prop · FX03148 · 1974-12-31 00:00:00 — Beträffande domstolarnasbefattning med olika tvister på studidedighetslagens område finns detanledning att först erinra om de olikheter som hänger samman med den skillnadsom lagen gör mellan förläggningsfrågor och övriga tillämpningsfrågor. Som jagnärmare har berört i avsnitten 6,6 och 6,7 av den allmänna motiveringen och ispecialmotiveringen till 47 §§ och gäller för förläggningsfrågoma denordningen att den enskilde arbetstagaren kan påkalla prövning av ledighetensförläggning först efter en frist av två, eller i vissa fall, ett år.Dessförinnan är han om arbetsplatsens förhållanden regleras av kollektivatal underkastad de bedömningar som görs av arbetsgivaren resp, de fackliga organisationerna.Dessa har å andra sidan en sinsemellan uppdelad, men i övrigt oinskränktbestämmanderätt i förläggningsfrågorna. Systemet leder alltså till attingendera av arbetsgivaren eller den fackliga organisationen kan få till stånden domstolsprövning av motpartens beslut i en föriäggningsfråga. Arbetstagarenensam kan gå till domstol efter den angivna väntetiden och då endast underförutsättning att arbetsgivaren och fackföreningen har enats om att ännu inte läggaut ledigheten. På de arbetsplatser, som inte regleras av kollektivavtal, ärdet arbetsgivaren som bestämmer rörande ledighetens förläggning under denförsta perioden av två resp. . Har arbetsgivaren uppskjutit ledigheten sålänge och påkallar arbetstagaren prövning av ledighetens ufläggning, kanarbetstagarens talari då visserligen föras av hans organisation men varken organi- sationeneller den enskilde arbetstagaren kan få till stånd en prövning avarbetsgivarens uppskovsbeslut. Iandra tvistefrågor än förläggningsfrågor föreligger också skillnader i prövningsförfarandetmellan arbetsplatser, som regleras av kollektivavtal, och övrigaarbetsplatser. Skillnaderna hänför sig framför allt till reglema omtolkningsföreträde, vilka bl. a. kommer att påverka partsställningen irättegången. I övrigt påverkas rättegången av de olika forumregler som gäller,beroende främst på om arbetstagaren är fackligt ansluten eller ej. Målom tillämpning av studieledighetslagen eller kollektivavtal som har trätt ilagens ställe skall genom den föreslagna hänvisningen till arbetstvistlagentas upp direkt i arbetsdomstolen, om tvisten rör en organiserad arbetstagare.Detsamma gäller om den fackliga organisationen är part på arbetstagarsidan iett mål om kollektivavtal som har trätt i stället för studieledighetslagen.Regeln om organiserade arbetstagares talan i arbetsdomstolen gäller även omarbetstagaren tillhör en annan organisation än den som är eller brukar stå i kollektivavtälsförhållandetill arbetsgivaren. Att arbetsgivaren inte tillhör någon arbetsgivarorganisationpåverkar inte regeln om att organiserade arbetstagares tvister prövas direktav arbetsdomstolen. Avgörande för frågan om en arbetstagare är organiseradeller ej liksom för frågan vilken organisation som skall företrädaarbetstagaren i rättegången är organisationsförhållandena förtalans väckande. Gällermålet en oorganiserad arbetstagare tas det upp av tingsrätt. Tingsrättensavgörande kan dock överklagas till arbetsdomstolen som sista iristaris.Tingsrätten tar även upp mål om tillämpning enligt 2 § tredje stycket på enoorganiserad arbetstagare av kollektivavtalsbestämmelser som har trätt ilagens ställe. För ett sådant fall gäller dock den särskilda regeln i 5 kap. 1§ arbetstvistlagen, att de parter som har slutit kollektivavtal skall beredastillfälle att yttra sig i målet. Av 1kap, 3 § arbetstvistlagen följer att tvist om den föreslagna studieledighetslageneller kollektivavtalsbestämmelser som har trätt i lagens ställe som regel istället kan hänskjutas till avgörande av skiljemän, t, ex, tillpartssammansatta skiljenämnder. Detta gäller även tvist i tolkningsfrågor(jfr. InU 1974: 15 s. 30 f.). Vidtvist som avser organiserad arbetstagare är det enligt 4 kap. 5 § arbetstvistlagenarbetstagarens organisation som i första hand för talan som kärande. Enfackligt ansluten arbetstagare har rätt att själv föra talan först omorganisationen undandrar sig att tala på hans vägnar. Ett fall då den regelnkan få praktisk betydelse är t. ex, då arbetstagaren enligt den föreslagna 7 §vänder sig till domstol för att få ut en ledighet som arbetsgivaren haruppskjutit med organisationens samtycke. Att or-gariisatiorieri har rätt attföra talari för en medlem torde enligt gällande rätt dock inte innebära attorganisationen förfogar över medlemmens anspråk(prop, 1974: 77 s, 173), I fråga om mål som rör organiserad arbetstagare börvidare uppmärksammas föreskriften i 4 kap, 7 § arbetstvistlagen attförhandling skall ha ägt rum i tvistefrågan innan talan får väckas vidarbetsdomstolen. En förutsättning är dock att käranden har rätt att påkallaförhandling. Kravet gäller t. ex. inte när en enskild arbetstagare väckertalan, ej heller om det rör sig om en inte förhandlingsbar fråga på det offentligatjänstemannaområdet. Lagförslagetinnehåller inte några särskilda regler om skyndsam handläggning vid domstol.Däremot bör det vara möjligt för part att begära s, k, interimistiskt beslut itvistefrågan i avbidan på målets slutiiga prövning. Sådant beslut skall enligtarbetsdomstolens instruktion meddelas med särskild förtur. Även tingsrätt börkunna meddela interimistiskt beslut. Det ligger i sakens natur att ocksåtingsrättens beslut meddelas skyndsamt. Domstolen kan enligt lagförslaget meddelainterimistiskt beslut utan hinder av att en fackförening hartolkningsföreträde i tvistefrågan. Efter det att domstolen har meddelat sittbeslut förfaller verkningarna av tolkningsföreträdet. Ettyrkande om interimistiskt beslut kan framställas endast i ett an-hängiggjortmål. Domstolen kan inte ta upp frågan ex officio. Ett yrkande ominterimistiskt beslut får inte bifallas utan att motparten har berettstillfälle till yttrande. Däremot kan det avslås utan motpartens hörande. Jaghar förut uttalat, att ett upphävande av arbetstagarpartens tolkningsföreträdeinte bör ske interimistiskt annat än då organisationens ståndpunkt framstårsom klart ograndad. Iövrigt vill jag beträffande domstolsförfarandet, rättegångskostnad m. m.hänvisa till prop. 1974: 77. Somjag förut har förordat bör studieledighetslagen träda i kraft den 1 januari1975. Lagen bör gälla endast ledigheter, varom ansökan har gjorts efter lagensikraftträdande. I fråga om reglernarörande avvikelse från lagen genom kollektivavtal har jag funnit det nödvändigtmed en särskild övergångsbestämmelse. Den närmare innebörden av denbestämmelsen har berörts i specialmotiveringen till 2 §. Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. attantaga förslaget till lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning. Medbifall till vad föredraganden sålunda med instämmande av statsrådets övrigaledamöter hemställt förordnar Hans Maj:t Konungen att till skallavlåtas proposition av den lydelse bilaga till detta protokoll utvisar. Lagom arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Härigenomförordnas som följer. 1 §Arbetstagare i allmän eller enskild tjänst, som vill undergå utbild ning, har rätt till erforderlig ledighet från sin anställning enligt denna lag. Har i lag meddelatsbestämmelse som avviker från denna lag, gäller den bestämmelsen. Beträffandeförläggningen av ledighet kan avvikande bestämmelse meddelas även genom annanförfattning än lag, om den rör arbetstagare, vars avlöningsförmåner fastställesunder medverkan av regeringen eller myridighet som regeringen bestämmer, ellerarbetstagare hos eller dess verk. 2 §Avtal som innebär att arbetstagarens rättigheter enligt denna lag inskränkes är ogiltigt i den delen. Utan hinder av första stycketfår avvikelse från 3 och 5 §§ göras genom kollektivavtal som påarbetstagarsidan slutits eller godkänts av organisation som är att anse somhuvudorganisation enligt lagen (1936: 506) om förenings- och förhandlingsrätt. Arbetsgivare, som är ellerbrukar vara bunden av kollektivavtal som avses i andra stycket, får tillämpaavtalet även på arbetstagare som ej är medlem av den avtalsslutandeorganisationen på arbetstagarsidan, under förutsättning att arbetstagarensysselsattes i arbete som avses med avtalet och ej omfattas av annattillämpligt kollektivavtal. 3 §Rätt till ledighet tillkommer arbetstagare som vid tiden för ledig hetens början varit anställd hos arbetsgivaren eller sammanlagt . Arbetstagaresom vill deltaga i kurs, vilken anordnas av arbetstagarorganisation och tillväsentlig del avser utbildning i fackliga eller med facklig verksamhetsammanhängande frågor, har rätt till ledighet, även om han ej uppfyllervillkoren i första stycket. Vidbestämmande av anställningstid enligt lagen äger 4 § lagen (1974: 12) omanställningsskydd motsvarande tillämpning. 4 § Ledighet bör förläggas med skälig hänsyn såvältill arbetstagarens önskemål som tili intresset av att verksamheten hosarbetsgivaren kan fortgå utan allvarlig störning, 5 § Om arbetsgivare, som är eller brukar vara bunderiav kollektivavtal i förhållande till den kategori som arbetstagaren tillhör,vill uppskjuta ledigheten till senare tid än arbetstagaren begärt, skall hangenast underrätta arbetstagaren om uppskovet och skälen för detta. Sådan underrättelseskall lämnas också till lokal arbetstagarorganisatiori iförhållande till vilken arbetsgivaren är eller brukar vara bunden avkollektivavtal beträffande den kategori som arbetstagaren tillhör. Arbetstagarorganisationenäger inom från det att underrättelsen lämnades påkalla överläggningmed arbetsgivaren i saken. Vill arbetsgivaren attledigheten skall taga sin början senare än efter arbetstagarensframställning, fordras samtycke till uppskovet av arbetstagarorganisation somsägs i första stycket eller, om frågan av någon av parterna hänskjutes tillcentrala förhandlingar, av vederbörande huvudorganisation på arbetstagarsidan. I fråga om ledighet undersammanlagt högst fordras samtycke som sägs i andra stycket, så snartden frist arbetsgivaren önskar är längre än . Detsamma gällerbeträffande ledighet för deltagande i kurs som sägs i 3 § audra stycket. 6 § Har ledighet utau arbetstagarens samtycke uppskjutitslängre tid än , äger arbetstagaren utan hinder av 5 § påkalla prövning avfrågan om ledighetens förläggning enligt 12 §. 7 § Uppkommer fråga om turordning mellan fleraarbetstagare för erhållande av ledighet, bör arbetstagare som vill deltaga ikurs som sägs i 3 § andra stycket få företräde framför annan arbetstagare. Iandra hand bör företräde lämnas arbetstagare som ej har utbildning motsvarandenioårig grundskola, I övrigt bör företrädet grundas på anställningstidenslängd. Särskildturordning bör fastställas för varje avtalsområde för sig, omarbetstagarorganisation som sägs i 5 § andra stycket begär det, 8 §Arbetstagare får ej sägas upp eller avskedas på grund av att han begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt lagen. Skeruppsägning eller avskedande i strid mot första stycket, skall åtgärden påyrkande av arbetstagaren förklaras ogiltig. Beträffande tvist om giltigheten avuppsägning eller avskedande gäller 3437 §§, 39 § samt 41 § första och andrastyckena lagen (1974: 12) om anställningsskydd. 9 §Arbetstagare som åtnjuter ledighet enligt denna lag är ej skyldig att vidkännas minskning av de förmåner som är förenade med anställ ningen i vidare mån än som följer av uppehållet i arbetet. Arbetstaga rens arbetsförhållanden får ej försämras på grund av att han utnyttjar sin rätt till ledighet enligt lagen, 10 § Uppkommer tvist om tillämpning av kollektivavtalsbestämmelsesom med stöd av 2 § andra stycket har satts i stället för 5 § andra ellertredje stycket, gäller den lokala arbetstagarorganisationens mening omkollektivavtalets rätta innebörd tills tvisten har prövats av arbetsdomstoleneller skiljemäri. Gcriom kollektivavtal som avses kan föreskrivas att arbetstagarpartensbestämmanderätt i stället skall tillkomma huvu-organisationen. 11 § Åsidosätter arbetsgivare sina förpliktelserenligt denna lag skall han utge, föratom löu och aridra ariställningsförmånervartill arbetstagaren på grund av lagen kan vara berättigad, ersättning föruppkommen skada.Härvid äger 38 § tredje och fjärde styckena samt 40 § lagen (1974: 12) omanställningsskydd motsvarande tillämpning. 12§ Mål om tillämpning av denna lag prövas av arbetsdomstolen. Sådant mål handläggesenligt lagen (1974: 000) om rättegången i arbetstvister. Dennalag träder i kraft . Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... .... 1 Förslagtill lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning .. 3 Utdragav statsrådsprotokollet ... .... 7 1 Inledning ....................................................... .... 7 2 Nuvarande förhållanden...................................... .... 8 2.1 Allmänt....................................................... 8 2.2 Nuvarande regler om ledighet för utbildning ....... .... 9 3 Utländska förhållanden ...................................... 14 4 Arbetsgruppen ............................................... .. 18 4.1.1 Behovet av lagstiftnmg ........................ 18 4.1.2 Lagstiftningens allmänna inriktning .......... 19 4.2............................................................. Dennärmare utformningen av en lagstiftning om arbetsta gares rätt till ledighet för utbildning.................. 21 4.2.1 Lagens karaktär ................................. .. 21 4.2.2 Tillämpningsområde ........................... .. 23 4.2.3 Kvalifikationstid ................................. .. 24 4.2.4 Ledighetens längd ............................. .. 25 4.2.5 Ledighetens förläggning ........................ .. 26 4.2.6 Facklig utbildning m. m........................... 28 4.2.7 Turordning ....................................... 28 4.2.8 Anställningsskydd ............................... 29 4.2.9 Skadestånd m, m.................................. 30 4.2.10 Ikraftträdande m, m............................. 30 5 Remissyttranden ............................................. 30 5.1 AUmänna synpunkter ................................... 30 5.2 Lagens karaktär ........................................ 35 5.3 Tillämpningsområde ................................... .. 35 5.4 Kvalifikationstid ......................................... 37 5.5 Ledighetens längd .................................... 39 5.6 Ledighetens förläggning ............................... .. 40 5.7 Turordning................................................... 47 5.8 Skadestånd ............................................. .. 50 5.9 övriga frågor ............................................ 51 6 Departementschefen ....................................... 53 6.2 Lagens karaktär ........................................ 56 6.3 Tillämpningsområde ................................... 59 6.4 Kvalifikationstid ......................................... . 63 6.5 Ledighetens längd ..................................... 65 6.6 Ledighetens föriäggning ................................. 67 6.7 Turordning .............................................. 78 6.8 Skadestånd ............................................. 81 6.9 övriga frågor ............................................ . 83 7 Upprättat lagförslag ....................................... 89 8 Specialmotivering ......................................... 89 9 Hemställan ................................................... 116