prop · FX03168 · 1974-12-31 00:00:00 — Enligt 31 § sekretesslagen får handlingar iärenden, ora vilkas hemlighållande stadgas i riksbankslagen, inte läranas ututan särskilt tillstånd. Av skäl sora har närants i det föregående (avsnitt8.2) har paragrafen ändrats så att sekretesskyddet avser handlingar i ärendeeUer del av ärende, ora vars heralighållande stadgas i riksbankslagen. 8.4Förslagen till lag om ändring i lagen om bankrörelse, lag om ändring i lagenom sparbanker och lag om ändring i lagen om jordbmkskas serörelsen I 91§ banklagen, 48 § sparbankslagen och 44 § jordbmkskasselagen ges regler omresp. Genom de nu föreslagna tiUäggen i nänmdalagmm får bankuistitut möjUghet att i fråga ora räntebärande obUgationer avvikafrån den annars gällande regeln att orasättningstillgångar inte får tas upp tiUhögre värde än verkliga värdet, vUket för obligationer är liktydigt raedmarknadsvärdet. De obligationer som genom hänvisnmgen tiU 57 § banklagen, 26 §sparbankslagen resp. 34 § jordbrukskasselagen omfattas av den nya värderingsregelnär dels obligationer sora utfärdats av staten, koraraun eller därraedjäraförlig samfäUighet, allmän kassa eUer inrättning vars reglementefaststäUts av Kungl. Maj:t, eller kreditaktiebolag, dels andra fullgoda obligationer. Begreppet allmän kassa eller inrättning med av Kungl. Maj:tfaststäUt reglemente avser i huvudsak hypoteksbanken, stadshypolekskassan, bostadskreditkassan, och skeppsfartenssekundärlänekassa. Gmppen andra fuUgoda obligationer avser bl. a.industriobligationer och kraftbolagsobligationer. För att en obligation skallanses vara fuUgod krävs att den är belåningsbar i . Härför krävsenligt praxis norraalt, att obUgatio-nen offentligen utbjudits avsvensk bank och noteras vid . Även utländska obligationerbetraktas som fuUgoda om de angivna vUlkoren är uppfyllda, vUket dock endastundantagsvis torde vara fallet. Den föreslagna bestämraelsen och raotiven fördess införande har behandlats i avsnitt 6,9, Jag skall här tUlägga endastföljande. Enligt förslaget skall det värde, raedeltalsvärdet, tUl vilketobUgationerna får bokföras, bestämmas schematiskt och gmndas på medelräntanunder på statsobligationer och obligationer utfärdade avstadshypolekskassan och hypoteksbanken. Det ankommer på bankinspektionen attmed lämpliga intervaUer t, ex, en gång i kvartalet fastställamedeltalsvärdet. Det ligger i sakens natur att bankinspektionen på lärapligtsätt underrättar bankinstituten om detta värde. Den föreslagna särskildavärderingsregeln för obligationer svarar mot vadsom gällde för sparbankerna års reform av banklagstiftningen. Dennavärderingsregel korapletterades med en bestämraelse som innebar att obligationi princip inte fick bli föreraål för uppskrivning. Även denna besläraraelsetogs bort vid ändringama 1968, Utredningen anser att någonmotsvarande bestämraelse nu inte torde vara nödvändig och påpekar att det fårankoraraa på bankinspektionen att se till att någon osund uppskrivning inte görs.Jag instäraraer i utredningens uppfattning på denna punkt och vUl saratidigterinra ora att bankinstitut är skyldigt att i förvaltningsberättelsen läranaupplysning ora företagen uppskrivnrag. Det bör frarahållas att uppskrivning avobligation inte heller raed tiUärapning av de nu föreslagna reglema bör få sketUl högre värde än marknadsvärdet. I 48 § första stycket 2 sparbankslagen finns bl. a.särskUda bestämmelser ora räntebundna lån. Enligt dessa bestäraraelser fårvärdet för fordran sora förfaller eller kan av sparbank uppsägas tUl betalnuigförst än inte sättas högre än att avkastning erhållsefter en räntefot sora svarar raot det aUraänna ränteläget, Bankmspektionenfrarahåller att även affärsbanker och jordbmkskassor har rätt att läranaräntebundna lån och att sådan utlåning också förekoraraer i viss ora änbegränsad omfattaing. Enligt inspektionen kan möjligheten av en ökad sådanutlåning inte uteslutas. Inspektionen anser därför att en raotsvarandebesläraraelse bör tas in i banklagen och jordbmkskasselagen. Även jag anser attdet kan finnas skäl därför. Enligt min raening kan en prövning av frågan dockanstå till ett annat sammanhang. Jaghemställer att lagrådets yttrande över förslagen till 1. lag om kreditpolitiska medel, 2. lag om ändring i lagen (1934:437) för riksbank, 3. lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomraa allraänna handlingar, 4. lag ora ändring i lagen (1955:183) ora bankrörelse, 5. lag om ändring i lagen (1955:416) om sparbanker, 6. lag ora ändring i lagen (1956:216) ora jordbrukskasserörelsen inhäratas genom utdrag av protokollet. Vadföredraganden sålunda med instämraande av statsrådets övriga ledaraöter herastäUtbifaUer Hans Maj:t Konungen. Härigenoraförordnas sora följer. 1 §Efter framstäUning av fuUraäktige i kan Kungl, Maj:t förordna, att i sin penningpolitiska verksamhet får an vända kreditpolitiska raedel enligt denna lag. Med stöd av förordnande enligt första stycketutfärdar föreskrift ora kreditpolitiska raedel. 2 § I denna lag förstås med kredUpolitiska medel likviditetskrav, kassakrav,utlåningsreglering, eraissionskontroll, placeringsplikt och räntereglering, bankinstitut bankaktiebolag, sparbanker ochcentralkassor för jordbrukskredit, försäkringsinstitut allraänna pensionsfonden ochförsäkringsföretag med svensk koncession, kredUinstilut bankinstitut, försäkringsrastitut,landshypoteks- och stadshypoteksinstitutionerna, ,skeppsfartens sekundärlänekassa, jordbmkskassor och kredilaktiebolag. 3 §Förordnande enligt 1 § kan avse ett kreditpolitiskt medel eUer flera sådana raedel. Förordnande ora utlåningsreglering, placeringsplikteller räntereglering får utfärdas endast om synnerliga skäl föreligger. Förordnande ora utiånings- eller ränteregleringskall begränsas tUl , högst . 4 § ora likviditets-eUer kassakrav får avse bankinstituten, 5 § Likviditetskrav innebär, attbankinstituts likvida medel vid särskUt angiven tidpunkt skall utgöra vissandel, högst , av dess förbindelser raed de undantag somriksbanken raedger. anger vUka tillgångar som får räknas somlikvida och vUka skulder som skall utgöra avdragsposter vid beräkningen av likviditetskravet.Som likvida tUlgångar skall aUtid rälcnas skattkararaarväxlar, obligationereller andra förbindelser sora utfärdats av staten särat obligationer somutfärdats av stadshypolekskassan eller av kreditaktiebolag och sora avserbostadskreditgivning, 6 §Kassakrav innebär, att bankinstituts medel, som innestår på checkräkning i i den mån så föreskriver öka de raed institutets behåUning av inheraska sedlar och raynt vid sär skilt angiven tidpunkt skall utgöra viss andel, högst feraton procent, av dess förbindelser raed de undantag som medger. 7§ om likviditets- eller kassakrav får begränsas till vissa slag avinstitut. kan, om särskilda skälföreligger, helt eller delvis undantagas från föreskriften. Instituten kan indelas i grapper, för vUkaUkviditets- eller kassakravet bestämmes till olika andelstal eller för vilka olikaberäkningsregler skall gälla. 8 § omutiåningsreglering får avse bankinstitulen. 9 § Utlåningsreglering innebär,att ett högsta belopp (maximibelopp) fastställes för bankinstitutens utlåning,disponerat eller beviljat lånebelopp eller för institutensgarantiförbindelser. Maximibeloppet skall bestäraraas i förhållande tillposternas storlek eller på annat sätt. 10 §Vid utfärdande av föreskrift ora maxiraibelopp kan skilda regler raeddelas för utiåning eller garantier tUl olika ändaraål. Bestäramelserna i 7 § äger motsvarande tillämpningpå föreskrift om utlåningsreglering. 11§ Emissionskontroll kan innebära, att obligationer, förlagsbevis eller andraför den allraänna rörelsen avsedda skuldebrev ej får utan tillstånd avriksbanken utges av annan än och att andra skuldebrev än somnyss sagts ej får utan sådant tillstånd utges av kreditinstitut. 12 §För att underlätta bostadsförsörjnuigens finansiering eller den långfristiga statsupplåningen får lämna föreskrift om pla ceringsplikt enligt 13 eller 14 § för bank- och försäkringsinstituten. 13 §Föreskrift ora placeringsplikt kan innebära, att ökningen under en viss lidsperiod av bank- eUer försäkringsinstituts prioriterade place ringar skall utgöra en viss andel av tillväxten av institutets totala till gångar eller, i fråga ora bankinstitut, av dess totala tillgångar. bestämmer vUka placeringar som ärprioriterade och anger hur underlaget för beräkningen av placeringspliktenskall bestäramas för olika institut. 14 § oraplaceruigsplikt kan innebära skyldighet för bankinstitut att lärana kreditunder byggnadstiden för särskilt angivna byggnadsföretag, för vilka statligtbostadslån utgår eller koraraer att utgå. 15 § Bestämraelserna i 7 § ägerraotsvarande tillämpning på föreskrift om placeringsplikt, 1 saml Nr 168 16 § om ränteregleringfår avse kreditinstitut och, i fråga om inlåning, även annan som driverinlåning på räkning som bank allmänneligen begagnar. 17 § Räntereglering kan innebärafastställande av högsta ränta (raaxirairänta) eller lägsia ränta (minimiränta)för inlåning av pengar och av maximiränta för utlåning. Med ränta likställes varje annan gottgörelse, somutgör ersättning vid lån av pengar. enligt första stycket gäller ej räntasom fastställts i särskild ordning eller som beräknas enligt särskildabestämmelser. 18 §För skilda slag av in- eUer utlåning får olika räntor fastställas. Bestämmelserna i 7 § äger motsvarande tillämpning på föreskrift om räntereglering. 19 §Kreditinstitut eller annan, som kan omfattas av föreskrift om räntereglering, har att efter anmodan lämna de uppgifler som riks banken anser nödvändiga för att bedöma frågan om förordnande enligl denna lag behövs eller för att närmare utforma föreskrift enligl lagen eller för att tillämpa förordnandet eller föreskriften. Uppgiftsskyldighet enligt första stycket får avseäven ränteändringar. Härvid får föreskriva att uppgift skall lämnassenast femtonde bankdagen före ändringen. 20 §Iakttages ej bestämraelserna i 19 § ora uppgiftsskyldighet, får genora vite tillhålla ställföreträdare för kreditinstitut eller motsvarande att fullgöra skyldigheten. 21 §KredUinstilut eller annan, som bryter mot föreskrift som med delats med stöd av denna lag, skall påföras särskild avgift som till faller statsverket. Frågaom särskild avgift prövas av . 22 § Särskild avgift vidöverträdelse av föreskrift om Ukviditets- eller kassakrav skall svara mot räntapå underskottet . Räntesatsen får för år uppgå i fråga omlikviditetskrav till högst över diskonto och i fråga omkassakrav till högst två gånger diskontot. 23 § Särskild avgift vidöverträdelse av föreskrift om utlåningsreglering skall för vissberäkningsperiod svara raot ränta på det belopp, raed vilket utlåningenöverskridit faststäUd gräns. Räntesatsen får för år utgöra högst tre procentöver diskonto, 24 § Särskild avgift vidöverträdelse av förbud enUgt 11 § får utgöra högst av helalånesuraraan av den för lånet bestämda längsta löptiden. 25 § Särskild avgift vidöverträdelse av föreskrift om placeringsplikt enligt 13 § skall för vissberäkningsperiod svara mot ränta på den del av ålagd placeringsplikt förperioden eller för perioden och tidigare beräkningsperioder sammantagna, somicke uppfyUts. Räntesatsen får för är utgöra högst över riksbankensdiskonto. 26 § Särskild avgift vidöverträdelse av föreskrift om placeringsplikt enligt 14 § får utgöra högst femprocent av den del av ålagd placerings-plikt som inte uppfyllts. 27 § Särskild avgift vidöverträdelse av föreskrift om räntereglering skall uppgå lill två gånger delbelopp, med vilket räntan avvikit från den lästställda räntan. 28 §Föreligger särskilda skäl får särskild avgift nedsättas eller helt efterges. 29 §Den som uppsåtiigen eller av grov oaktsarahet lämnar oriktig uppgift i samband med fullgörande av skyldighet enligt 19 § dömes till böter. 1ringa fall dömes ej till ansvar enligt första stycket. 30 § Mot beslut enligt denna lag får talan icke föras. Denna lag träder i kiaft den 1juli 1974, när giltighetstiden utgår för lagen (1962: 256) om likviditetskvotoch kassakvot för vissa kreditinrättningar (likviditets- och kassakvotslag),lagen (1962: 257) om placeringskvot för vissa kreditinrättningar(placeringskvotslag) och lagen (1962:258) om räntereglering ochemissionskontroll (ränteregleringslag). Bestämraelserna i den nya lagengäller redan före ikraftträdandet med avseende på åtgärder, sora behövs förtiUärapningen därefter. De äldre lagarnas bestäraraelserskall aUtjämt lända tUl eflerrältel-.e beträffande förhållande, som hänför sig tUl lagarnas giltighetstid. Lagangående ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse Härigenom förordnas, att 91 § lagen (1955: 183)om bankrörelse skall ha nedan angivna lydelse. 91 § Jämte vad ------------ ---------------- såsomtillgång. 6 mom. ObUgation som avses i 57 § första stycket A2 eller B 1 må upptagas till etl värde (medel- talsvärde) som grundas på medelräntan påobligationer utfärdade av staten. Medeltalsvärdet fastställes avtillsynsmyndigheten. Dennalag träder i kraft Lagangående ändring i lagen (1955: 416) om sparbanker Härigenom förordnas, att 48 § lagen (1955:416) omsparbanker skall ha nedan angivna lydelse. 48 §1 lämlc vad------------------------------- kunnat utbetalas. Utan hinder av vad som sägs under 2. måobligation som avses i 26 § första stycket A 2 eller B 1 upptagas lill eltvärde (medeltalsvärde) som grimdas på medelräntan under de senasie tio årenpå obligationer utfärdade av staten. Medeltalsvärdet fastställes av tillsynsmyndigheten. --------------------------------------- eller bilaga. Dennalag träder i kraft . Lagangående ändring i lagen (1956: 216) om jordbrukskasserörelsen Härigenom förordnas, att 44 § lagen (1956: 216) orajordbmkskasserörelsen skall ha nedan angivna lydelse. 44 § Kreditkassas tillgångar-------------------- såsora tillgång. Obligation som avses i 34 § första stycket A 2eller B1 må upplagas till ett värde (medeltalsvär- 'Senaste lydelse 1968:602. de)som grundas på medelräntan under de senasie tio åren på obligationer utfärdadeav staten. Me-dellahvärdet fastställes av tillsynsmyndigheten. Dennalag träder i kraft . Härigenomförordnas som följer. 1 § Kreditpolitiska medel enligtdenna lag är likviditetskrav, kassakrav, utlåningsreglering,emissionskontroll, allmän placeringsplikt, särskild placeringsplikt ochräntereglering. 2 § I denna lag förstås med 1. bankinstitut: bankaktiebolag,sparbank och centralkassa för jordbrukskredit, 2. försäkringsinslilul: allmännapensionsfonden och försäkringsföretag med svensk koncession, 3. kreditinstitut: bankinstitut,jordbrukskassa, kreditaktiebolag, försäkringsinstitut, landshypoteks- ochstadshypoteksinstitutionerna. 3 §Om det behövs för att uppnå de mål som fastställts för riksban kens penningpolitiska verksamhet, kan regeringen på framställning av fuUraäktige i förordna att får använda kredit politiskt raedel. Förordnande ora utlåningsreglering, placeringsplikteller räntereglering får raeddelas endast om synnerliga skäl föreligger. 4 § Har förordnande omkreditpolitiskt inedel lämnats, raeddelar de föreskrifter sorabehövs för användningen av sådani medel. 5 § Förordnande kan avse etteller flera kreditpoliiiska medel och omfatta ett eller flera slag avinstitut. Förordnande ora utiåningsreglering ellerräntereglering skall begrän sas tUl , högst . Förordnande ora annatkreditpolitiskt medel gäller tUls vidare om annat ej anges, dock högst . 6 §I fråga om Ukviditetskrav, kassakrav, utiåningsreglering, place ringsplikt eller räntereglering får 1. begränsa användningen tUl etteller flera slag av institut, 2. undanta enskUt institut, omsärskilda skäl föreUgger, 3. utfärda olika föreskrifter förskilda institut. 7 § Förordnande om likviditetskrav kan avse bankinstitut. 8 §Med likviditetskrav avses att bankinstituts likvida medel skall uppgå tUl ett belopp sora svarar raot viss andel, högst , av institutets förbindelser raed de avdrag och undantag sora anger enligt 9 § 4 och 5. 1. dentidpunkt då likviditetskrav skall vara uppfyllt, 2. det procenttal som skall gallaför likviditetskravet, 3. vilka tillgångar sora fårräknas som likvida medel, 4. vilka skulder som skallavdragas från summan av tillgångarna enligt 3, 5. i vad mån undantag frånförbindelserna får göras. Som likvida medel skall alltid räknasskattkararaarväxlar, obligationer och andra förbindelser sora utfärdats avstaten samt obligationer sora utfärdats av stadsbypotekskassa.Svenska bostadskreditkassan eller allraänna hypoteksbank eller avkreditaktiebolag och som avser bostadskreditgivning. 10§ 1 fråga om bankaktiebolag, vars förbindelser huvudsakligen utgöres avinlåning från en särskild grupp av bankinstitut, gäller att sådan inlåningavdrages från sumraan av de Ukvida medlen endast i den mån tillgodohavande hosinstitut i gruppen upptagits som likvida medel. Beträffande bankaktiebolag på vilket första stycketäger tillämpning fur föreskriva högre procenttal än som anges i 8 §. 11 § Förordnande om kassakravkan avse bankinstitut. 12 § Med kassakrav avses attbankinstituts raedel, sora innestår på checkräkning i , ökade medinneliggande kassa i den mån denna enligt 13 § får medräknas, vid viss tidpunktskall uppgå till ett belopp som svarar mot viss andel, högst femton procent, avinstitutets förbindelser raed de undantag sora anger enligt 13 § 4. 1. den tidpunkt då kassakrav skallvara uppfyllt, 2. det procenttal som skall gällaför kassakravet, 3. i vad mån inneliggande kassafår medräknas för uppfyllande av kassakrav, 4. i vad mån undantag frånförbindelsema får göras. 14 § Förordnande om utiåningsreglering kan avse bankinstitut. 15 §Med utlåningsreglering avses att ett högsta belopp (maximibe lopp) fastställes för 1. utlämnade lån, 2. beviljade raen ej utlämnadelån, eller för 3. garantiförbindelser som ärknutna till kreditgivning. 16 §Riksbanken faststäUer maximibelopp enligt 15 § i förhållande till lånens eller garantiförbindelsernas storlek eller på annat sätt. Därvid får ge skilda regler för utlåning eller garantiförbindelser avseende olika ändamål. 17 § Med emissionskontroU avsesatt obligationer, förlagsbevis eller andra för den allmänna rörelsen avseddaskuldebrev ej får utan tiUstånd av utges av annan än riksgäldskontoretoch att andra skuldebrev än som sagts och som ej avser inlåning påräkning från allraänheten ej får utan sådant tUlstånd utges av kreditinstitut. 18 § anger vilka slagav värdepapper sora ej får utges utan tillstånd enligt 17 § och från vilkentidpunkt eraissionskontrollen gäller. 19 § Förordnande ora allmänplaceringsplikt kan meddelas för att tillgodose behovet av långfristig kreditåt staten eller för bostadsbyggandet. Sådant förordnande kan avse bank- ochförsäkringsinstitut. 20 § Med allraän placeringspliktavses att ökningen av bank- ellerförsäkringsinstituts prioriterade placeringar skall utgöra antingen en vissandel av ökningen av institutets totala placeringar eller, i fråga orabankinstitut, en viss andel av institutets totala placeringar. 21 § anger vilkaplaceringar sora är prioriterade och hur underlaget för beräkningen avplaceringsplikten skall bestäraraas. 22 § Förordnande ora särskildplaceringspUkt kan raeddelas för att tillgodose behovet av kredit underbyggnadstid (byggnadskredit). Sådant förordnande kan avse bankinstitut. 23 § Med särskild placeringspliktavses skyldighet för bankinstitut att lärana byggnadskredit för särskiltangivet byggnadsföretag, för vilket StatUgt bostadslån utgår eUer koraraer attutgå och för vilket koraraunal borgen föreligger. 24 § anger vilket ellervilka bankinstitut som skall lämna byggnadskredit för visst byggnadsföretag. 25 § Förordnande oraräntereglering kan avse kreditinstitut och, i fråga ora inlåning, även annansora driver inlåning på räkning sora bank allraänneligen begagnar. 26 § Med räntereglering avses atthögsta eller lägsta ränta fastställes för inlånuig eller att högsta räntafaststäUes för utlåning av pengar. Med ränta likställes varje annan gottgörelse, sorautgör ersättning vid lån av pengar. Första stycket gäller ej i fråga ora ränta sorafastställts i särskild ordning eUer sora beräknas enligt särskildabestäraraelser. 27 §Riksbanken får bestäraraa olika räntor för skilda slag av in- eller utlåning. 28§ eUer annan, sora kan orafattas av förordnande enligt 25 §,skall efter anmodan av lämna de uppgifter som ansernödvändiga för att bedöma om kreditpoUtiskt medel behöver användas eller föratt tillämpa raeddelat förordnande. får föreskriva att uppgift omränteändring skaU lämnas senast före ändringen. Om skyldighet att hålla vissa uppgifter hemligafinns bestämmelser i lagen (1934: 437) för riksbank. 29 §Kreditinstitut eUer annan, sora ej fuUgör skyldighet sora före skrivits raed stöd av förordnande enligt denna lag, skall till staisverket erlägga särskUd avgift. Frågaora särskild avgift prövas av . 30 §Särskild avgift skall utgöra, vid åsidosättande av föreskrift i fråga ora 1. likviditets- eller kassakrav,ett belopp sora svarar mot ränta på underskottet , varvidräntesatsen för år får uppgå i fråga om likviditetskrav tUl högst tre procentöver diskonto och i fråga om kassakrav till högst två gångerdiskontot, 2. utlåningsreglering, ett beloppsora för viss beräkningsperiod svarar mot ränta på det belopp, med vilketutlåningen överskridit fastställd gräns, varvid räntesatsen för år får utgörahögst över diskonto, 3. emissionskontroU, högst tvåprocent av hela lånesumraan av den för lånet bestärada längstalöptiden, 4. allmän placeringsplikt, ettbelopp sora för viss beräkningsperiod svarar raot ränta på den del av ålagdplaceringsplikt för perioden eller för perioden och tidigare beräkningsperiodersararaantagna sora ej uppfyllts, varvid räntesatsen för år får utgöra högst treprocent över diskonto, 5. särskild placeringsplikt, högstfera procent av den del av ålagd placeringsplikt sora ej uppfyUts, 6. räntereglering, två gånger detbelopp, raed vilket räntan avvikit från den fastställda räntan. 31 §Föreligger särskilda skäl får särskUd avgift nedsättas eller efter ges. 32 §Den sora uppsåtUgen eUer av grov oaktsarahet läranar oriktig uppgift i samband raed fullgörande av slcyldighet enligt 28 § första styc ket döraes till böter, ora gärningen ej är belagd raed straff i brottsbal ken. Iringa fall döraes ej till ansvar. 33 § Mot beslut enUgt denna lag får talan ej föras. Dennalag träder i kraft . 1, lagen (1962: 256) omlikviditetskvot och kassakvot för vissa kre-ditinrättnragar (likviditets- ochkassakvotslag), 2, lagen (1962: 257) omplaceringskvot för vissa kreditinrättningar (placeringskvotslag) och 3, lagen (1962: 258) oraräntereglering och eraissionskontroll (ränteregleringslag). De upphävda lagarna gäller dock i fråga oraförhåUande, sora hänför sig till tiden före den nya lagens ikraftträdande. Den nya lagen gäller redan före ikraftträdandet ifråga om åtgärd, sora behövs för tillämpningen därefter, Lagom ändring i lagen (1934: 437) för riksbank Härigenora förordnas att 35 § lagen (1934: 437) förSveriges riksbank skall ha nedan angivna lyddse. Följande ärenden i skola hållas heraUga:kreditärenden och sådana ärenden, som omförmälas i 1416 §§, ävensom andra ärenden,som röra kunders förhåUanden tUl eUer annan kreditinrättaing;ärenden av pennragpolitisk natur bettäffande vilka fullraäktige frana, attderas offentiiggörande kunde raedföra skada för ; frågor oratUlverkning och kontroll av banksedlar samt ora vården av riksbankensbehållningar. Utöver vad som följer avförsta stycket skola ärenden enligt lagen (1974: 000) om kredUpolitiska me del hållas hemliga, såvitt avser uppgifler om kreditinstituts eller annan uppgiftsskyldigs affärs- el ler driftförhållanden, dock endasl i den mån uppgifternas offentlig görande kunna vara till skada för den uppgiftsskyldige.