prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — Vidbegränsad ombyggnad bör en viss del kunna ingå i låneunderiaget.Länsbostadsnämnden i Göieborgs och län föreslår att ingångsvärdet fårinräknas till så stor del all likställighet med nybyggnad uppnås. Också SABOberör frägan om ingångsvärdenas finansiering vid ombyggnad och anser attkapitalkostnaderna för de lån som måste las upp för förvärven ofia blir så högaall de förhindrar eller försvårar en önskvärd ombyggnad. påpekar alt vid sidan om reglerna förbestämmande av låneunderlag och pant vä rde också beskattningsreglernaseffekter för olika fö-retagarkategoriers möjligheter atl genomföra ombyggnadenmåsle beaktas. 3,2.2Utjämningslån för miljöförbällrande åtgärder Utredningarnas förslag om statliga I å n t i 11miljöförbättrande å t g ii r d e r har mottagits posiiivt av praktiskt tagetalla remissinstanser som kommenterat det, Siaiskonioret. fleralänsbostadsnämnder, stolens planverk, åtskilliga länsstyrelser, vissakommuner, däribland . HSB och S.ABO har uttalat sinanslutning lill förslaget. Flera av dem deklarerade sin positiva inställningredan i yttrandet över utredningarnas huvudbetänkande. Vä.xjö kommun stödjerförslaget möt bakgrunden av sin uppfattning att riskerna är stora förenförstärkning av de skiktande faktorerna i samhällel, om inle belydande insatsergörs lör all lörbiiltra miljön i befintliga bostadsområden, särskilt i de storahyreshusområdena. .Samhiillet måste känna detla som en skyldighet mot demänniskor som bor där, framhåller kommunen, Länsslyrelsen i omtalaralt fiera bostadsföretag i länet f n. planerar åtgärder av det slag somförslaget av.ser för all öka altrakliviieien i områden mccluthyrningssvårigheler. Statskontoretmenar atl behovet av miljöförbättringar är något olika för olikakategorier av bostäder. För äldre områden förmodar verket atl direkta bidrag ärmer effekliva än lån. För nybyggda områden är kommunala investeringar ochservice ofia de mest angelägna åtgärderna. Trots detta, menar statskontoret, ärbehovet av förbättring av den yttre närmiljön relativt stort i många områdenäven med yngre bebyggelse, varför verkel anser sig böra tillstyrkautredningarnas förslag. Bosiadssiyrelsen har uppfattningen attlånemöjlighelerna är förhållandevis goda och föreslår därför endastvissa ändringar i gällande bestämmelser, RR lanser sig inte kunna tillstyrka utredningarnasförslag. Som skäl härför anger verket brislen på kunskapsunderlag. for byggnadsforskning, som inte tar klar ställning till förslaget,framhåller likaledes bristen på information som underlag för beslut. Institutetefieriyser en analys av vari bristerna i nya bostadsområden består. För egendel anser institutet atl de ofia är av den arten att de är svåra att rätta tillgenom förändrings-och kompletteringsåtgärder i själva bostadsområdet. Blandbristerna nämner institutet enformiga uppställningar av mastodonthus, förstrikt åtskillnad mellan arbetsområden och bostadsområden samt underutvecklad kommunikations-och servicestandard. När det gäller formerna för statens långivning ärremissinstansernas uppfattning liksom när det gäller lån till ombyggnadberoende av deras inslällning till utjämningslånet och alternativafinansieringsformer. Del är alltså endast några få remissorgan som menar attden tillämpade låneformen skall vara utjämningslån. och samt slatens institut,förbyggnadsforskning anmärker pä att utredningarna inte har preciserat tillämpningsområdetför den nämnda långivningen, i Slockholms län m. fl.efierlyser en klarare avgränsning mellan åtgärder som är att hänföra lillombyggnad och underhåll resp, miljöförbättring. Enligt nämndens egenuppfattning bör speciella åtgärder, som t. ex. ökar sammanhållningen i etläldre bostadsområde, finansieras med lån till miljöförbättrande ålgärder, underdet atl normala ombyggnader liksom bör finansieras med särskildaombyggnadslån. Nämnden understryker också vikten av att tillse atl inleunderhåll kommer att finansieras med lån till miljöförbättrande ålgärder.Länsbostadsnämnden i riktar kritik mol utredningarnas motiveringlill varför de avstått från alt ge exempel på vilka åtgärder som kan komma i frågaoch framhåller all exemplifieringar är nödvändiga just i frågaom åtgärderavdenna karaktär. Slatensinsiiiul för byggnadsforskning menar alt, efiersom miljöförbältrings-lånen tersig synnerligen förmånliga i jämförelse med ombyggnadslånen, lånesökandeniällmänhet kommeratl söka det förstnämnda. Institutet håller för troligt attavsaknaden av klara gränser mellan ombyggnads- och mil-jöförbättringsfallendärför i sista ledet kommer atl innebära alt betydelsen avdet normkomplex som gäller ombyggnad urholkas. Huruvida etl sådant minskatinfiytande över förändringar i bostadsbeståndet är önskvärda eller ej bordeenligt institutets mening diskuteras. säger sig vilja starktunderstryka att författ-ningstexten bör utformas så att inte bedömningarna avvilka ålgärder som kan belånas blir alltför schablonmässigt utformade.Möjligheterna för den boende att själv avgöra vilka ålgärder som är angelägna måsletillvaratas, säger förbundet. Bostadssiyrelsen refererar till den beskrivning avtillämpningsområdet för en statlig långivning till miljöförbättrande åtgärdersom boendeutredningen gjorde i betänkandet Bostäder 1974-76. Styrelsenkonstaterar atl flera av de där upptagna åtgärderna faller inomlillämpningsområdel för den statliga långivningen till ombyggnad och också fördet s. k. initialstödet. Styrelsen nämner att en utvidgning av den statligalångivningens tillämpningsområde skedde när initialstödet infördes och ulgårfrån all denna utvidgning kommer att ha permanent karaktär. För all inrymmaockså sådana miljöförbättrande ålgärder som inle kan finansieras medbostadslån föreslår styrelsen alt begreppei ombyggnad vidgas. Styrelsen gerockså exempel på aktuella åtgärder. Utredningarnas förslag om boendeinflytande vid utformningenav ålgärder har mottagits positivt av praktiskl alla remissinstanser, somberört frågan. Bostadssiyrelsen framhåller t. ex. att de boendes medverkan ärmycket angelägen för atl säkerställa långivningens inriktning på kvaliteter somär väsentliga förde boende. betonar vikten av attinflytandet paras med ett reellt kostnadsansvar, Länsslyrelsen i Jönköpingslän. som ser ett infiytande för de boende som väsentligl, hävdar dock atlerfarenheterna har visat att miljöfrågorna ofta måste lösas i större sammanhangoch att det då är naturligt att förmedlingsorgan och länsbostadsnämnd gemensamtförsöker finna en samlande lösning. 1 viss motsats till bostadssiyrelsen menar slalensinstilut för byggnadsforskning att etl statligt inflytande över lånemedlensanvändning behövs för att förebygga risken för all miljöåtgärderna främsttillför bostadsområdena ell högre marknadsföringsvärde eller förbättringarenbart på kort sikt. Bosladsstyrelsen och länsbosladsnämnderna iStockholms och Norrbollens /flV; anser att länsbosiadsnämnden liksom hittillsbör ha samma prövningsrätt beträffande ärenden rörande lån tillmiljöförbällrande åtgärder som beträffande andra låneärenden och kan därförinte ansluta sig till utredningarnas förslag om att behovet och utformningen avåtgärden skall bedömas endasl av lånesökanden efier hörande avhyresgästorganisationen. //5B och 5'/löO delar utredningarnas uppfattningatt lån skall utgå endast till bostäder som har statliga lån: , som anser atl starka skäl talar för en begräns- ning lill lånesökande med stalligl lån, fästeruppmärksamheten på det sämre läge som hyresgästen i etl icke statligt belånathus härigenom skulle försättas i genom alt han varken har yttranderätt när detgäller tilltänkta åtgärder eller rält att ta initiativ till miljöförbällrandeåtgärder. Förbundet, som i annat sammanhang krävt en lagstadgadförhandlingsrätt för hyresgästföreningarna, anser att en sådan rätl ocksåskall kunna gälla initiativ till och utformning av miljöförbättrande ålgärder.Detta bör enligl förbundets uppfattning kunna ge hyresgäster iprivalfinansierade hus samma möjligheter som tillförsäkras hyresgäsierna istatligt belånade hus. Flera remissinstanser anser däremotalt långivningen bör-omfatla även hus ulan statliga lån, bland dembosladsstyrelsen. några länsbosladsnämnder, länsslyrelserna i ochSkaraborgs län, några kommuner. Svenska kommunförbundel och SBEF. Förslaget om alt lån skall kunna utgå liil all bostadsbebyggelse oberoende av dess ålder har tillstyrkts av bl, a, bosladsstyrelsen. statens planverk.Svenska kommunförbundel. SBEF och HSB. Ingen remissinstans har anmält avvikandemening. Frågan om lånets omfattning berörsav några remissinstanser. HSB och tillstyrker utredningarnas förslag atllån skall ulgå lill hela kostnaden för åtgärden. Bosladssiyrelsens uppfattningär däremol all den övre länegränsen bör vara beroende av företagsform ochgränserna desamma som vid förbättringslån, dvs. 100, 98 och 90 96. Vidare anserstyrelsen i motsats till utredningarna att automatisk fördjupning liksom f n.bör ske vid ett låneunderlag som understiger ,, men att vid störreprojekt, då åtgärderna regelmässigt lorde ingå som ett led i ett störreombyggnadsprojekt, vanliga regler om fördjupning bör gälla, Bosladsstyrelsen accepterardeminimi-ochmaximigränser för lånebeloppets storiek som utredningarna harföreslagit. Ingen remissinstans har redovisat någon avvikande uppfattning idenna fråga. Frägan om 1 å n e t s I ö p t i doch därav beroende kapitalkostnad berörs av bosiadssiyrelsen. ansluter sig till utredningarnasuppfaUning atl kapitalkostnaden när del gäller lån till miljöförbättrandeålgärder bör bestämmas enligt samma principer som för lån lill ombyggnad, dvs.efter åtgärdens varaktighet. , som inte tar ställning ifrågan, understryker dock vikten av att lånevillkoren får en sådan utformningatl de inte driver kostnaderna för åtgärderna i höjden på etl avskräckandesätt. Länsslyrelsen i län menaratt lånen bör utformas somannuitetslån,efiersom miljöförbättrande åtgärder till sin karaktär är närabesläktade med mindre genomgripande ombyggnad, till vilka lån utgår i dennaform, Bosiads.siyrelsen har uppfattningen att när miljöförbättrande åtgärdersker med ombyggnad av hus en helhetsbedömning av projektet bör avgöravalet mellan annuitetslån resp, paritetslån saml amorteringstidens längd. bättringbör lånet vanligen ges form av etl annuitetslån med högsl 10 årsamorteringstid. Om åtgärderna vidtas påen faslighet, där bostäderna uppnåttlägsta godtagbara standard och där utvecklingsmöjligheter finns till högrestandard, bör dock paritelslån med amorteringstid kunna ulgå.Utredningarnas förslag om all också annan säkerhet än p a n 1 -rätl i fastigheteller lomlrält skall kunna g o d l a s tillstyrks av bosladsstyrelsen. Ingaremissinslanser har kritiserat förslaget. NBD uttrycker sin tillfredsställelse med altutredningarna i sill forisatta arbete har för avsikt att ta upp reglerna förbestämning av läneunderlag och panlvärde. Också länsbostadsnämnden i Jönköpingslän och kommun anser att en översyn bör komma till stånd, i län hävdar atlbegreppen låneunderlag och panlvärde bör ersättas med ett nylt begreppfinansieringsunderlag, som med en något enklare beräkning än nuvarandefastställs till del nuvarande pantvärdets nivå. Svenska kommunförbundel menar alt del finns ettstort behov av förenklingar av bostadslångivningen, bl.a. i fråga omkonstruktionen av låneunderlag och panlvärde, HSB framhåller i sammanhanget behovet av en snaranpassning av fi-nansieringsunderiaget til! Som lidigare har nämnts har vissa synpunkter påfrågan om låneunderlag och pantvärde lämnats också i anslutning tillbehandlingen av frågan om lån lill ombyggnad. Utredningarnas förslag om att ändra gränsen för vadsom skall ingå i låneunderlag för omfördelningslån har mottagils posiiivt avbostadssiyrelsen. Bostadssiyrelsen harnärmare "angett vilka slag av bostadskomplement som i framliden bör ingåvid sidan om dem som får räknas in. Styrelsen nämner sådant somsmärre hobby-och molionsrum, bastu, fritids-och samlingslokaler i direktanslutning till en mindre grupp bostäder. När det gäller fritids- ochsamlingslokaler vill styrelsen som förutsättning ange att de uppgår till högst200 m' vånings- och biulrymmesyta. Styrelsen påpekar att kostnaderna för sådanakomplement ofia direkt belastar hyran för de lägenheter som de betjänar,varför det är angeläget att kapitalkostnaderna kan hållas låga. I är tveksam tillförslaget på grund av att utredningarna inle närmare har beskrivii vilka kravsom skall ställas på användningen av sådana lokaler som del kan bli aktuelltatt medge omfördelningslån för. 3,2,4Överlagande och uppsägning av lån som hartillstyrkt utredningarnas förslag om utjämningslån, tillstyrker också förslagenom regler för övertagande och uppsägning av sådana lån. Övriga remissinstanser, som kommenterat förslagen,anför kritiska synpunkter. Bankinspekiionen förmodar att utjämningslånet genomsin konstruktion kommer atl vålla svåra värderingsproblem vid f ö r s ä I j n in g av hus. Säljare och köpare kommer atl vara osäkra om affärens ekonomiska innebörd,betonar vikten av all lånevillkoren utformas på elt sådantsätt alt överiåtelse och uppsägning av lån inle försvårar för människor attanpassa sina bostadsförhållanden till förändringar i famil-jesammansätlning,ålder och hälsotillstånd. Kommunen uttrycker med hänvisning till reservationertill betänkandet farhågor för alt utjämningslånens skuldökningseffekier skallmotverka behövliga valmöjligheter. sladshypolekskassa strykerunder betydelsen av att de verkliga kostnaderna räknas fram, när en förtidabelalning skall ske av låneskulden. Även slatens administrations- ochriskkostnader för lånen bör därvid beaktas. Också länsbostadsnämnden iSlockholms län anser alt principen om att slalen skall ersättas för underlånetiden gjorda uppoffringar är riktig men bedömer reglerna om ersättning viduppsägning oklara och i praktiken svårbemästrade. Nämnden ger också exempel påsvårigheter som kan uppkomma. Bosladsstyrelsen avstyrker utredningarnas förslagom grunden för beräkning av statens fordran vid inlösen av lån. Enliglstyrelsen förutsätter en sådan bedömning en individuell prövning av statensersättningsanspråk, vilken skulle medföra belydande utrymme förlolkningstvister av mera civil-än förvaltningsrältslig karaktär. Belräffande utredningarnas förslag alllänsbosiadsnämnden skall kunna besluta om koriare löptid och därmed högrebostadsränla för bostadslån, om bostäder eller lokaler används för annatändamål än avsett, påpekar bosladsstyrelsen att denna möjlighet finns . När det är fråga om paritelslån läggs det därvid om till nominellt lån medrak amortering, omtalar styrelsen. Styrelsen anser, atl bestämmelsen bör lillämpasi oförändrad form också i framliden. Förslaget om ställande av säkerhet förskuldökningen har föranlett kritiska kommentarer från många remissinslanser,däribland bankinspektionen, bostadssiyrelsen. några länsbostadsnämnder,länsstyrelserna I Gollands och . BOFAB och LRF. Kritiken inriktas framför alll pådet förhållandel att en säkerhet som placeras mellan 100 96 och 150 96 eller155 96 av pantvärdet försvårar och kanske t. o. m. helt omöjliggör belåning föratl finansiera kommande underhållsåtgärder och moderniseringar som inteär så genomgripande att nya statliga lån aktualiseras. Koniingarikel SverigesSladshypolekskassa anser atl en sådan konsekvens av det föreslagna lånesyslemetknappast kan godtas från kreditgivningssynpunki, Bankinspekiionen framhållerdessutom att elt pantbrev, motsvarande 50 96 av låneunderlaget och placerat idel föreslagna säkerhetsläget, såväl vid pantsältnings-tillfället som denärmaste åren därefier kommer att sakna egentligt säkerhetsvärde.Bosladsstyrelsen avstyrker utredningarnas förslag med hänvisning till sitt egetförslag om revidering av parilelslånesystemei, vilket möjliggör för låntagarenalt överblicka förhållandena under lånets löptid, inkl, den säkerhet han harall ställa, HSB berör i sammanhanget en fråga, somutredningarna inle har behandlat, nämligen den nu gällande bestämmelsen om atts t a 11 i g a lån för förvärv av bostads fa sligheter kan utgå endast till kommunoch allmännyttigt bostadsföretag, Enligl HSB:s mening bör också de kooperativabostadsföretag, som uppfyller villkoren för98 96 belåning, kunna erhållaförvärvslån. Del bör vidare, med hänsyn till de beslutade satsningarna påombyggnad och upprustning av det äldre bosiadsbeståndel, prövas om inteförvärvslåneverksamhelen bör utvidgas till atl gälla förvärv av äldre statligtbelånade eller privalfinansierade bostadshus, när förvärvet sker i syfte attbygga om och modeniisera husen med stöd av statliga lån, säger . aktualiserar vissa problem i samband med förvärv aväldre fastigheter, företrädesvis egnahem. Föreningen anser all bristen påkreditutbud till äldre hus begränsar valfriheten för många konsumenter. I mångafall uppslår finansieringsproblem även i samband med om- och tillbyggnader aväldre bostäder, i synnerhet egnahem, säger föreningen. För atl förbättrafinansieringsmöjligheterna anser föreningen att särskilda obligationslån skullekunna emitteras. 3.2,5Utjämningslån för redan byggda hus tillstyrker utan kommentarer utredningarnasförslag om att ägare av hus med ränte- eller paritelslån skall erbjudas u t j äm n i n g s I å n. , som likaledes är positivt tillförslaget om utjämningslån, menar alt begränsningen till fastigheter färdigställda1958 eller senare inte står i överensstämmelse med förbundets bedömningar avbehovet av hyressänkningar. Förbundets krav på större hyressänkningar än vadutredningarnas förslag skulle möjliggöra påverkar behovet av att sträcka utlåneformen längre bakåt i tiden. Negativa till förslaget att hus uppförda föreår 1958 inte skall kunna erbjudas utjämningslån är också hyresnämnderna förHallands. De anser att följden häravskulle bli atl ägare av sådana fastigheter inle kan konkurrera påhyresmarknaden med ägare till statligt be- lånadefastigheter som fått utjämningslån och att den föreslagna finansieringsformenpå grund härav inte är förenlig med bruksvärdesystemet. några länsbosladsnämnder ochlänsstyrelser m. fl. som avstyrkt utredningarnas förslag om uljämningslån ochföreslagil andra alternativ för den statliga bostadslångivningen, säger sigdela utredningarnas bedömning att en förändring av kapitalutgifierna inyproduktionen måsle följas av en förändring av villkoren för likartade delarav bosiadsbeståndel. Länsbostadsnämnderna i Väsierboitens och länframhåller de slora administrativa problem som realiserandet av utredningarnasförslag kommer att föra med sig, och länsslyrelsen iJönköpings län tillstyrker förslaget i vad det avser nybyggnader, men anseratt frågan om kapitalutgifterna i hus som byggts om ärmera svårbedömbar. Dock menar dessa två remissinslanser att del inte kan uteslutasatl det har förekommit ombyggnader med belydande kapitalkostnader och somnärmast kan jämföras med nybyggnad. SCB berör vissa tekniska frågor bl.a. belräffandeförulsältningarna alt beräkna byggnadsprisindexar bakåt i tiden lill år 1958.SCB redovisar också vissa kalkyler, vilkas resultat relativt väl stämmeröverens med de av utredningsmajorilelen föreslagna "rimliga"kapitalutgifterna. berör den rättsliga grunden förförändringar av lånevillkoren för redan byggda hus och gör bl. a. denbedömningen att den lägre kapitalkoslnadsnivå som erhålles såväl medutredningarnas som med styrelsens eget förslag torde kunna genomföras ulanlåntagarens medgivande. Utredningarnas förslag om att också lägenheter utanstatliga lån färdigställda eller senare skulle kunna få ut-jämningslån tillstyrks av . avstyrkerdäremot förslaget och hänvisar till de synpunkter som anförts av reservantenErik . Även bosladsstyrelsen och länsbosladsnämnderna iSlockholms och har förklarat sig vara negativa till förslaget omatt statligt bostadslån skulle kunna erbjudas fastigheter som lidigarefinansierats utan statslån, Bosladsstyrelsen anser att motiv saknas härför ochalt dessutom synnerligen svårbemästrade administrativa problem skulle uppslå,om en sådan möjlighet öppnades. i Slockholms län finner detvara stötande alt fastighetsägare som lidigare erhållit avslag på sinaansökningar om statligt lån nu skulle kunna beviljas sådant. När det gällerfastigheter för vilka statslån lidigare ej sökts, torde enligl nämndensbedömning åtskilliga vara sådana som både och enligt den nuföreslagna låneförordningen icke skulle komma i fråga för statlig långivning.Nämnden hävdar slutligen att stora svårigheter skulle föreligga att bestämmalåneunderiaget för tidigare icke stalsbelånade fastigheter. och länsslyrelsen i Jönköpingslän vill inte motsätta sig utredningarnas förslag alt ell nytt bostadslån ocksåskall kunna erbjudas fastighetsägaresom lidigare inle erhållit statslån, även om de menar att också andrastödformer skulle kunna övervägas. Som villkor anser dessa remissinstanser dockskall gälla alt lägenhelerna uppfyller de standardkrav som gällde för statslånvid den aktuella tidpunkten. Mol bakgrund av sitt förslag om förändringar inomparitetslånesystemels ram anför bosladsstyrelsen vissa synpunkler beträffandeka pila I-koslnadsvillkoren för redan byggda hus. En av utgångspunkterna förstyrelsens förslag är atl kostnadsnivån för de olika årgångarna bör anknytastill den av utredningarna angivna. Styrelsenbehandlar först hus med hyres- eller bostadsrätt. Beträffande hus med paritelslån för nybyggnad börenligt styrelsens mening basannuiteten anpassas lill den nivå som medutgångspunkt i genomsnittligt låneunderiag för respeklive årgång ger deneftersträvade kapital-kostnadsnivån. appliceras parilelstalel 1,0på samlliga årgångar, varefter åriiga höjningar sker likformigt för samlligaårgångar. För hus som byggts om med stöd av paritelslån bör en motsvarandeanpassning genomföras, säger styrelsen. påpekar i sammanhanget altprinciperna för beräkning av botlenlånekostnaderna måste ändras, omsubventioner införs. Detta anses medföra dels administrativa påfrestningar iomläggningsskedel, dels utvidgade löpande rutiner. För hus med räntelån behålls nuvarande metod förränteläneberäkning. Basräntan anpassas lill den efterslrävadekapitalkostnadsnivån med hänsynstagande också till amorteringarnas storlek.Omräkning med pariletsta) sker pä samma sätt som för pariteislånen. För övriga hus med statliga län som omfattas avförslaget, dvs. huvudsakligen hus byggda , har erbjudande omräntelån lidigare lämnats. Styrelsen bedömer mol bakgrund av den relalivt lågakapitalkoslnadsnivå, som föreligger i dessa hus, saml de motiv som kanha föranlett dessa låntagare all lidigare avstå frän räntelån, all behovet avsänkning av kapitalkostnadsnivån för dessa hus är begränsat. Med hänvisninglill dessa förhållanden anser bosladsstyrelsen all förnyat erbjudande om räntelåninle bör lämnas dessa låntagare. Däremot bör amorteringstiden efter hemställanav låntagaren kunna föriängas lill högst 60 är, om della kan anses motiveratmed hänsyn till kapitalkostnadsnivån. För hus som byggts om med stöd avbostadslån med nominella villkor enligl 1967 ärs bosladslä-nekungörelse bör enanpassning av ränlan på del statliga lånet ske lill den nivå som förutsattsgälla för pariteislånen. Ytteriigare förändringar synes enligt styrelsensuppfattning inte vara motiverade. För hus upplåtna med hyres- eller bostadsrätt skalllåntagaren garanteras alt betalningsansvaret upphör . Räntesubventioner förutsätts ulgå lill samlligaparitelsbelånade hus upplåtna med hyres- eller bostadsrätt och också tillprakliskt taget alla hus med räntelån. 1 saml Nr 150 Bosladsstyrelsen berör därefier frågan om lån lill småhus med äganderätt, Enligl styrelsens mening saknas motiv för atl vidtanågra förändringar i kapitalkostnadsvillkoren för sådana hus. Dock börlåntagare med paritelslån garanteras att betalningsansvaret upphör ,dvs. delsamma som skulle garanteras nya låntagare enligl styrelsens förslag. För låntagare med nominella lån bör nuvarandeamorteringstid bibehållas. Som skäl härför anför styrelsen dels att enföriängning till skulle innebära en myckel lilen sänkning avkapitalkostnaderna, dels att det skulle vålla stor administrativ omgång.