka ökningar av kapitaltransfereringarna till destatiiga affäsverken. Den beräknade ökningen av den offentligakonsumtionen 1974 kan också betecknas som starkare än normalt räknat i löpandepriser, . Investeringarna som endast svarar för en mindre del av detotala utgiftema väntas däremot öka med endast . Utgifterna inom den konsoliderade offentliga sektombestår till av transfereringar och till av konsumtion. Deosedvanligt starka ökningarna av dessa utgifter, framför allt avtransfereringarna, kommer därför att i hög grad prägla utvecklingen av denoffentliga ekonomin 1974. Det finansiella sparande som framkommer i beräkningarnaför den konsoliderade offentiiga sektom innebär en försvagning med inte mindreän . Bil.1 Nationalbudget 1974 157 detfinansiella sparandet fortfarande starkt positiv 1974 ca . med de sektoravgränsningar som här har använts. Ett positivt eller negativt finansielltsparande av en viss storlek säger dock i och för sig ingenting om"effekterna" av den ekonomiska politiken. Dessa effekter måste alltiddefinieras utifrån en jämförelsenorm, som exempelvis kan utgöras avsituationen under det närmast föregående året. Det är således förändringarna idet finansiella sparandet eller snarare förändringar i olika delposter somkonstituerar det finansiella sparandet som är av intresse i detta sammanhang. Förändringari de poster vars netto bildar det finansiella sparandet, har, som tidigarepåpekats, effekter på inkomsterna och därmed på efterfrågan inom den privatadelen av ekonomin. Genom det finansiella sparandets betydelse för läget påkreditmarknaden och förutsättningama för kreditpolitiken kan emellertidförändringar i det finansiella sparandet dessutom få andra effekter för denprivata sektom. I den mån ökningar av det statliga utgiftsöverskottet tillåtsverka likviditetsskapande kan således en expansion underlättas för de delar avden privata efterfrågan som är beroende av kreditmarknaden somfinansieringskälla. I detta sammanhang bör även erinras om den avstaten bedrivna ut-läningsverksamheten, vilken i detta kapitel har behandlatsfristående från statens realekonomiska utgifter. Denna uppdelning är väsentligdå det gäller den statiiga verksamhetens inflytande på inkomstbildningen. Situationenpå kreditmarknaden påverkas däremot på i princip samma sätt av enutlåningsökning som av en försämring av det offentliga finansiella sparandet.Uppgifter om den statliga utlåningen har därför införts som kompletterandeinformation i tabell 5. Därvid framgår att den samlade offentiiga sektornsfinansiella sparande inte beräknas uppgå till större belopp än vadsom svarar mot den statliga utlåningen. Detta innebär en mycket kraftigomsvängning , då det finansiella sparandet inom den konsolideradeoffentliga sektorn med inemot . översteg utlåningen över statsbudgeten. De samband som råder mellan den offentligaverksamhetens inverkan på kreditmarknaden och den reala ekonomin är emellertidmycket komplexa. Det finansiella "utrymmet" på kreditmarknaden ärnämligen ytterst flexibelt; en ökning i utlåningen kan medföra en nära nog likastor ökning i inlåningen, vilken vid härför avpassad penningpolitik frånriksbankens sida kan bilda basen för en ny utlåningsökning. Att tillgången påfinansiella resurser ändå kan utgöra en restriktion för den ekonomiska politikensammanhänger bl. a, med att knappheten på långfristigt kapital lägger vissarestriktioner på statsskuldspolitiken. De möjligheter att finansiera ettstadigt budgetunderskott som finns utanför liapitalmarknaden medför vidoförändrad kreditpolitik en ökad likviditet i banksystemet, med i vissa lägenicke önskvärda konsekvenser i valutapolitiskt och konjunkturpolitiskthänseende. Att bestämma de totala effekter påekonomin, inkl. effekterna via kreditmarknaden, som följer av förändringar idet offentiigas inkomster och utgifter torde i själva verket inte låta siggöras även om finansieringsförhållandenas inflytande på den reala ekonominvore bättre känt. Anledningen härtill är att förändringarna i den offentligasektorns finansiella sparande måste ses i samband med alla de andraförändringar som äger ram på kreditmarknaden, antingen dessa skerautomatiskt eller är en följd av medveten politik eller är helt oberoende avden offentiiga sektorns agerande. Vid analyser av den ekonomiska politikenmåste man därför, av såväl metodologiska som principiella skäl, skilja mellanfinanspolitik å ena sidan och kreditpolitik inkl. statsskuldspolitik å denandra. Kreditpolitiken, som utgör enväsentiig del av den ekonomiska politiken, analyseras inte i detta sammanhang.De finanspolitiska effektema, som följer av att förändringama i den offentiigasektorns inkomster och utgifter påverkar efterfrågan på olika varor ochtjänster, skall däremot i det följande belysas med hjälp av en enkelanalysmodell. 8.6 Beräkning av finanspolitiska effekter har inationalbudgetarbetet anv'änts en förenklad modell som avser att sammanfattade finanspolitiska effekterna inte bara av statsbudgetens förändringar, utanäven av förändringar i en total offentlig sektor innefattande staten,kommunerna, bostadsinvesteringarna, socialförsäkringssystemet ochinvesteringsfonderna, vilka tillsammans utgör basen för finanspolitiken i vidastebemärkelse. Den principiella och tekniska beskrivningen av tillvägagångssättetvid dessa modellberäkningar har alltsedan 1969 utförligt relaterats i ettflertal nationalbudgeter, I denna nationalbudget görs ettförsök till en något mindre schematisk beräkning av de finanspolitiskaeffekterna. Till grund för beräkningen ligger en formaliserad modell sombeskriver den offentliga sektorns påverkan på samhällsekonomin,! Pä samma sättsom i den tidigare modellen är det förändringarna jämfört med föregående år ikonstmition, investeringar, skatter och transfereringar hos de olika sektorersom ingår i den totala offentliga sektom, som utgör analysens utgångspunkt.Liksom tidigare tas i kalkylerna endast hänsyn till de effekter av den offentiigasektorns verksamhet som kommer till uttryck under prognosåret. Kvarståendeeffekter av den offentiiga sektorns verksamhet imder föregående år beaktas inteheller. ' Modellen är statisk och liknar isina huvuddrag den som redovisats av i Fiscal Policy in SevenCountries 1955-1965 (). 1 Nationalbudget 1974 159 Den största skillnaden gentemot denäldre modellen är att ett försök nu görs att ta en viss h'änsyn till attförändringar i olika typer av konsumtion, investeringar, transfereringar ochskatter har olika effekter på samhällsekonomin. En annan skillnad är atteffektema på samhällsekonomin i den tidigare modellen mättes i termer aveffekten på den totala efterfrågan i ekonomin, medan de nu i stället mäts itermer av effekten på bruttonationalprodukten. I den tidigare modellen antogsatt såväl hushåll som näringsliv ökar sin efterfrågan vid inkomstökningar. Avden totala effekt på ekonomin som uppkommer vid förändringar i den offentiigasektoms verksamhet antogs komma till uttryck under prognosåret. Den nyamodellen har i dessa avseenden fått en nå got annorlunda utformning. För detförsta har de marginella konsum-tionsbenägenheter hos hushällen som ingår ikalkylen den karaktären att de endast avser den konsumtionsökning som kommertill uttryck under prognosåret. För det andra har antagits att den ökning iföretagens driftsöverskott som blir följden av den ökande aktiviteten i ekonomininte leder till någon nämnvärt ökad efterfrågan under prognosåret. Skälethärför är att våra kunskaper om sambandet mellan förändringar idriftsöverskottet och samma års investeringar är så os'äkra, att det ansettsbättre att inte bygga in någon kvantitativ precisering av denna effekt. Som enkonsekvens av dessa förändringar har inte någon generell nedjustering av denberäknade effekten motsvarande den nedjustering till av totaleffektensom gjorts i den äldre modellen varit nödvändig. Till grund för effektberäkningarnaligger bedömningar dels av importbenägenheten för olikaanvändningskomponenter, dels av hushållens konsumtionsbenägenhet för olikainkomstslag. Det aktuella konjunkturläget påverkar i stor utsträckningstorleken pä främst de marginella importbenägenheterna. har detansetts rimligt att räkna med en marginell importbenägenhet för privatkonsumtion på 0,35.