prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Ängelägenheten avgeologisk kartering av havsbottnen måste ställas i relation till behoven avmotsvarande kartering på land. Sjömätning och oljeskadebekämpning har närasamband med bl. a. sjöfartsfrågor. Kunskap om havet förmedlas och utvecklas iväsentiiga 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 94 delari anknytning tiU naturvetenskaplig och teknisk utbildning och forskning iallmänhet. Svenska ställningstaganden tUl insatser vad gällerutvecklingsbistånd och till internationella havsrättsliga problem är intimtsammanflätade med vårt lands utrikespolitik, etc. Övervägande skäl talar för att prövningen avutredningsförslagen i första hand bör ske i anslutning till det sakområde ochinom det fackdepartement som närmast berörs av förslagen i fråga. Behovet avsamordning av olika insatser för att utnyttja och skydda havsområdena kantillgodoses genom fortlöpande samråd. De av havsresursutredningens förslag, som det närmastankommer på mig att ta ställning till, avser kartläggning och exploatering avkontinentalsockelns mineraltUlgångar samt utveckling av teknik för arbeten ihavet. Vidare kommer jag att ta upp förslaget om inrättande av en delegationför havsresurser. har visat att karteringen avhavsbottnen och utvinningen därifrån av främst sand och grus innefattarmöjligheter och problem som i hög grad förtjänar att beaktas. Jag avser att iannat sammanhang ta upp dessa frågor. Med hänsyn tUl det såväl nationeUt som internationellttilltagande utnyttjandet av havsområdena för olika ändamål finner jag detangeläget att den tekniska utvecklingen av metoder och utrustning för verksamheti havet stimuleras. Jag återkommer till detta vid min anmälan av anslagetStyrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling. Remissopinionen beträffande utredningens förslag attinrätta en delegation för havsresurser är splittrad vad gäller både behovet aven delegation och en sådan delegations uppgifter. Vissa samordningsbehov synesföreligga främst i fråga om forskningsinsatser avseende havsområdena. I storutsträckning torde emellertid dessa behov kunna tillgodoses genom samarbetemellan redan befintliga organ. Jag vill vidare erinra om att likartadesamordningsfrågor f. n. behandlas i ett vidare perspektiv av forskningsråds-och miljövårdsforskningsutredningarna (U 1972: 02 och Jo 1972: 02). Mot dennabakgrund är jag inte beredd att förorda att en delegation för havsresurserinrättas. geologiska undersökning: Förvaltningskostnader I riksstaten för innevarande budgetår har för. dettaändamål förts upp ett förslagsanslag av . Statsmakterna har fastställt riktlinjer förSveriges geologiska undersöknings (SGU) verksamhet och organisation (prop.1973: 41, NU 1973: 54, rskr 1973: 225). En särskUd organisationskommitté (I1973: 04) har tillkallats för att utarbeta förslag tUl detaljorganisation m. m.Kommitténs förslag väntas föreligga . Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 95 m. m.för SGU bör därför redovisas . I avvaktan härpå bör i riksstatsförslagetanslaget föras upp med oförändrat belopp. Jag hemstäUer att Kungl. att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillSveriges geologiska undersökning: Förvaltningskostnader för /75beräkna ett förslagsanslag av . geologiska undersökning: Kartarbeten m. m. geologiskaundersökning: Utrustning C 4. geologiska undersökning: Prospektering geologiska undersökning: Uppdragsverksamhet I riksstaten för innevarande budgetår har för dessaändamål förts upp dels tre reservationsanslag av resp. 4 037 000, 730 000 och21,9 milj. kr., dels ett förslagsanslag av . Med hänvisning till vad jag anfört vid min anmälanav SGU:s anslag till förvaltningskostnader bör i riksstatsförslaget förevarandeanslag föras upp med oförändrade belopp. Jag hemställer att Kungl. att, iavvaktan på särskUd proposition i ämnet, för budgetåret 1974/75beräkna l.till geologiska undersökning: Kartarbeten m.m. ett reservationsanslagav , 2. till geologiskaundersökning: Utrustning ett reservationsanslag av , 3. till geologiska undersökning: Prospektering ett reservationsanslag av , 4. till geologiska undersökning: Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av . 1972/73Utgift 1 026 111 1973/74Anslag 1 070 000 1974/75Förslag 846 000 Bergsstaten är det lokala statliga organet för ärendenrörande bergshantering och därmed sammanhängande frågor. I dess uppgifteringår att handlägga ärenden om förvärv och försvar av gruvrättigheter, att anvisaområden för gruvarbete och att utöva teknisk inspektion avgruvfyndigheter. Bergsstaten är organiserad påett nordligt och ett sydligt distrikt med distriktskontor i resp. Falun.Vardera distriktet förestås av en bergmästare. För södra distriktet tillkommerett lokalkontor i . är chefsmyndighet för bergsstaten,men bergsmästarna utövar sin verksamhet som självständig myndighet. Beräknad ändrmg 1974/75 Handläggande personal Övrig personal 1000 73 000 45 000 - 17 000 4- 16 000 - 17 000 4- 16 000 88 000 (43 000) - 32 000 (- 35 000) (- 37 000) o. m. . Enhgt statsmaktemas beslut (prop.1973: 1 bil. 7 s. 226, SoU 1973: 5, rskr. 1973: 102) har vissaarbetsuppgifter överförts från bergsstaten till aUmänna yrkesinspektionen.Samtidigt har antalet distrikt minskats från fyra till två (prop. 1973: 1 bil. 15 s. 46, NU 1973: 17, rskr. I anledning härav beräknas kostnaderna nästa budgetår minska med 308 000kr. Pris- och löneomräkning m. m. avser höjt lönekostnadspålägg. En assistenttjänst bör inrättas inorra distriktet (. För anskaffning av kontorsmaskineroch inventarier erfordras som engångsanvisning . Enligt det förslag till ny gruvlag, som avses bliförelagt vårriksdagen, skall bergsstaten svara för vissa kostnader förkungörelser i samband med inmutningar och utmålsförrättningar. Kostnadernaavses bli täckta bl. a. genom höjning av vissa ansökningsavgifter. Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 97 anslagethar jag beaktat det medelsbehov som'kan uppkomma vid ge nomförandet av detta förslag...................... ............... . Med hänvisning till sammanställningen hemställer jagatt Kungl. att till Bergsstaten för /75 anvisa ettförslagsanslag av . 1972/73Utgift 19 007 242 1973/74Anslag 21 890 000 1974/75 Förslag 24 100 000 , som inrättades den 1juli 1973 (prop. 1973: 41, NU 1973; 54, rskr 1973: 225), har tUl uppgift attförvalta statens gruvegendom och besluta i frågor om upplåtelse av sådanegendom. Enligt instruktionen (1973: 567) skall nämnden svara för attgruvegendomen tas tUlvara på bästa sätt och, där så befinnes lämpligt, utökas.Nämnden skall särskUt följa utvecklingen inom sitt verksamhetsområde och tainitiativ tUl åtgärder för att förbättra det ekonomiska utbytet av den statligagruvegendomen. Nämnden består av fem ledamöter. Statens industriverksvarar för kanslifunktioner åt nämnden. Anslaget avses täcka nämndens utgifter för dels drift,anläggningar, skatter och ersättning till i samband med gruvdrifteni Adakfältet, dels mervärdeskatt och kommunala skatter på inkomster frånutarrendering av vissa staten tillhöriga gruvrätter, dels nämndens andrautgifter såvitt gäller och statens övriga gruvrätter. Beträffande verksamheten i och förvaltningen av statensövriga gruvrätter hänvisas till den redogörelse som lämnats i prop. 1971: 1 (bil. 15 s. 6972). För att bestrida utgifterna för gruvdriften iAdakfältet och de i tidigare avtal inbegripna gruvfälten Bjurforsgruvan iNorsjö socken och Rävlidengruvan i socken har totalt intill utgångenav /73 120 milj. kr. stäUts till kommerskollegiets förfogande.Statsverkets inkomster av gruvdriften har uppgått till 210 mUj.kr. HärtiU kommer'inkomster av överlåtna fastigheter och försåld utrustning.Från beloppet avgår kommunala,skatter. Sedan brytningen av malm påbörjades i i början av1940-talet har inemot 5,5 milj. ton malm brutits med ett kopparinnehåU av ca108 . har brutits ca med en genomsnittligkopparhalt av ca 1,. kändabrytvärda malmtUl-, gångar beräknas enligt nämnden'för statens gmvegendom vidett kojjpar-pris av ca . per ton räcka t. o. m. eller 1978. Beräknad ändring 1974/75 300 000) 200 000) 900 000 statensgruvegendom sand-, grus- och stentäkter Vissa förvaltnings- ochutredningskostnader därav för statensgruvegendom sand-, grus- och stentäkter B. Prospektering och övriga undersökningar 13 200 000 750 000 1 750 000 3 400 000 (3 200 000) (200 000)1 (170 000) (- 20 000) (20 000)1 (_ 20 000) 21890 000 4-3 210 000 (4- 300 000) (- 200 000) ( - 20 000) (- 20 000) 4- 150 000 4-2 210 000 »Medlen disponeras av statens industriverk. Driftkostnaderna i väntas ökamed beroende på ökade löne- och materielkostnader. Adakentreprenadens nu kändaåterstående livslängd föranleder inte större nyinvesteringar, varför medelerfordras endast för nödvändiga ersättningsanskaffningar . Kontraktsenlig ersättning tUlBoliden AB utgår på summan av driftskostnader ochanläggningskostnader och har beräknats till . Mervärdeskatten beräknas tiU 3,5milj. kr., varav . Höjningen av utgifterna förkommunala skatter beror av för\'äntat bättre resultat för Adakentreprenaden. Förvaltnings- ochutredningskostnader består huvudsakligen av förvaltnings- och försvarsavgifterför av staten ägda utmål och andelar i utmål samt utgifter för externautredningar och kontrollanalyser m. m. för den löpande verksamheten. Medlen är avsedda att möjliggöraför gmvnämnden att ta upp prospektering i syfte att utöka den statligagruvegendomen. Medlen är avsedda att bekostakompletterande borrningar, malmberäkningar, anrikningsförsök m. m. på statiigautmål, bl. a. i syfte att finna ersättningsmalmer för Adakmalmema. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 99 Vid ettkopparpris av ca . per ton beräknas inkomsterna av sligförsäljningenfrån Adakfältet inkl. mervärdeskatt till 23 milj. kr. Ökningen jämfört medtidigare år beror på de starkt stegrade metaU-priserna. Inkomsterna frångmvarrenden beräknas tiU 10 milj. kr. jämfört med ett utfall /73 på ca 9milj. Inkomsterna, vUka sålunda beräknas tillsammanlagt ca 33 milj. kr., redovisas på driftbudgetens inkomstsidaunder titeln av statens gmvegendom. 1973: 1(bU. 15 s. 48) anmälde jag, att den tidpunkt närmar sig då brytningen iAdakgruvorna kan upprätthållas. har kommerskollegiumoch efter i samarbete med geologiska undersökning ytterligareintensifierat arbetet med att finna brytvärda ersättningsmalmer i området.Vissa smärre malmtillskott har påvisats. Dessa kan endast i ringa utsträckningväntas bidra till en förlängning av gruvdriften. Vid min medelsberäkning harjag beaktat behovet av medel för fortsatta utredningar. Beträffande deav nämnden begärda medlen för prospektering avser jag att återkomma till dennafråga senare i vår i samband med anmälan avförslag till ny organisation m. m. för geologiska undersökning. Medel för kostnader i samband med industriverketshandläggning av frågor om tillstånd tiU sand-, gms- och stentäkter bör ifortsättningen anvisas underindustriverkets anslag till resp. förvaltningskostnader och utredningarm. Med hänvisning tiUsammanstäUningen hemstäUer jag att Kungl. att tillStatens gruvegendom för /75 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 100 Under denna rubrik redovisas viss statlig tillsynsT ochbidragsverksamhet avseende särskilt elenergi. Staten bedriver en rad aktiviteter inom energiområdet.Verksamheten sker i olika organisatoriska former och med olika slag avfinansiering. Av den verksamhet på energiområdet som faller inomindustridepartementets ansvarsområde bör nämnas främst den statligaproduktionen och distributionen av elkraft genom . Dennaverksamhet finansieras till viss del över det på kapitalbudgeten upptagnainvesteringsanslaget Kraftstationer m. m. Avsevärda belopp anslås vidare tillteknisk utveckling m. m. i första hand avseende kärnenergi genom styrelsenför teknisk utveckling och AB Atomenergi. Prospektering efter uran bedrivsgenom geologiska undersökning. Viss statlig verksamhet av betydelse frånenergisynpunkt redovisas även under andra huvudtitiar. Åtgärder rörandeoljelagring och priskontroll av petroleumprodukter hör tUlhandelsdeparterhentets verksamhetsområde. Viss forskning av betydelse förenergiområdet finansieras inom ramen för anslagen Atomforskning under åttondehuvudtiteln och Byggnadsforskning under tolfte huvudtiteln. Kontakter har tagits med EG om ett eventuellt samarbetepå fusionsområdet. Fortsatta kontakter kan eventuellt leda till svenskmedverkan i Euratoms fusionsforskningsprogram. Den statliga verksamheten på oljeförsörjningens områdebedrivs till stor del i aktiebolagsform. Prospektering efter olja och naturgassker således inom . Detta bolag har bedrivitborrningar i och på den svenska delen av kontinentalsockeln. Förprospektering utanför , främst i och angränsande havsområden,har bUdats ett nytt bolag, . Såväl Oljeprospekteringsom Petroswede ägs tUl hälften av staten genom vattenfallsverket och . har vidare frågan om import av naturgasfått ökad aktualitet. , som ägs tiU hälften av staten, undersökerförutsättningarna för naturgasimport från . Delegationen förnaturgasfrågor (I 1973: 03) har allmänt samordnande uppgifter i fråga omnaturgasimport. Vissautredningar inom energiområdet i allmänhet (I 1972: 03), som tillsattesår 1972, lade fram en avstämning av de avsnitt i 1970 årslångtidsutredning, som behandlar energiförsörjningen, och upprättade isamband 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 101 därmed prognoser för åren 1975 och1977. Vidare har utredningen lagt fram en lägesrapport, i vilkenredogörs för uppläggningen av utredningens arbete och det iriventeringsarbetesom dittills utförts. Under utredningens ledning bedrivs en rad delutredningarom energins priselasticitet, byggnadersventilationssystem och isolering, kollektivmätning,transportsidans energianvändning, energins roll i samhällsekonomin m.m. Utredningen väntas avge sitt huvudbetänkande . Den prognosverksamhet som ingår ienergiprognosutredningens uppgifter skall bedrivas permanent och kommerefter utredningens färdigställande attinordnas bland statens industriverks uppgifter. Verkets energibyrå får därmeden central stäUning i den statiiga energipohtiken på myndighetsplanet. (I1971: 01) behandlar frågor om eldistributionens och elproduktionensorganisation. Fömtsättningama för och konsekvenserna av ytterligarevattenkraftutbyggnader i främst , ,Ljusnan, och med biflöden utreds av en särskildutredning (C 1972: 02). Denna utredning skall ge underlag för en samladbedömning av hur vattendragen i södra och norra skallanvändas. har vidare ensärskild programkommitté (I 1973: 06) tillkallats för att kartiägga vilkenforsknings- och utvecklingsverksamhet som f. n. pågår på energiområdet iSverige och vilka behov som kan finnas avytterligare sådana insatser. Med utgångspunkt häri skall kommittén arbeta framförslag tUl forsknings- och utvecklingsprogram för energiområdet. Arbete med anknytningtill energiområdet bedrivs också av den år 1973tillsatta utredningen (Ju 1973: 06) rörande lagstiftning om allmänna värmeanläggningar. Utredningens uppgifter rörbl. a. frågor om anslutning av fastigheter till fjärrvärmenät. Vissa utredningar rörande kärnkraftens säkerhet Den statiiga tUlståndsgivningen och tillsynen påkärnenergiområdet grundas i stor utsträckning på internationellasäkerhetsnormer och erfarenheter. Ett självständigt svenskt säkerhetsarbete ärdock nödvändigt mot bakgrund av såväl den omfattande utbyggnaden av kärnkraftsom vissa speciella fömtsättningar i vårt land. Forsknings- ochutvecklingsarbete rörande kärnkraftens säkerhet utförs dels av AB Atomenergi,dels inom ramen för ett särskUt program för forskning rörande kärnkraftenssäkerhets- och miljöfrågor (jfr prop. 15 s. 52). Detta program, somavser frågor om kraftreaktorers säkerhet och inverkan på miljön såvitt avserradioaktivt utsläpp, skall genomföras . Verksamhetenleds av en av Kungl. Maj:t tiUsatt delegation för forskning rörandekärnkraftens säkerhets- och miljöfrågor. Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 102 Härjämte pågår, som redovisas i det följande, ett antalutredningar rörande olika aspekter av kärnsäkerhetsfrågan. Utredningen (I 1970:16) rörande närförläggning avkärnkraftverk tillkallades med uppdrag att från ekonomiska,miljömässiga och säkerhetsmässiga synpunkter undersöka möjligheterna attförlägga käm-kraftverk nära stora tätorter. Utredningens primära syfte var attskapa underlag för myndigheternas bedömning av vissa då aktueUa närför-läggningsprojekt,främst elverks fjärrvärmeverk i Vårtan. Arbetet har efter handinriktats på mer allmänna studier av riskförhållanden vid kärnkraftverk. Ettmycket omfattande tekniskt material har tagits fram. Genom tilläggsdirektiv uppdrogs åt utredningenatt undersöka bl. a. frågor om samlokalisering av kärnkraftverk och annan industri. väntas lägga fram sitthuvudbetänkande . Utredningen (I 1972: 08) rörande högaktivt avfall frånkärnkraftverk tillkallades . Utredningen skall lägga fram förslagtill åtgärder som kan komma att erfordras vid en eventuell framtida förvaringinom landet av avfall från svenska anläggningar. I uppdraget inför frågor omorganisation, finansiering och lagstiftning. Utredningen väntas komma att lägga fram en lägesrapporti på grundval av internationellt material om avfallsförvaring. Vid sidan av dessa utredningar görs vissaspecialundersökningar rörande säkerhetspolitiska m. fl. aspekter av kämkraftutbyggnaden.Inom utreds frågan om möjligheterna tUl o t i11-låten framställning av kärnvapen på gmndval av klyvbart materialfrån kärnkraftverk. Frågor om skyddav kärnenergianläggningar mot sabotage utreds av CDL-företagens samarbetsorganunder medverkan av bl. a. och delegationen föratomenergifrågor. Vidare utarbetas inom delegationen en redovisning av detsystem för kontroll av klyvbart materialsom nu är under uppbyggnad i i enlighet med våra åtagandenenligt bl. a. fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen. De härnämnda utredningarna väntas komma att föreligga . fastställde statsmakterna (prop. 1972: 57,NU 1972: 39, rskr 1972: 200) allmänna riktlinjer för verksamheten påkärnbränsleförsörjningens område. I samband därmed godkändes ett konsortialavtalmellan . Sydsvenska kraft AB () ochOskarshamnsverkets kraftgrupp AB (OKG) om bildande av ett aktie- 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 103 , med uppgift att främja landets försörjning avkärnbränsle. Bolaget har den17 avgett en redogörelse för vissa frågor av försörjningspolitisktintresse, främst avseende anrikning av uran, som behandlats inombolaget. Inledningsvisredogör bolaget atomsamarbetsavtal mellan och Förentastaterna, vilket utgör grunden för försörjningen med anrikningstjänster av detnu beslutade svenska kärnkraftprogrammet. Avtalet, som gäller ,innebär ett åtagande från amerikanska () atttillhandahålla anrikningstjänster för vissa i bilaga till avtalet närmareangivna kraftreaktorer. Bilagan omfattar f. n. samtliga de kraftreaktorer meden effekt av sammanlagt ca 8 300 MW som beräknats vara i drift omkring år1980. Inom ramen för avtalet har hittUls anrikningskontrakt träffats mellanvederbörande kraftföretag och AEC för sex reaktorer. Beträffande återståendereaktorer gäller avtalets leveransgaranti endast under förutsättning attkontrakt träffas . Mot bakgrund avatt AEC:s anrikningskapacitet väntas komma att bli fullt utnyttjad pågår en omläggning avFörenta staternas samarbetsavtal med olika länder. Man avser att övergåfrån de nuvarande avtalen med leveransgaranti för vissa anläggningar tUl avtalsom utgör endast en formeU ram för kommersiella kontrakt som AEC i mån av kapaciteti framtiden kan komma att träffa med kraftföretag i vederbörande land. Denna övergång till en ny avtalstyp kommer attgälla även gentemot . På amerikansk begäran har förhandlingar ifrågan inletts. Det nya avtalet, som väntas kunna träda i kraft före den 1 juli1974, kommer inte att medföra någon ändring i sak av den amerikanska leveransgarantin för de reaktorer som tas upp i bilagantUl nuvarande avtal. Där- emot kommer motsvarande garantier för nyareaktorer inte att erbjudas. Parallellt medden angivna omläggningen av regeringsavtalen har AEC:s kontraktsvillkorväsentiigt skärpts. De nya viUkoren innebär bl. a. att hittillsvarandebehovskontrakt ersätts med kontrakt för fasta kvantiteter, att tecknandet avkontrakt måste ske i förväg och att förskottsbetalning måsteerläggas. En närmare redogörelse härför har lämnats i annat sammanhang (prop.1973: 170 s. 52 och 56). Amerikansk och utländsk kraftindustri gavs tillfälleatt innan de nya villkoren trädde i kraft framföra synpunkter till såväl AECsom vederbörande kongressutskott. Svenskkraftindustri företräddes därvid av bolaget. Bolagetframhåller att f. n. i praktiken är den enda alternativaleverantören av anrikningstjänster. Avtal har träffats om leveransertUl flera västeuropeiska länder. Prop.1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 104 åretfört förhandlingar med vederbörande sovjetiska exportorganisation omlegoanrikning i för svensk räkning. Avsikten har varit attupphandla anrikningstjänster för ett reservlager avsett för delägarnasgemensamma behov. Förhandlingarna har lett till enprincipöverenskommelse om viUkoren för leverans jämtevissa optioner. Bolaget framhåller vidare att flera projekt tillutbyggnad av nya anrikningsanläggningar på olika håU i världen är föremål förutredningar och diskussioner. I tekniskt hänseende står valet rnellananläggningar baserade på gasdiffusionsprocessen som används i stormakternasnuvarande anläggningar och den nyare gascentrifugprocessen.Dif-fusionstekniken torde ha ett visst försteg genom de mångåriga erfarenheternafrån , Och . Enligt många bedömare hardock centrifugtekniken en större teknisk utvecklingspotential. För denna linjetalar enligt bolaget även det förhållandet att anläggningar kan byggas ut imindre steg och att kraftbehovet är väsentiigt mindre än vad som gäller förgasdiffusionstekniken. Bolaget har studerat tre anrikningsprojekt som kantänkas få betydelse för landets försörjning på lång sikt. Ett projekt gälleruppförandet av en kommersiell anrikningsanläggning i , baserad på amerikanskdiffusionsteknik. Övriga två projekt gäller uppförandet av anläggningar iVästeuropa. , som tillkom på franskt initiativ, avser endiffusionsanläggning. Investeringskostnaden beräknas till 6 000 7 000 milj.kr., exkl. kostnader för kraftförsörjning. I den studie som ligger tUl grundför projektet deltar förutom franska även belgiska, italienska, spanska ochsvenska intressenter. företräds av AB Atomenergi. Franska regeringen har fattat beslut om fransktdeltagande i projektet och förklarat, att en gasdiffusionsanläggningunder alla förhåUanden kommer att uppföras med sikte på att tas i drift år1979. Det andra europeiska projektet avser utbyggnad avanläggningar enligt gascentrifugtekniken. Detta projekt baseras på enöverenskommelse mellan de brittiska, nederländska och västtyska regeringarna.Bolag har bildats för såväl produktion av anrikat uran som tillverkning avcentri-fuger jämte projektering och uppförande av anläggningar. väntas förfoga över en begränsad kapacitet vid anläggningari och . Denna utbyggnad är i huvudsak garanterad avde båda regeringarna. För vidare utbyggnad erfordras emellertid kommersiellakontrakt med europeisk kraftindustri. En särskild studiegmpp har bUdats i syfteatt ge såväl kraftindustri utanför de tre länderna som andra intressenter insyni projektet. Bolaget deltar jämte AB Atomenergi i arbetet inom gmppen. Fråganom utbyggnad av en. 1974:1 Bilaga 15 Industridepartementet 105 handlas även inom de europeiskagemenskaperna (EG). beslöt att tillsätta enpermanent kommitté för uranan-rikningsfrågor. Kommittén fick till uppgift bl.a. att värdera diffusions-resp. centrifugtekniken som underlag för politiskabeslut inom EG om stöd till en oberoende europeisk kapacitet. Flera utomståendeländer, bl. a. , har berettstUlfälle att delta i gruppens arbete. Det har antytts att EG genomolika åtgärder skulle kunna skapa fömtsättningar för europeiska anläggningar enligt såväl centrifug- som diffusionsmeto-den.