prop · FX0314 · 1974-12-31 00:00:00 — Studiemedlenåterbetalas genom årliga avgifter. Återbetalningensker enligt studiestödslagen (1973: 349, ändrad 1973: 923) ochstudiestödskungörelsen (1973:418). Återbetalningen påbörjas i regel tredje åretefter det att studiemedel lyfts sista gången och pågår i regel tiUs denåterbetalningsskyldige fyllt . Studiemedlen såväl somåterbetalningsbeloppen är indexreglerade genom anknytning till basbeloppet iden allmänna försäkringen. Ränta utgår ej. 3 studiemedelsutrednings betänkande Teknisköversyn av studiemedelssystemet 3.1 Vissa gemensamma frågor 3.1.1Nytt registrerings- och utbetalningssiystem för studiemedel Enarbetsgrupp inom CSN har utrett frågan om ett nytt registrerings-ochutbetalningssystem för studiemedel. Gmppens arbete har skett i samråd medstudiemedelsutredningen i avsikt att även förse utredningen med förslag tilltekniska lösningar av vissa frågor som utredningen behandlar i föreliggandebetänkande. Gruppen har tUl CSN lagt fram ett principförslag till lokalt ochcentralt registrerings- och utbetalningssystem baserat på automatiskdatabehandling (ADB). Det föreslagna systemet har som målsättning att förenklaoch rationalisera vissa av studiemedelsnämndernas särskilt betungande ochtidskrävande arbetsmti-ner vilka utförs manuellt. Genom systemet väntasbetydande fördelar nås: behandlingstiderna för studiemeddsärenden nedbringasavsevärt, säkerheten i handläggningen av ärenden ökar, sådana kontrollrutinersom är otillräckliga på grund av det administrativa systemets uppbyggnadförbättras och effektivare kontrollrutiner skapas. Servicemöjligheternagentemot studiemeddstagarna förbättras. Arbetsgruppensförslag anger den yttre ramen och huvudrutinerna för ett ADB-baseratregistreringssystem, med angivande av fördelning av arbetsuppgiftema mellan delokala organen och ett centralt placerat studiemedelstagarregister samt förslagtill datautrustning i anslutning härtiU. Enligtarbetsgruppen är bl. a. följande förändringar angelägna: mer ändamålsenligaarbetsrutiner med bättre siffer- och beräkningskontroller, bättreidentitetskontroller, reducerade väntetider och en under verksamhetsåretjämnare fördelning av studiemedelsnämndernas arbetsbelastning, ökademöjligheter att kontrollera lämnade uppgifter och då främst uppgifter ombehörighet/studieaktivitet, inkomst och förmögenhet, studiemeriter, bättremöjligheter att få uppgift om studieavbrott och andra orsaker, som kanföranleda omprövning av beviljade studiemedel, enklare ansökningsförfarande såatt antalet felaktigt ifyllda handhngar kan reduceras, möjliggöra anknytning avbevUjade medel till förändringar i basbeloppet, bättre möjligheter tillinformationsutbyte med andra myndigheter. Studiemedelsnämndernaförutsätts även i fortsättningen vara mottagande myndighet förstudiemeddsansökningar utom för sådana som rör studiemedel för studierutomlands. Registrering av inkommande ansökan och beslut i enskUda fall skalläven fortsättningsvis ske hos nämnden. Av studiemedelsnämnderna framställdadatauppgifter ajour- försi ett centralt dataregister där bl. a. vissa kontroller och utskrift sker. Förslagettill registreringssystem innebär enligt arbetsgruppens mening så storaförbättringar av nämndernas arbetsrutiner att de direkta initialkostnadernaför systemet mer än väl kommer att vägas upp av rationaliseringsvinsterna. Närdet gäller utbetalningsformen har arbetsgruppen funnit att den mest lämpligaformen är utbetalning av studiemedel på postgiro. Arbetsgruppenföreslår följande utbetalningsmtin. Studiemedelstaga-ren får från den centraladatorn ett beslutsmeddelande om studiemedel. Före varje utbetalningsperiodtillställs studiemedelstagaren en stu-diekontroUhandling där lämnade uppgifterskall kompletteras, varefter handlingen återsänds till den centrala datorn.Därefter överförs betalningsuppdraget till magnetband som översänds tillpostbanken. Kostnadernahar av arbetsgruppen uppskattats dels beträffande utvecklingskostnaderna, delsdriftkostnaderna. Med hänsyn till behovet av personal, experter och utrustningför det fortsatta utvecklingsarbetet har arbetsgruppen uppskattatutvecklingskostnaderna till 2,6 milj. kr. De årUga driftkostnaderna harberäknats till 1,1 mUj. Genom övergång till central utbetalning kommervissa kostnader att bortfalla. Arbetsgruppen räknar med att de tillkommandedriftkostnaderna och de kostnader som bortfaUer kommer att ta ut varandra.Dessutom kommer administrativa vinster att uppnås. Arbetsgruppenhar inte närmare diskuterat registreringens innehåll, rutiner för ansökan omstudiemedel och utbetalning av studiemedel m. m. Studiemedelsutredningenframför, med arbetsgruppens förslag som underlag, vissa principiella krav påsystemets uppbyggnad, vilka är en fömtsättning för att de förslag utredningenlämnar skall kunna genomföras. föreUgger ett starkt behov av åtgärder som åstadkommeren säkrare och mer rationeU administration av studiemedelssystemet. Dettabehov har ökat genom överförandet av s. k. äldre studerande inom studiehjälpssystemet till studiemedelssystemet. Förslagetom nytt registrerings- och utbetalningssystem liksom vissa avstudiemedelsutredningens förslag, som har en anknytning därtiU, måstevidareutvecklas efter principbeslut om ADB-systems utformning. Studiemedelsutredningenhar utrett om en samordning mellan studietermin och studiemedelstermin ärmöjlig. Utredningen har funrut att varken en generell samordning avstudietermin/studiemedelstermin eller en samordning av studiemedelsterminen medterminsindelningen vid filosofisk fakultet är möjlig att åstadkomma. Ensamordning av olika läroanstalters terminsindelning skulle krävas för att engenerell samordningskuUe kunna åstadkommas. Lästerminerna är olika långa på olika studiebanor ochinfaller på något olika tider. Det väsentligaste skälet enligtstudiemedelsutredningen mot en annan tidsindelning av studiemedlensbeviljningsperioder än kalenderhalvår eller kvartal är de svårigheter somskulle uppstå i fråga om den ekonomiska kontrollen i enlighet medstudiemedelssystemets behovsprövningsregler. Beviljningav studiemedel sker f. n. för en eller två terminer. De flesta studerandeansöker om och erhåller studiemedel för två terminer åt gången. mening bör studiemedlens beviljningsperioder följakalenderhalvåret. Utredningen framhåller också att det normala bör vara attstudiemedel beviljas för två på varandra följande kalenderhalvår. Förslaget omövergång till ADB-behandling av studiemedelsbeviljningen ökar emellertidmöjlighetema till beviljning av studiemedel för längre perioder än tvåkalenderhalvår. Detta möjliggörs dels genom att ADB-systemet ger en aktuellareanknytning till basbeloppet, dels genom den förbättrade studiekontroll somutredningen föreslår i samband med det nya systemet för beviljnings- ochutbetalningsrutiner. Genom längre beviljningsperioder skuUe även studiemedelsnämndernasarbetssituation förbättras. Utredningen framhåller emellertid att ett systemmed längre beviljningstider fordrar nära samarbete mellan de läroanstalter somtill viss dd kommer att ansvara för studiekontrollen och systemet skall kunna fungera tUlfredsställande. Närdet gäUer utbetalningen föreslår utredningen att studiemedel skall utbetalastvå gånger per kalenderhalvår. Inför varje utbetalningstillfälle börstudiekontroll ske. Fler utbetalningsperioder innebär frånstudiekontrollsynpunkt att studieavbrottet eller förändringar i den studerandesekonomi kan meddelas av studie-medelstagarna enklareän . Ändringar i den studerandes inkomstförhållanden kan snabbare resulterai ändring av beviljade men ej utbetalade studiemedel. Utredningen anser att detär mest praktiskt att knyta utbetalningsperioderna till kvartal. Utredningenföreslår att utbetalningen av studiemedel för var och en avutbetalningsperio-dema sker fr. o. m. , , och10 oktober. Studiemedelsutredningenföreslår att basbeloppet för i varje kvartal, dvs.basbeloppet för januari, april, , ligger till grund förstudiemedelsbeloppets storlek för resp. kvartal. Enligt utredningen kommer enanknytning av studiemedels- beloppettill ett kvartalsbelopp inte att innebära några utgiftsökningar förstatsverket. För de studerande innebär en aktuellare anknytning av basbeloppettill varje utbetalningsperiod en fördel eftersom studiemedelsbeloppethärigenom kommer att stå i bättre relation till konsumentprisernas utvecklingunder beviljningsperioden. behandlar svårigheterna attfinna en lämplig avvägd fördelning av studiemedelsbeloppet i förhållande tillskillnaderna i studietidens fördelning över kvartalen och de studerandesinitialkostnader samt kravet på schablonisering av beloppet. Utredningenföreslår att studiemedel för på två kalenderhalvår fördelas enligtföljande om maximala studiemedel utgår: kvartal , kvartal II , kvartal III och kvartal IV . StudiemeddsutredningenframhåUer att nuvarande studiekontroll, som sker med det s. k. studieintyget,har flera brister. Återkommande kritUc har riktats mot intyget somkontroUinstrument, både vad gäller intygsgivarens möjligheter att kontrolleraatt angivna uppgifter i intyget är riktiga och utbetalningsanstalternasmöjlighet att kontrollera att intygsgivaren är behörig att underteckna intyget.Representanter för olika universitet och högskolor har framfört krav på förenklingav nuvarande intygsgivning. Ett förändrat studieintyg och en förbättradstudiekontroll under löpande beviljningsperiod anses av bl. a. CSN och RRV somsärskilt angeläget. Studiemedelsutredningenanser att bristerna i nuvarande studiekontroll främst beror på formerna förstudiemedelstagarnas anmälnings-och upplysningsskyldighet. I detta avseende börenligt utredningen förbättringar uppnås genom införandet av ett ADB-baseratcentralt och lokalt registrerings- och utbetalningssystem. Enligt utredningensförslag bör den studerande ges ett större ansvar för de uppgifter som hanskall lämna på den s. k. studiekontrollhandlingen, vilken föreslås ersättanuvarande studieintyg. Detta skall enligt utredningen ske inom ramen för enutökad anmälnings- och uppgiftsskyldighet för studiemedelstagaren. Genomatt utredningen föreslår att den studerande skah ges ökat ansvar för att delämnade uppgifterna på studiekontrollhandhngen är riktiga, kan den nuvarandeformen för lärarmedverkan vid in-tygsgivandet förändras. Att helt släppaläroanstalternas medverkan i studiekontrollen finner utredningen dock intelämpligt. Utredningen föreslår att det skall vara tillräckligt att på handhngenintygas att den studerande är inskriven och registrerad vid den läroanstalt/institutionhan uppgett på studiekontroUhandlingen. Intygslämnandet kan anförtros tillandra befattningshavare än lärarpersonalen vid läroanstalterna/institutionerna.Enligt utredningen kan det t. ex. vara lämphgt attvid vissa institutioner låta studievägledare eller motsvarande vara de somansvarar för detta. Det torde även vara möjligt att låta kvalificeradkontorspersonal svara för läroanstalternas uppgift i detta sammanhang.Utredningen föreslår att det bör ankomma på CSN att i samråd med berördaläroanstalter utarbeta föreskrifter om hur de in-tygsberättigade personerna vidresp. läroanstalt skall utses. Läroanstalter ellerutbildningslinjer med utbildning, för vilka CSN förordnar att studiemedel vidett och samma tUlfäUe skall kunna beviljas för mer än två på varandra följandekalenderhalvår, skall i StäUet lämna uppgifter om den studerandesstudieaktivitet. För att detta system skall kunna fungera tillfredsställandemåste det förekomma ett samarbete meUan läroanstalter som ger sådan utbildningoch resp. studiemedelsnämnd. Detförslag som utredningen lämnat om en förändrad studiekontroll kan genomförasförst vid införandet av ett centralt och lokalt ADB-baseratregistreringssystem. I avvaktan på att ett helt nytt system införs föreslårutredningen vissa övergångsbestämmelser. Dessaövergångsbestämmelser innebär att den studerande i fråga om sin studieaktivitetsjälv skall intyga att han under det kalenderhalvår han senast uppburitstudiemedel har studerat och att han ämnar studera det kalenderhalvår somstudieintyget gäller för. På intyget bör det enligt utredningen också framgåvilka skyldigheter den studerande har om han avbryter studierna efter det hanerhåUit studiemedel eller om han övergår tUl annan utbildningslinje/läroanstaltunder den tid han uppbär studiemedel. Genom att den studerande får störreansvar för uppgifterna på studieintyget föreslår utredningen att lärarmedverkanvid intygsgivandet upphör. Utredningen föreslår att läroanstalterna i ställetbör medverka på annat sätt t. ex. så som i det föregående nämnts vid ettcentralt registrerings- och utbetalningssystem. 3.1.6Regler för omprövning av studiemedel Studiemedelsutredningenhar funnit att nuvarande regler för reducering av studiemedel vidinkomstökning knappast ger ett tUlräckligt skydd för att studiemedel inteutgår obehörigen eller med för högt belopp. Detta gäUer reglerna för återkravvid såväl studieavbrott som inkomstförändringar. Utredningen vänder sigsärskilt mot att rätten till studiemedel inte påverkas efter det att medlenblivit tillgängliga för lyftning eller då de redan lyfts. Utredningen anserockså att reglerna för återkrav vid studieavbrott är för generösa. Särskiltgäller detta för studieavbrott som inte föranletts av sjukdom eller därmed jämförbarorsak. Utredningen framhåller att nuvarande bestämmelser indirekt kan medverkatill att behovsprövningsreglerna i studiemedelssystemet åsidosätts. Studiemedel bör enligt utredningen påverkasäven av förändringar i den studerandes ekonomiska situation underbeviljningsperioden. Utredningenföreslår att bevUjade studiemedel bör kunna bli föremål för omprövning införvarje utbetalningstUlfälle med hänsyn till eventueUa förändringar i denstuderandes ekonomi. Omprövning kan ge till resultat att studiemedel utgått medför lågt eUer för högt belopp med hänsyn till den faktiska inkomsten underföregående utbetalningsperiod. Har för litet utgått, skall en automatiskomräkning av de för beviljningsperioden återstående studiemedlen ske. Har förmycket utgått, skall det belopp som utgått för mycket på något sätt genaståterbetalas. Utredningenföreslår att vad som utgått med för högt belopp i första hand skall avräknasfrån redan beviljade men ännu inte utbetalade studiemedel. Kanavräkning inte ske eller är det av studiesociala skäl inte lämpligt, skall deför mycket utbetalda medlen återkrävas på annat sätt. Deföreslagna reglerna för omprövning av studiemedel grundar sig bl. a. på detförslag till tekniska rutiner inom ramen för ett ADB-baseratutbetalningssystem,som utformat. 3.2Behovsprövning mot egen inkomst Nuvarandefribeloppsgräns för egen inkomst dvs. den inkomstgräns där studiemedlenbörjar reduceras ligger på av basbeloppet per termin. Detta motsvararen årsinkomst av ca . Inkomst över dennagräns reducerar studiemedlen med två tredjedelar. Har den studerande enårsinkomst av ca . utgår inga studiemedel alls. Studiemedelsutredningenföreslår att denna fribeloppsgräns höjs till av basbeloppet på termin,dvs. tiU en årsinkomst motsvarande . mening finns det flera skäl som talar för en sådanhöjning av fribeloppsgränsen. Dennominella inkomstökningen i samhället har under senaste årtiondet varit i detnärmaste dubbelt så stor som konsumentprisökningen. Realinkomsten har stigitmed i genomsnitt . förslag tillnya regler för omprövning av beviljade studiemedel vid inkomstökning är ettannat skäl för att höja fribeloppsgränsen. Statsmakternas beslut om överföringav s. k. äldre elever inom studiehjälpssystemet till studiemedelssystemet utgörytterligare ett skäl för en höjning av fribeloppet, eftersom relativt höga förvärvsinkomsterunder ferietid, eller t. o. m. vid sidan av studierna, sannolikt är relativtvanhgt bland dessa studerande. studiehjälpssystemet gällt att vid inkomstprövningenhänsyn endast tagits till inkomst som den studerande har hanstuderar. Den sålunda föreslagna höjningen av fribeloppet äremellertid enligt utredningens mening inte tillräcklig för att tillgodose deberättigade krav på visst studiestöd i något högre inkomstlägen, som de äldreeleverna i t. ex. statlig och vuxenutbildning kan tänkas ha.Utredningen föreslår därför en mindre reduktion än den som f. n. gäller. Ävenmed avseende på önskvärdheten av en samordning av inkomstprövningsreglerna förheltids- resp. deltidsstudiemedel är en annan reduktion än den nuvarandeerforderlig. är av den meningen att nuvarande inkomstprövningsreglerför heltids- resp. deltidsstuderande bör samordnas så att nuvarandetröskeleffekter kan undvikas. Den nuvarande ordningen medför ogynnsammaeffekter på den disponibla inkomsten när en studerande övergår fråndeltidsstudier till heltidsstudier. Detta medför att det inte är så lockandeatt övergå till heltidsstudier när den studerande får en kraftig sänkning avsin levnadsstandard vid bibehållen förvärvsinkomst. Utredningen föreslår attreduceringsfaktorn sätts till hälften av den del av inkomsten som överstigerfribeloppet både för heltids- och deltidsstudier. Jämfört med nuvarandebestämmelser innebär detta en förändring från två tredjedelar till hälften ireduceringsgrad. Genom en mindre reduktion sker ingen minskning av denstuderandes disponibla medel dvs. inkomst minus skatt plus studiemedel vidmåttlig inkomstökning över fribeloppet. Konsekvenserna av utredningens förslag om höjning avfribeloppet för egen inkomst samt ändrad reducering framgår av följande tabell. Inkomstens inverkan på studiemedelsbeloppetför heltidsstuderande utan barn . Utredra'ngens förslag Disponibla medel = Beräknad inkomst minus preliminärA-skatt -f- studiemedel. 3.3 Studiemedel för korttidsstudier Studiemedelsutredningenhar vid behandhngen av inkomstprövningsreglerna för rätt till studiemedelfunnit det vara angeläget att även ta upp de korttidsstuderandes möjligheteratt erhålla studiemedel. Utredningen avser med korttidsstuderande den som studerarpå heltid än hel termin. Korttidsstudiemedel är särskilt angelägnamed tanke på de äldre eleverna inom gymnasieskolan som överförts tUlstudiemedelssystemet, eftersom det inom gymnasieskolan finns kurser medförhåUandevis kort studietid. Även inom den eftergymnasiala utbildningssektornfinns ett visst behov av korttidsstudiemedel. Dessutom kan det förväntas attantalet kortare kurser inom denna sektor kommer att öka . Nuvarandeinkomstprövningsregier lägger enligt studiemedelsutredningen ofta hinder ivägen för bevUjande av studiemedel eftersom den korttidsstuderandes inkomstunder kalenderhalvåret i regel verkar reducerande på de studiemedel som kanbeviljas med hänsyn till den kortare studietiden. Studiemeddsutredningenföreslår som första villkor för rätt till kort-tidsstudiemedd att denstuderande följer heltidsundervisning för vilken i kursplanen har fastställts»kurstid» som är mindre än en lästermin eller motsvarande. Dessutom bör gällasom villkor att korttidsstudiemedel bör utgå för en kurstid som omfattar lägst8 och högst . Undantag från kravet på lägst bör görasför kurs inom statlig vuxenutbildning för den tid undervisning ges vid skolan.Korttidsstudiemedel bör endast utgå för studiekurs som är fristående frånannan längre sammanhängande utbildning. Utredningen avser härmed främstpåbyggnads- och fortbildningskurser t. ex. studiekurs eller utbUdning för vissbehörighet, som inte kan antas tillhöra eller ingå i en längre utbildningeller utbildrungskombination. Således bör korttidsstudiemedd inte utgå förstudiekurs som utgör del av en fullständig terminskurs eller del av annanlängre utbildning vars studietid överstiger , t. ex. kurs som ingår ien 20-poängs- eller 40-poängsstudiekurs vid filosofisk fakultet. Emellertidbör korttidsstudiemedel kunna utgå för s. k. yrkkurser som omfattar tio poängoch pågår ca en halv lästermin. Vilka kurser som bör berättiga tUlkorttidsstudiemedel anser utredningen att Kungl. Maj:t bör fastställa efteryttrande av vederbörande utbildningsmyndighet och CSN. Korttidsstudiemedelbör inte bli ett alternativ tUl studiemedel för hel termin och bör inte hellerkunna utgå i omedelbar anslutning till avslutad utbildning. Med hänsyn härtUlföreslår utredningen att korttidsstudiemedel endast utgår till den som underden senaste tolvmånadersperioden inte uppburit studiemedel eller bedrivitstudiemedelsberättigande heltidsstudier. utesluts i vissa fall möjhgheten för personer medmåtthga inkomster att erhålla studiemedel för korttids-studier. a. därför funnit det väsentligt att föreslå speciella behovsprövningsreglerför korttidsstudier. Utredningen utgår från att studierna ofta endast är ettkortvarigt avbrott i det ordinarie förvärvsarbetet. Normalt ärförvärvsinkomsten jämnt fördelad över kalenderåret och vid övergång tUlheltidsstudier vilket som nämnts bör vara en förutsättning för rätt tillkorttidsstudiemedel kan förvärvsinkomsterna studierna pågårhelt falla bort. I stället för att ha den studerandes beräknade inkomst underbeviljningsperioden som utgångspunkt för behovsprövningen skall, enligt utredningensförslag, beträffande korttidsstuderande hänsyn tas till hans beräknade inkomstunder hela det år under vilket studierna bedrivs. För att ge ungefärligensamma disponibla medel (inkomst minus skatt plus studiemedel )inom ett visst inkomstskikt oberoende av om studierna pågår 8 eller ,måste fribeloppet stå i viss relation tiU antalet möjliga inkomstveckor underkalenderåret, dvs. ju större antal inkomstveckor (= mindre antal studieveckor)desto högre måste fribeloppet vara. föreslår ettfribelopp för korttidsstuderande som ligger avbasbeloppet, beroende på det antal studieveckor för vilka studiemedlen äravsedda. Vid36 inkomstveckor och är fribeloppet enligt utredningensförslag och vid och . På samma sätt somföreslagits beträffande fribeloppets förhållande till antalet möjligainkomstveckor föreslår utredningen att även studiemedelsbeloppetsstorlek skall stå i relation till antalet studieveckor. Maximalt studiemedelsbeloppvid heltidsstudier utgår f. n. av basbeloppet för två kalenderhalvår,normalt motsvarande . Detta ger ett maximalt studiemedelsbelopppå . Utredningen föreslår att samma maximalastudiemedelsbelopp skall utgå även vid korttidsstudier.Således kommer det maximala studiemeddsbdoppet att ligga meUan 28 och avbasbeloppet beroende på antalet studieveckor (8 X 3,5resp. 16 X 3,5). Vidett basbelopp om . kommer maximala studiemedel oberoende av omstudietiden är 8 eUer , att utgå vid en bortfallandemånadsinkomst av . och vara reducerade helt vid ca . Utredningenföreslår att även bamtiUägg skall utgå vid korttids-studier, nämligen med 0,5 %av basbeloppet . Förkorttidsstuderande föreslås att studiemedlen reduceras med en tredjedel av deninkomst som överstiger det för honom gällande fri- beloppet.Denna lägre reduktion har föreslagits för att en ökning av den studerandesinkomst inte skall leda till att hans disponibla medel sjunker. Medundantag av fribeloppets storlek föreslår utredningen att samma regler skallgälla vid behovsprövningen mot korttidsstuderandes makes inkomst som för denegna inkomsten. Konsekvensernaav utredningens förslag angående särskilda behovsprövningsregler förstudiemedel vid korttidsstudier framgår av följande tabell. Inkomstens inverkan på studiemedelsbeloppet för korttidsstuderande utan bamunder . Beräknad inkomst minuspreliminär A-skatt -{- stu- Behovsprövningav studiemedel sker dels mot den egna förmögenheten, dels mot makesförmögenhet. Sökandes förmögenhet får uppgå till sex gånger basbeloppet, det s.k. fribeloppet. Är förmögenheten större minskas studiemedlen för termin med enfemtedel av den del som överstiger fribeloppet. Vid behovsprövningen bedömsmakarnas förmögenhet var för sig, varvid någon avräkning av ena makens skuldinte får göras från den andra makens tillgångar. Utredningen framhåller attdetta förhållande har kritiserats och att det inte stämmer överensmed gällande förmögenhetsskattelagstiftning. Om båda makarna har förmögenhetsom överstiger fribeloppet, sker en reduktion av studiemedelsbeloppet iförhållande till såväl den egna som makens förmögenhet. Utredningen anser detrimligt att makes förmögenhet i mindre grad än den egna förmögenheten skallpåverka rätten tUl studiemedel.