prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — SÖ föreslår att ca 100 studiebidragsberättigade preparandkurser isvenska för invandrare om vardera högst får anordnas inom kommunalvuxenutbildning /75. SÖ begär medel för viss försöksverksamhet med orienteringskursför vuxenstuderande. SÖ har i skrivelse inkommit medförslag om den närmare utformningen av kursen. I skrivelse den5 har SÖ inkommit med förslag om försöksverksamhet med samläsningsmodeller i vuxenutbildning. SÖerinrar om det arbete som pågår inom SÖ med att anpassa ungdomsskolansläroplaner till vuxenutbildningens behov och att utarbeta underlag förläromedelsproduktion inom vuxenutbildningsområdet. Utbildningen i matematik pågymnasial nivå utformas med tanke på att 1974:1 Bilaga 10 400 den skall kunna tillämpas på allade linjer i gymnasieskolan som f. n. förekommer i vuxenutbUdning. I ämnen på vissalinjer och grenar är det , särskUt på mindre orter, svårt att åstadkomma såstort elevunderlag att en kurs kan komma till stånd. Enligt SÖ skulle dockelevunderlaget ofta bli tillräckligt för en kurs, om nuvarande bestämmelserändrades så att studerande i ämne eller ämnen på olika linjer och grenar kundeundervisas tUlsammans. SÖ föreslår attförsöksverksamhet med samläsningsmodeller skall få bedrivas under två läsår.Försöksverksamheten skall begränsas till högst 25 kurser i matematik pågymnasial nivå. Genom att eleverna efter hand avgår med slutbetyg eller delasupp i specialiserade grupper kommer grupperna sannolikt att bli små undersenare delen av kurserna. Denna kostnadsökning motverkas enligt SÖ i viss månav att det skulle bli vanligare med stora gmpper i början av varje kurs. Elever vidAlviks vuxengymnasium för hörselskadade har anhållit om att antaletundervisningstimmar skall få öka inom den kommunala vuxenutbildningensämneskurser för hörselskadade. Yttranden har avgetts av Stockholmsskoldirektion, av länsskolnämnden i den 4 aprU 1973 och av SÖden . SÖ föreslår i sitt yttrande att SÖ erhåUer bemyndigande attmed stöd av 16 § sista stycket kungörelsen(1971: 424) om och statlig vuxenutbildning medge att antaletlektioner i kurs inom vuxenutbildning enligt läroplanerna förgrundskolans högstadium samt tvåårig ekonomisk, social och teknisk hnje ochtreåriga linjer av gymnasieskolan får för hörselskadade elever som följerspeciell kurs enligt 24 § nämnda kungörelse utökas med högst av det totalaantalet lektioner enligt timplanen, tid för prov ej inräknad. Kurser inom kommunalvuxenutbildning vid fångvårdsanstalter Skolstyrelsen iLindesbergs kommun har anhåUit om medgivande att på fångvårdsanstaltenHinseberg få anordna vissa gymnasieskolekurser inom den kommunalavuxenutbildningen med endast sex deltagare. Yttranden i ärendet har avgetts avlänsskolnämnden i län och av SÖ den 8 februari1973. SÖ har den 10oktober 1973 inkommit med en skrivelse angående grundskolekurser ochgymnasieskolekurser vid fångvårdsanstalter. SÖ framhåller att elevunderlaget påde flesta anstalter är för litet för att kurser inom vuxenutbildningskall kunna anordnas enligt nuvarande bestämmelser. SÖ betonar att dessapersoner måste betraktas som en angelägen målgrupp för vuxenutbUdning. I en tidigareskrivelse har SÖ begärt bemyndigande att medge att ämneskursvid fångvårdsanstalt får påbörjas med ett 1974:1 Bilaga 10 401 lägreelevantal än tolv. Denna skrivelse överlämnades tUlsammans med vissaandra skrivelser i samma ämne till kriminalvårdsberedningen.Kriminalvårdsberedningen har senare i betänkandet (SOU 1972: 64) Kriminalvårdtillstyrkt SÖ:s framställning (s. 203). SÖ preciserar och i viss månkompletterar nu sin tidigare framställning. På grund av den ökadefrigången och den föreslagna ändrade anstaltsorganisationen blir det enhgt SÖmöjhgt för fler intagna att delta i undervisning ute i samhället på sammavillkor som gäller för andra vuxenstuderande. minskar emellertidmöjligheterna att få till stånd grupper för undervisning av sådana intagna somav ohka skäl inte tiUåts delta i utbUdning utanför anstalterna. Det är angelägetatt förutsättningar skapas så att denna gmpp kan få meningsfuU undervisning. SÖ föreslår därföratt undervisning för intagna inom anstalt skall få anordnas på samma villkorsom för handikappade, dvs. att kurs får anordnas om antalet elever i kursen beräknasvaraktigt uppgå tiU lägst fem. Det bör dessutom vara möjligt att gestudiehandledning för ett lägre antal elever än fem. Antalet bidragsberättigadeundervisningstimmar bör då beräknas med en femtedel av det totala antaletundervisningstimmar per elev som deltar i undervisningen. Extra och extra ordinarietjänster inom den kommunala vuxenutbildningen I skrivelse har SÖ inkommit medförslag angående inrättande av vissa extra ordinarie och extra tjänstersom lärare inom den kommunala vuxenutbUdningen. I fråga om många av förslagenfordras inte beslut av . För överblickens skull berör jag även dessaförslag. Enligt nuvarande bestämmelser får lärare vid kommunens gymnasieskola undervisa iden särskilda yrkesinriktade utbildningeninom vuxenutbUdning och om det inte finns gymnasieskola ikommunen får icke-ordinarie lärare anställas för denna undervisning (74 § kungörelsen 1971: 424 om kommunaloch statlig vuxenutbildning). I övrig vuxenutbUdning, dvs.kurser som motsvarar UtbUdning enligtläroplanerna för högstadium eller enligt kursplanerna förtvåårig ekonomisk, social och teknisk hnje samt tre- och fyraårig linje,undervisar timlärare och pensionsavgångna lärare. Inom det allmänna stödområdet(utom i g-ort) får dock undervisning inom vuxenutbildning inräknas itjänst som lärare vid gymnasieskolan och (73 § kungörelsen1971:424). Genom olika beslutav Kungl. Maj:t har också vissa andra undantag medgetts nämligen för dentvååriga gymnasiala heltidsundervisningen för vuxna i , för den särskUdaskolenheten för teknisk utbildning i , för vuxengymnasiumi 1974:1 Bilaga 10 402 samt för lärare som tidigareundervisade vid s. k. kompletteringskurser vid yrkesskola. Genom beslut avKungl. Maj:t fick ordinarie och extra ordinarie lärare inomgrundskolan och gymnasieskolan som under /73 haft tilläggstimmarinom vuxenutbUdning, under /74 räkna in kommunalvuxenutbildning i motsvarande omfattning i tjänsten. SÖ föreslår attsärskilda extra och extra ordinarietjänster som adjunkt ochämneslärare skall kunna inrättasinom vuxenutbildning. Tjänsterna skall motsvara tjänst som lärare nr16, 17 och 18 i och tjänst som lärare nr 153, 155, 157, 159 och 161i gymnasieskolan (beteckningar enligt bil. 1 och 2 tUl skolstadgan 1971: 235,ändrade : 417). Det har från börjaninte varit självklart för SÖ att förslaget skall genomföras i hela landet viden och samma tidpunkt. Det har rått tveksamhet om det principieUt riktiga i attförordna lärare t. v. utan tidsbegränsning för en undervisning därtjänstgöringsunderlaget kan variera kraftigt och ofta med mycket kort varselbåde totalt och i enskilda ämnen. SÖ erinrar också om att det på vissa håll ilandet fortfarande råder brist på lärare inom ungdomsskolan. Möjligheten attfå extra ordinarie tjänst inom vuxenutbildning kan kanske leda tillatt lärare i ungdomsskolan söker sig dit, vilket kan försvåra rekryteringen avlärare på bristorterna. SÖ har dock, bl. a. med hänsyn till de praktiskasvårigheterna att införa begränsningar, slutligen stannat för att föreslå attförslaget skall genomföras generellt. Principerna om rätt till förordnande påextra ordinarie tjänst enligt 14 kap. 5 § skolstadgan bör enligt SÖ görastillämpliga på förordnande som lärare inom vuxenutbildning. SÖ föreslårvidare att den som innehar hel- eller halvtidstjänst inom vuxenutbildning skaU få möjlighet till fyllnadstjänstgöring vid andra skolformer. I första hand bör fyllnadstjänstgöring förekomma vidgrundskolans högstadium, gymnasieskolan och statsunderstödd folkhögskola. Ävenannan statlig eller statsunderstödd skola kan bli aktuell, t. ex. skolenhetmed statlig vuxenutbildning. Nuvarande bestämmelser om rätt till fyllnadstjänstgöring inom vuxenutbildningför lärare vid ochgymnasieskolan i glesbygd bör utvidgas till att gälla alla orter i landet. Förordinarie lärare bör dock fyllnadstjänstgöringen få omfatta högst en fjärdedelav undervisningsskyldigheten och bara förekomma om läraren inte kan få fuUtjänstgöring vid den egna skolformen och inte heller kan få annanfyllnadstjänstgöring eller om han har erfarenhet av vuxenundervisning och ärväl lämpad för sådan undervisning. I glesbygd bör dock nuvarande bestämmelserövergångsvis gälla under ytterhgare . 1974:1 Bilaga 10 403 SÖ föreslår vidareatt lärare vid skolenhet med statlig vuxenutbildning bör få rätt tUlfyllnadstjänstgöring inom vuxenutbildning. Under förutsättning avlänsskolnämndens medgivande bör fyllnadstjänstgöring kunna ingå också iämneslärartjänst vid folkhögskola om läraren godtar detta. Beträffande behörighet för extra och extra ordinarietjänst som lärare inom vuxenutbildning föreslår SÖ bl. a. ett särskiltbehörighetsvillkor som innebär att den sökande antingen bör a) ha genomgåttfolkhögskollärargrenen vid ämneslärarlinjen i eller denvuxenpedagogiska grenen vid i eller b) ha fullgjortväl vitsordad tjänstgöring som lärare inom statlig eller kommunalvuxenutbildning eller vid statsunderstödd folkhögskola under sammanlagt minstett läsår med i medeltal minst . Beträffande meritvärderingen vid tillsättning avtjänst inom vuxenutbildningföreslår SÖ att 17 kap. 2931 §§ skolstadgan kompletteras med enföreskrift om att särskilt avseende skall fästas dels vid genomgångenlärarutbildning av sådan art som specielltavser vuxenundervisning, dels vid längden av väl vitsordad tjänstgöringinom statlig och vuxenutbildning eller statsunderstödd folkhögskola. Den nyaorganisationen bör enligt SÖ genomförasden . Representanterför den fasta lärarstaben vid vuxengymnasium har i särskildskrivelse framhållit värdet av fasta tjänster i vuxenutbUdning ochanhållit att nuvarande tjänster inte dras in. I likhet medskolöverstyrelsen (SÖ) förordar jag att antalet undervisningstimmar inomgymnasieskolekurser även under /75 får öka iförhållande till faktisk nivå föregående budgetår. På detta stadium bör mansärskilt inrikta sig på att yrkesinriktade kurser kommer till stånd, dvs.sådana kurser som förbereder för inträde på arbetsmarknaden. Det ankommer påKungl. Maj:t att meddela bestämmelser i dessa frågor. Enligt nuvarandebestämmelser får kurser inom vuxenutbildning anordnas om antaletelever beräknas varaktigt uppgå till lägst tolv. Inom det allmänna stödområdet(med undantag av s. k. g-ort) får dock kurser påbörjas om antalet eleverberäknas varaktigt uppgå tiU lägst åtta. På orter som ligger utanför detaUmänna stödområdet eller är g-orter och där skiftarbete förekommer i störreomfattning har /73 pågått försöksverksamhet med 100kurser 1974:1 Bilaga 10 404 med lägst åtta deltagare. Förhandikappade elever får speciell kurs anordnas om antalet deltagare beräknasvaraktigt uppgå till lägst fem. SÖ föreslår attaUa kommuner skall få rätt att inrätta grundskolekurser med lägst åtta deltagare.Jag är medveten om att det särskilt i mindre kommuner i vissa fall kan varasvårt att erhålla tillräckhgt antal deltagare för att kurser skall kunnainrättas. Möjligheterna att erbjuda vuxenutbildning varierar starktfrån kommun till kommun. Det är angeläget att man når en jämnare fördelningöver landet. Även andra lösningar än bestämmelser om en generell sänkning avelevantalet i kurserna övervägs emellertid inom pågående utredningar och jagär inte beredd att föregripa ett ställningstagande till deras förslag. I likhetmed SÖ anser jag dock att försöksverksamheten på orter där skiftarbeteförekommer i större omfattning bör fortsätta i samma utsträckning som tidigareunder /75. Jag förordar också att försöksverksamhet med samläsningsmodellerinom vuxenutbildning bör genomföras i huvudsak enligt SÖ:s förslag.Försöksverksamheten bör pågå under budgetåren 1974/75och 1975/76 och begränsas tUl högst 25 kurser. SÖ föreslår att kursinom vuxenutbildning på fångvårdsanstalt skall få anordnas om antalet deltagare beräknasvaraktigt uppgå till lägst fem. Utbildningen på fångvårdsanstalt anordnas f.n. också av bl. a. studieförbund och vissa folkhögskolor för vilkabestämmelserna är sådana att utbildningen kan ske i mindre grupper än inomkommunal vuxenutbildning. Genom sin friare uppläggning, sina störremöjligheter till anpassning efter deltagarnas behov och sin betoning avpersonhghetsutveckling och social kontakt är utbildningen inom studieförbundoch folkhögskola i många fall den som bäst lämpar sig för personer som i likhetmed många intagna har kort UtbUdning, är ovana vid studier och har psykologiskaoch sociala problem av olika slag. vuxenutbildning kan dock vara lämpligastför den som är inställd på att skaffa sig en yrkesutbildning. Jag förordardärför att kurser inom vuxenutbildning på fångvårdsanstalter fr. o.m. får anordnas under förutsättning att antalet deltagareberäknas varaktigt uppgå tUl lägst fem. Jag är inte beredd att tiUstyrka SÖ:sförslag om studiehandledning vid dessa kurser. Det ankommer påkriminalvårdsstyrelsen och SÖ att i samråd och efter kontakt med ohkautbildningsanordnare överväga vilka utbildningsprogram som bör erbjudas påolika anstalter för att bäst tillgodose de intagnas behov. SÖ har begärt medel för viss försöksverksamhet medorienteringskurs för vuxenstuderande. Dennaorienteringskurs föreslogs ursprungligen av kompetensutredningen i betänkandet(SOU 1970: 21) Vägar till högre utbUdning. 1972: 84 angåendegymnasieskolans kompetensvärde m. m. framhöU min företrädare (s. 97) att hanansåg 1974:1 Bilaga 10 405 det vara för tidigt att ta ställningtill kursens funktion i behörighetshänseende. Kursen borde tiU att börja meddrivas försöksvis och en utvärdering av resultaten göras, innan stäUning togstill om deltagande i den skulle ingå i det allmänna behörighetsvillkoret förvuxna. SÖ borde få i uppdrag att i samråd med universitetskanslersämbetet utarbetaförslag till läroplan, dimensionering m. m. för en sådan försöksverksamhetinom ramen för den kommunala vu.xenutbildningen. SÖ har inkommit med ettsådant förslag. Jag förordar att Kungl. Maj:t medger att orienteringskurser fåranordnas på försök inom ramen för den föreslagna resursen förgymnasieskolekurserna. Kurserna bör stå öppna även för andra intresserade ändem som avser att gå vidare till högre utbildning. Det ankommer på Kungl. Maj:tatt utfärda bestämmelser om högsta antal undervisningstimmar i kurserna m. m. SÖ:s förslag omarvodestjänster för huvudlärare och institutionsföreståndare är jag inteberedd att biträda. Jag kan inte heller nu förorda att förslaget omnybörjarkurser i engelska och särskilda preparandkurser i svenska förinvandrare genomförs. Jag vill i detta sammanhang kommenteraanvändningen av schablontilläggetför studie- och yrkesorientering m.m. Enhgt nuvarandebestämmelser (17 § kungörelsen 1971:424 om och statligvuxenutbildning) får för studiehandledning samt studie- och yrkesorienteringanslås högst det antal timmar som motsvarar följande antal procent av dettotala antalet lektioner enligt timplanen,nämligen inom grundskolekurser, inom gymnasieskolekurser sommotsvarar utbildning på tvåårig ekonomisk, social och teknisk linje, treåriglinje och fyraårig linje inom gymnasieskolan och inom sådan annangymnasieskolekurs som SÖ bestämmer. Tidenfår också användas för stödundervisning enligt bestämmelser som SÖmeddelar. Högst fyra tiondelarav statsbidraget för studiehandledning och studie- och yrkesorientering fåranvändas för hel- eller deltidsanställda studie- och yrkesvägledare inomkommunal vuxenutbildning. I dessa tjänster får också ingå tjänstgöring somstudie- och yrkesvägledare vidstudieförbund (75 a § kungörelsen 1971: 424, ändrad 1972: 313). Det har i vissa fallrått tveksamhet om hur fritt en kommun får använda schablontillägget och påvilka grunder det kan rekvireras. Maj:t har genom vissa beslutförtydligat bestämmelserna. Genom beslut angåendeundervisning för nybörjare i engelska förklarade . Maj:t attschablontUlägget kan användas för nybörjarundervisning i engelska. Genom beslutden klargjorde Kungl. Maj:t att statsbidraget i fråga får användasför studiehandling, studie- och yrkesorientering och stödundervisning oavsettutgiftsslag och den form i vilken verksamheten bedrivs. Av beslutet framgårvidare att även om statsbidraget beräknas efter olika schablo- 1974:1 Bilaga 10 406 ner, med ett visst belopp perundervisningstimme i kurser enligt läroplanen för resp. vissa linjer vidgymnasieskolan, högstadium och särskild yrkesinriktad utbildning,behöver det inte användas på de olika kurserna i proportion till bidragetsstorlek. Det är i stället fråga om en ekonomisk totalram som kommunen fördelaralltefter de lokala behoven. Bestämmelserna om schablontillägget i kungörelsen(1971:424) om och stathg vuxenutbildning bör förtydligas enligt nämndabeslut. Eftersom dessa behovkan skifta från skola till skola är det naturligt att skolstyrelsen inom resp.kommun bedömer hur den samlade resursen bör utnyttjas på bästa sätt. Indirektberörs även annan vuxenutbildning inom kommunen än vuxenutbildningeftersom all studie- och yrkesvägledning bör ge en allsidig orientering om utbildningsvägar.Som en allmän riktlinje gäller att bidraget i första hand bör användas för atttillgodose behov hos kortutbildade (prop. 1970: 35 s. 43, prop. 1971: 37 s. 93,prop. 1972: 26 s. 75, prop. 1973: 54 s. 73). Även handikappade utgör enprioriterad grupp (prop. 1971: 37 s. 97). Om eleverna vid Alviks vuxengymnasiumför hörselskadade på grund av sitt handikapp har svårt att följa undervisningeninom det fastställda timtalet för kursen, kan besluta attanvända en del av schablonbidraget till stödundervisning för denna grupp, vUketjag anser vara en bättre lösning än att Kungl. Maj:t fastställer särskildakursplaner. Vad jag här redovisat ligger i linje med de allmänna strävandenaatt inom en angiven resursram vidga den kommunala självbestämmanderätten påundervisningsområdet. Som jag harredovisat i det föregående beräknas bidraget efter schablon. Det bör ocksårekvireras enligt schablonen under förutsättning att kommunen haft faktiskakostnader motsvarande det rekvirerade beloppet. Till grundskolekurs inom vuxenutbildningfår f. n. sökande som gått igenom linje i enligt 1962 årsläroplan, aUmän realskola, flickskola, gymnasium, fackskola eller minst tvåårskurser i folkhögskola eUer har motsvarande kunskaper tas in endast underförutsättning att han kan beredas plats utan ökade kostnader för statsverket.Det har visat sig att vissa sökande med sådan utbildning saknar visst betyg pågrundskolenivå som krävs för behörighet till fortsatt UtbUdning. Sådana sökandebör självfallet kunna tas in utan nämnda begränsning för grundskolestudier idet aktueUa ämnet. I dettasammanhang bör anmälas för att Kungl. Maj:t i några enskilda fallmedgett undantag från gällande bestämmelser om rätt att tas in i kommunalvuxenutbildning för studier på gmndskole-nivå samt om rätt att få betyg ochinräkna detta i nytt slutbetyg. Medgivandena avser studerande som tidigare pågmnd av medicinska och sociala skäl haft speciella svårigheter att tillgodogörasig utbildningen. Jag övergår nu till att behandlafrågor om lärarorganisatio- 1974:1 Bilaga 10 407 nen för den kommunala vuxenutbildningennär det gäller utbildning som motsvarar läroplanen för ellerkursplanerna för följande linjer av gymnasieskolan, nämligen de tvåårigaekonomiska, sociala och tekniska linjerna samt de treåriga och fyraårigalinjerna. På uppdrag av Kungl.Maj:t (jfr prop. 1972: 26 angående vuxenutbUdning, s. 76) har SÖ kommit in medförslag angående lärarorganisationen inom den kommunala vuxenutbildningen. a. att man bör inrätta extra och extra ordinarie tjänster inom denkommunala vuxenutbUdningen. Jag anser att det är väsentligt att anställningstrygghetenför lärare inom vuxenutbildning förbättras och att vuxenutbildningenfår möjhghet att rekrytera lärare som är särskUt lämpade för vuxenundervisning.Jag är däremot inte beredd att förorda en ny typ av lönegradsplaceradeicke-ordinarie lärartjänster. Med hänsyn till att bl. a. utredningen om skolan,staten och kommunerna arbetar med att utforma ändrade regler för statsbidragkan det vara mindre lämphgt att nu införa en helt ny organisation. I ställetbör det vara möjligt att låta innehavare av icke-ordinarie lönegradsplaceradetjänster i och gymnasieskolan inom ramen för sin undervisningsskyldighetfå tjänstgöra inom vuxenutbildning. Sådan tjänstgöring, som formellthar karaktären av fyllnadstjänstgöring, bör företrädesvis fördelas så attberörda lärare kommer att få hela ellerhuvuddelen av sin tjänstgöring förlagd tiU den kommunala vuxenutbildningen.Genom en sådan fördelning kan man lättare få tillgång till lärare som ärsärskilt lämpade för vuxenutbildning. Vid fördelningen bör tiUses atttjänstgöringen inom vuxenutbildningen knytes till tjänster inom grundskolanresp. gymnasieskolan alltefter den nivå undervisningen inom kommunalvuxenutbildning i huvudsak avses få. Även ordinarielärare inom eller gymnasieskolan bör få fyllnadstjänstgöra inom denkommunala vuxenutbildingeni. Möjligheten till fyllnadstjänstgöring förordinarie lärare skall i första hand erbjudas lärare som inte kan få fulltjänstgöring vid den egna skolformen och inte heUer kan få annanfyUnadstjänstgöring, men även ordinarie lärare med erfarenhet av och lämphghetför vuxenundervisning kan fyllnadstjänstgöra i vuxenutbUdning. Sådanfyllnadstjänstgöring bör normalt inte få omfatta mer än en fjärdedel avundervisningsskyldigheten. Även lärare vid skolenhet med statligvuxenutbildning bör få fyllnadstjänstgöra inom vuxenutbildning. Vad jag förordat i det föregående omfyllnadstjänstgöring inom vuxenutbildning för lärare igrundskolan och gymnasieskolan kräver att antalet extra ordinarie och extralärartjänster i gmndskolan ochgymnasieskolan ökar i motsvarande mån. Med hänsyn till de variationeröver tiden som finns inom vuxenutbildning både to- 1974:1 Bilaga 10 408 tält och inom de enskilda ämnenaanser jag att det är nödvändigt att göra någon form av begränsning. Därför börunder /75 högst av timunderlaget i vuxenutbildninginom en kommun få användas för att inrätta icke-ordinarie lönegradsplaceradelärartjänster i eller gymnasieskolan eller till fyllnadstjänstgöringi mindre omfattning. Under innevarandebudgetår får ordinarie och extra ordinarie lärare inom gmndskolan eller gymnasieskolan inte fullgöra undervisning i form avtilläggstimmar inom den kommunala vuxenutbildningen, såvida inte detta fordrasav organisatoriska skäl. Denna bestämmelse bör förlängas att gäUa t. v. Den börvara tillämplig även på de lönegradsplacerade tjänster som jag förordat i detföregående. Eftersom jag inteförordar en ny typ av tjänst finns det ingen anledning att ta ställning till.SÖ:s förslag om ändrade behörighetskrav. Jag anser dock att det är angelägetatt de lärare som huvudsakligen får sin undervisningförlagd till vuxenutbildning har särskild utbildning för,erfarenhet av och lämplighet för vuxenutbildning. Även vid urval av lärare somendast tiU en mindre del inräknar timmar inom vuxenutbildning itjänsten eller undervisar som timlärare bör hänsyn tas tiU sådana meriter.Detta kan emellertid redan ske enligt gällande bestämmelser. Det ankommer påKungl. Maj:t att följa utvecklingen och eventuellt besluta om erforderligaförtydliganden om det skulle visa sig nödvändigt för att förverkligaintentionerna. Enligt vad jagförordat i det föregående bör kommunerna fr. o. m. få möjhghetatt utnyttja av timunderlaget inom den kommunala vuxenutbUdningen förinrättande av vissa tjänster inom och gymnasieskolan. Enligtnuvarande bestämmelser får undervisning i vuxenutbildning i vissa fallinräknas i tjänst som ordinarie och icke-ordinarie lärare. Detta gäller bl. a.lärare som under /73 hade tilläggstimmar inom vuxenutbildning,lärare i vissa glesbygdsområden, lärare som tidigare undervisade vid s. k.kompletteringskurser samt lärare vid vuxengymnasium i , den tvååriga gymnasialaheltidsundervisningen i och den särskilda skolenheten för tekniskutbildning i .