prop · FX03185 · 1974-12-31 00:00:00 — Begränsningar av sådant slaghar dock ansetts vara av begränsat praktiskt värde och dessutom stundom direktkunna lägga hinder i vägen för önskvärda gåvor. Man har i stället valt attutforma begränsningarna genom att ställa upp krav på gåvans juridiskautformning. För att inte lämna utrymme för konstlade gåvotransaktioner avdessutom ofta svårkontrollerad natur krävs enligt förslaget att gåvan skallvara "utan för- behålltill förmån för givaren eller arman". Skattelättnad skall nämligen intemedges om gåvan delats upp på så sätt att olika rättigheter upplåtits tillskilda mottagare. Till förbehåll i detta sammanharig räknas främst sådanaföreskrifter som har eller kan få betydelse för gåvoskattens höjd. Däremot bördet enligt beredningen inte vara något hinder för skattelättnad att en givare kvarstårsom verkställande direktör i ett företag som han ger till sina barn. Likaså bören givare kunna hyra eller arrendera den bortgivna egendomen av gåvotagarna. SjälvfaUet.måstedet då ytterligare krävas att givaren inte i samband med gåvan bestämmer hyraneller arrendet väsentligt annorlunda än enligt allmänna marknads-normer, eljestföreligger ett otillåtet förbehåll. Likaså utesluts frångåvoskattelättnader sådana fall där det är fråga om olika uppdelningar avföretag eller jordbruk, t. ex. om en del av företaget eller dess tillgångarges till en person under det att givaren behåller den återstående delen. Sådanauppdelningar har i regel sin grund i en önskan att mildra inkomstbeskattningenmen kan också få betydelse för gåvoskattens storlek. Gåvoskattdättnadema ärenligt förslaget i princip begränsade till fall då en hel förvärvskälla gesbort. Gåvan kan ske till en person eller med ideella andelar till flerapersoner. Skattelättnad avses skola medges även sådana fall där någon ger borthela sin andel i en förvärvskälla. En person som iimehar två förvärvskällor kanenligt förslaget även ge bort en av dessa utan att lättnaderna uteblir. Omgivaren driver rörelsen eller jordbruket i aktiebolag eller handelsbolag,skall, motsvarande krav i stället avse hans aktier eller andelar. Samtliga givarentillhöriga aktier eller andelar i bolaget måste ges bort . Beredningenhar även övervägt att uppställa mer detaljerade krav i detta sammanhang medtanke på möjligheten att en skattskyldig delar upp sin näringsverksamhet. Ettsärskilt bolag bildas för att t. ex. inneha företagets maskinpark och ett annatbolag får sköta driften i övrigt. Vill man komma till rätta med sådanaförfaranden blir det enligt beredningen nödvändigt att delvis återgå tillmetoden med detaljreglering, som används i det tidigare gällande provisoriet.Gåvoskattelättnad skulle då inte medges vid gåva av sådan förvärvskälla som harett naturligt samband med annan av givaren innehavd förvärvskälla med mindreäven den sistnämnda bortgavs. Riskerna för missbruk av detta slag torde enligtberedningen numera ha minskat något med tanke på de skärpta kraven för bildandeav aktiebolag. För enskild rörelseidkare eller jordbrukare är det inte hellerutan vidare möjligt att med skattemässig verkan dela upp sin verksamhet iskilda förvärvskällor. Det kan tänkas att en enskild rörelseidkare ellerjordbrukare genomför'en sådan uppdelning genom att utnyttja andre maken somsjälvständigt skattesubjekt. Beredningen har dock funnit att dylika förfarandenendast kan bemästras med hjälp av synnerligen ingående regler som blir svåraatt tillämpa för både enskilda och myndigheter. Med de begränsningar som iövrigt föreslagitskommer också sådana förfaranden att i regel bli mindre lönsamma. För attskattelättnader, skall medges måste ju givaren förbehållslöst ge bort all sinrätt. Skulle en uppdelning mellan olika förvärvskällor eller ett företagsdelning mellan makar inte vara skatterättsligt eller civilrättsligt korrektuteblir lättnaderna vid gåva. Är åter alla uppdelningar, liksom även självagåvan, riktigt gjorda torde i allmänhet inslaget av"gåvoskatteflykt" vara så föga framträdande att särregler knappastbehövs. Beredningensförslag innebär att de gällande lättnaderna vid arvsbeskattningen tillämpasäven vid beräkningen av gåvoskatten, om gåvan uppfyller de tidigare nämndakraven. Skulle däremot de angivna villkoren inte vara uppfyllda avsesgåvoskatten beräknas enligt de nu gällande reglerna. För att reglerna inteskall kunna missbrukas innehåller förslaget även ett krav på att gåvotagarenfortsätter att driva företaget en viss minsta tid efter gåvan. De skattelättnadersom avses skola medges enligt de i promemorian föreslagna generella reglernakan stundom bli betydande, och det skulle då kunna vara frestande för en faderatt ge barnen ett företag, som han ändock tänkt sälja, och i stället låtabarnen svara för försäljningen. På så sätt skulle barnen gåvoskattefritt kunnatillföras stora övervärden. Den föreslagna tiden har avvägts så att gåvotagarenfår bära en företagsekonomisk risk så länge att det inte lönar sig att spekulerai de skattemässiga fördelama av en gåva och därpå följande försäljning.Beredningen föreslår att tiden bestäms till . får såledesgåvotagaren inte behålla skattelättnaden om han frivilligt säljer eller påjämförligt sätt avyttrar egendomen eller väsentlig del därav. Expropriation,exekutiv försäljning eller konkurs leder inte till att skattelättnadenbortfaller. Inte bara försäljningar av själva förvärvskällan eller denmottagna aktieposten som sådan skall beaktas. Även omfattande delförsäljningarsom inte utgör ett naturligt led i verksamheten bör föranleda attgåvoskattelättnaden förloras. Man syftar här på försäljningar av så stora delarav inkråmet i företaget att detta väsentligt minskar i värde. Såsom enriktpunkt har angetts att av värdet på företagets tillgångar säljs härbortses från tillfälliga lagerförändringar eller att en ideell andel på minst40 % av företaget avyttras. Skattelättnaden går däremot inte förlorad omegendomen övergår till annan på grund av arv, testamente eller bodelning ianledning av makes död. Ny gåva, liksom bodelning av annan anledning än makesdöd, avses dock medföra att gåvoskattelättnaden bortfaller. Beredningenhar strävat efter att utforma en ändamålsenlig och enkel teknik förtillämpningen. Beredningen har därför avvisat tanken på anståndsförfaranden o. d.och i stället föreslagit att en försäljning inom femårsperioden skall utiösany gåvobeskattning. En skattepliktig gåva skall då anses föreligga med detbelopp varmed den ur- Med hänsyn till att sammanläggningstiden enligt gällandebestämmelser är , kommer skattläggningen efter en sådan försäljning att iallt väsentligt ge samma resultat som om all egendom givits bort ochfull skatt uttagits. Några särskildakontrollföreskrifter utöver de som redan finns i arvsskatteförordningen (AGF)har beredningen inte funnit påkallade. Enligt 45 § D skall gåvotagaren avgegåvodeklaration i anledning av den "nya" gåvan. Det får vidare ansesligga inom ramen för beskattningsmyndigheternas allmänna kontrollverksamhetatt undersöka huruvida egendomen finns kvar hos gåvotagaren vid femårstidensutgång. Närmare föreskrifter härom torde kunna intas i tillämpningskungörelsentill AGF. De föreslagna gåvoskattdättnadema,som intagits i ett nytt andra stycke till 43 § AGF, har avsetts skola få tillbakaverkandeeffekt. De nu gällande arvsskattelättnaderna trädde i kraft den 25 juni 1974och av likformighetsskäl föreslås att de nya gåvoskattereglerna skall omfattaäven gåvor som skett före ikraftträdandet men efter , Beredningensförslag har i allt väsentligt fått ett gynnsamt mottagande av remissinstansema.De invändningar som framförts har avsett detaljer i förslaget. Som helhet harförslaget i regel tillstyrkts eller lämnats utan erinran. iMalmöhus län finner förslaget väl genomtänkt och tillstyrker det.Kammarkollegiet lämnar förslaget utan erinran, RSV anser villkoret förskattelättnad vara ändamålsenligt utformat, LRF hälsar det framlagda förslageti dess väsentliga utformning med tillfredsställelse. LO finner mot bakgrund avde av fattade besluten inte anledning motsätta sig den föreslagnaharmoniseringen mellan arvs- och gåvoskatten. En del remissinstanser barframhållit att de föreslagna reglerna bör ses som ett provisorium i avvaktan påen mer slutgiltig lösning av frågorna kring generationsväxlingarna ifamiljeföretag. Uttalanden i denna riktning görs av ,, , SAF och SIF. SHIO uttalar i sammanhangetatt de begränsningar som föreslagits av möjhgheterna att få gåvoskattelättnadi icke ringa mån minskar förslagets värde, LO understryker att de förslag somhittills avlämnats angående beskattning av familjeföretag endast måste ansessom provisoriska i avvaktan på en mer omfattande utredning omfamiljeföretagens situation, där inte enbart beskattningsfrågor behandlas. Enligtförslaget skall gåvoskattelättnad inte medges om gåvan är försedd medförbehåll till förmån för givaren eller annan. Den begränsningen har i regelgodtagits eller lämnats utan särskild erinran av remissinstanserna. RSVbetonar vikten av att en efterföljande kontroll sker av deursprungliga gåvovillkoren så att inte dessa med tiden frångås eller ges annatinnehåll. LRF berör i sitt yttrande några vanliga villkor som bmkar förekommavid gåva och där tvekan föreligger om de skall anses tillåtna enligt deföreslagna reglema. Som exempel nämns förbud för gåvotagaren att överlåta ellerinteckna en mottagen fastighet utan givarens samtycke, eller att egendom vidmottagarens död skall tillfalla viss bestämd person. Familjeföretagens föreninganser att det med tanke på generationsväxlingsaspekten borde vara tillåtet fören givare att inte bara, som enligt förslaget, kvarstå som verkställandedirektör utan även att erhålla rösträttsfullmakt beträffande aktier för visstid. Enligtförslaget är vidare skattelättnaderna begränsade till de fall där gåvan avserall givarens rätt till en rörelse eller ett jordbruk. Drivs verksamheten iaktiebolagsform innebär kravet att han måste ge bort alla sina aktier iföretaget. RSV anser att den möjlighet till obehörig skattelättnad someventuellt kan uppnås vid uppdelning av naturlig förvärvskälla i samband medgåva av företag bör förhindras . LRFframhåller att begreppet "all givarens rätt till förvärvskälla enligtkommunalskattelagen" vid gåvobeskattningen måste ha ett delvis annatinnehåll än vid arvs- och förmögenhetsbeskattningen. Vid gåva måsteförvärvskällan i detta sammanhang begränsas till att omfatta de tillgångar ochskulder som normalt brukar ingå vid oneröst överlåtande av verksamhet ijordbruk och rörelse, dvs, på tillgångssidan fastighet, inventarier, lager ochvarufordringar och på skuldsidan inteckningsskulder samt varu- ochomkostnadsskulder, LRF nämner att exempelvis insatser i jordbrukets ekonomiskaföreningar inte brukar övergå vid överlåtelser av jordbruk. Likaså kan vissaförändringar ske på skuldsidan vid överlåtelser. Man påpekar vidare att det vidgåva av jordbruksfastighet till flera barn brukar förekomma att det barn somskall bruka fastigheten erhåller inventarier, lager och övrigt "inkråm"från givaren under det att själva jordbruksfastigheten tillfaller barnengemensamt. En dylik uppdelning bör enligt LRF inte uteslutagåvoskattelättnader. SAFoch SIF anser att i princip borde även överlåtelse av enstaka inventariereller enstaka lagertillgångar genom gåva kunna ske till samma värde frångåvoskattesynpunkt, under förutsättning att mottagaren skall användatillgångarna i förvärvsverksamhet. Man förutsätter dock att frågan blir föremålför förnyade överväganden i samband med det fortsatta arbetet på att lösakapitalskatteproblemen i familjeföretag. Likartade synpunkter framförs av SHIO. Denav beredningen föreslagna konstruktionen att en ny gåva skall anses föreliggaom gåvotagaren säljer egendomen eller väsentiig del därav eftergåvotillfället har i allmänhet accepterats. i harsom enda ermran mot de föreslagna skattelättnaderna framfört tanken att tidenborde bestämmas till . anser däremot att tidenbör bestämmas till med hänsyntill svårigheterna för en gåvotagare att göra mer tillförlitliga lön-samhetsbedötimingar.LRF framhåller att omständigheter kan inträffa som nödvändiggör en försäljninginom femårstiden men där billighetsskäl talar mot en ytterligaregåvoskattebelastning. Även redovisar likartade synpunktermen anser det dock vara förenat med betydande svårigheter att närmare avgränsaolika fall och pekar för övrigt på den allmänna möjligheten för Kimgl, Maj:tatt enligt 58 a § AGF efterge skatt. Tingsrätten föreslår även en viss ändringav sammanläggningsreglerna i 19 § AGF med hänsyn till den "nya"gåvans utformning, Iövrigt har en del speciella frågor berörts av remissinstanserna. Länsstyrelseni framhåller angelägenheten av att närmare föreskrifter meddelasrörande kontrollen av att den bortgivna egendomen finns i behåll vidfemårstidens utgång, LRF påpekar att den olika behandlingen iinkomstskattehänseende av skogskontomedel vid arv och gåva bör undanröjas. LRFframhåller vidare som sin mening att de redan gällande skattelättnaderna ävenomfattar jordbruk med kontantmässig inkomstredovisning men att olika meningarhärvidlag gjort sig gällande i det praktiska arbetet. Våren1974 ersattes de tidigare gällande provisoriska reglerna om lättnader vidförmögenhets- och arvsbeskattningen av familjeföretag med ett nytt system avmer generell typ (prop. 1974: 98, SkU 1974: 38, rskr 1974: 259, SFS 1974: 311och 312). Systemet innebär ytteriigare lättnader i kapitalskattehänseende försmå och medelstora företag och jordbruk. De nya reglerna medför bl. a, ökadlikställdhet i skattehänseende mellan skilda företagsformer på så sätt attskattelättnaderna har givits en enhetlig utformning. Reglerna tar sikte påsjälva det kapital som är nedlagt i en rörelse eller ett jordbruk. Man harsåledes övergett den metodik som kännetecknade det provisoriska systemet meddess detaljerade krav på ett ekonomiskt och personligt samband mellan familjeföretagetoch dess ägare. De nya bestämmelserna har i stället fått sin form medutgångspunkt i de små och medelstora företagens särskilda svårigheter medlikviditet och kapitalanskaffning. En annan strävan har varit att skapakapitalskattelättnader, som smidigt låter sig anpassas i skattesystemet istort. Liksomfallet var i det tidigare gällande provisoriet omfattas gåvobeskattningen inteav de bestämmelser som medför lättnader i kapitalbeskattningen. Vid gåva ärsituationen en helt annan än vid arvfall. Givare och gåvotagare kan i regelutforma gåvan med hänsyn till de skattemässiga effekterna. Till bilden hörockså att gåvoinstitutet stundom använts föratt komma i åtnjutande av skattefördelar även på andra områden än inomkapitalbeskattningen. Isamband med sin behandling av prop, 1974: 98 begärde förslag från Kungl,Maj:t innebärande att skattelättnaderna under vissa omständigheter skall kunnamedges även vid gåvobeskattningen. Vidare framhöll riksdagenatt.generationsväxlingsproblematiken för familjeföretagare påkalladeytterligare överväganden, At företagsskatteberednmgenuppdrogs att utarbeta förslag med anledning av begäran. Beredningenhar redovisat sina förslag i promemorian (Ds Fi 1974: 12) Skattelättnader vidgåva av familjeföretag, I promemorian föreslås att gåvoskatten inordnas i detnuvarande systemet för kapitalskattelättnader, I syfte att motverka skatteflyktavses enligt promemorian lättnader inte kunna medges annat än vidförbehållslösa gåvor, som omfattar all givarens rätt till förvärvskälla enligtkommunalskattelagen (1928: 370), Vidare krävs enligt förslaget att gåvanförblir i gåvotagarens ägo av . Förslaget har fått ettklart positivt mottagande av remissinstanserna. För egen del vill jagframhålla följande. Utgångspunkten för de lättnader i kapitalbeskattningen sombeslutades var som jag antytt de särskilda likviditets- ochkapitalanskaffningsproblemen för små och medelstora företag. Ett känt faktum äratt förmögenhetsskatten och arvsskatten kan vålla särskilda bekymmer härvidlagoch att varje ekonomisk påfrestning innebär en otrygghetsfaktor för deanställda. av samtliga löneanställda arbetar i familjeföretag. I frågaom gåvobeskattningen är situationen annorlunda. Såväl förmögenhetsskatten somarvsskatten omfattar i princip företagens hela förmögenhet. I gåvofallet kanemellertid omfattningen av skatteimderlaget noga bestämmas med sikte på bl. Detta gäller för övrigt inte bara gåvoskatteeffekterna utanäven andra skatteeffekter. a. på grund av dessa omständigheter liksom den uppenbara risken för skatteflyktstransaktioner under gåvanstäckmantel har jag i samband med att jag lade fram förslaget om kapitalskattelättnaderför familjeföretag och jordbruk inte ansett det i samma mån angeläget attinordna gåvobeskattningen i systemet. Det finns givetvis utrymme också förandra synpunkter t. ex. behovet av långsiktig planering för familjeföretagmed sikte på generationsväxling, där gåva av företaget till barnen kan vara enlämplig form att lösa problemen. Det förslag som företagsskatteberedningenlagt fram innebär en lösning med hänsyn tagen till både generationsväxlingsproblematikenoch skatteflyktsriskerna. Förslaget är dessutom enkelt att tillämpa och jagföreslår att det läggs till grund för lagstiftning. Med hänsyn tillföretagsskatteberedningens fortsatta arbete med de små och medelstoraföretagens problematik vill jag emellertid förutskicka att förslaget liksomde redan genomförda lättnaderna i fråga om förmögenhets- och arvsskatten i viss mån kommer att få provisorisk karaktär. Somen viktig förutsättning för att de vid förmögenhets- och arvsbeskattningen nugällande lindrigare värderingsreglerna skall få tillämpas vid gåva harberedningen angett kravet på att gåvan skall vara förbehållslös. Även jag villbetona vikten av att detta villkor verkligen är uppfyllt. Således måste också iefterhand kontrolleras att villkoret efterlevs. Med hänsyn till attbesvärstiden enligt förordningen (1941: 416) om arvsskatt och gåvoskatt (AGF)är finns goda möjligheter att åstadkomma rättelse om det sedermeraskulle visa sig att ett otillåtet förbehåll funnits. Ett arrangemang somdäremot enligt beredningens mening inte skall hindra skattelättnad är avtal omatt givaren får kvarstå som verkställande direktör i det företag som han gerbort eller att arrendera ett jordbruk som bortskänkts, under förutsättninggivetvis att lön resp. arrende inte bestäms högre eller lägre än vad som kananses acceptabelt med utgångspunkt i marknadsmässiga förhållanden. Ettotillåtet förbehåll skall däremot anses föreligga även i nu avsett fall omgåvan skett under förutsättning att givaren skall kvarstå som verkställandedirektör. Anställningsförhållandet får således inte vara ett villkor för gåvan.Inte heller får givaren förbehålla sig rätt att på något sätt be-stärmna övergåvans framtida öden som t. ex. att egendomen inte får överlåtas utan givarenssamtycke. Däremot är det inte fråga om förbehåll om det föreskrivs attegendomen skall tUlhöra gåvotagaren enskilt eller att gåva till omyndig skallstå under särskild förvaltning. Till förbehåll räknas även att annan gåvotagareskall ha vissa fördelar av gåvan. Varje uppdelning, som ägaren av ett företaggör genom att tillerkänna en mottagare äganderätt och en annan mottagare en merbegränsad rätt, skall enligt förslaget utesluta att de gynnsammarevärderingsreglerna tillämpas. Bortsett från att dylika uppdelningar vållarsvårigheter från kontrollsynpunkt kan de inte anses ingå som ett naturligt ledi strävandena att lösa generationsväxlingsproblemen. En remissinstans harställt frågan huruvida otillåtet förbehåll skall anses föreligga, omföreskrifter lämnats om den bortgivna egendomens fördelning vid gåvotagarensdöd, dvs. regler om s. k. sekundosuccession. Sådana föreskrifter som innebäratt den förste uinehavaren har fått enbart nyttjanderätt, medför att detföreligger ett otillåtet förbehåll. Är däremot gåvan så utformad att den förstainnehavaren har s. k. fri förfoganderätt, är den efterföljandes rätt knappastav den art att man kan tala om ett förbehåll till förmån för honom. Till bildenhör att en gåva av sistnämnda slag skall vid beskattningen genomgåendevärderas som ägd egendom. Jagansluter mig helt till beredningens uppfattning i nu berörda avseenden. Detfinns således ingen anledning att, som en remissinstans föreslagit, uppmjukakravet på förbehållslöshet. Vid gåva av aktiebolag skall såledesgåvoskattelättnader inte kunna medges, om givaren fått rösträttsfullmakt ellerliknande utfästelser vid gåvan. Ävenden andra av dé begränsningar som beredningen föreslagit kravet på att gåvanskall omfatta all givarens rätt till förvärvskälla är enligt min meninggodtagbart utformad. Vilka tillgångar ochskulder som skall anses ingå vid förmögenhetsberäkningen av en förvärvskällakan i det enskilda fallet vara vanskligt att avgöra. Motsvarande problem fannsredan under de provisoriska reglernas tid. Svårigheterna uppkommer främst vidverksamheter som drivs i form av enskild firma. Någon exakt beskrivning avgränserna för en enskild rörelse eller ett jordbruk kan inte lämnas, eftersomförvärvskällan civilrättsligt sett inte är någon självständigförvaltningsenhet. Viss ledning bör emellertid kunna hämtas från bokföringen.För flertalet av de verksamheter som det här gäller föreliggerbokföringsskyldighet. För att skattelättnader skall kunna medges bör gåvanomfatta alla de tillgångar och skulder som normalt hör till förvärvskällan ochsom har ett direkt samband med denna. Lantbrukarnas insatser i ekonomiska föreningartorde inta en mellanställning härvidlag med hänsyn till medlemskapetspersonliga karaktär. Att en givare behåller värdet av sådana insatser bör dåinte heller utesluta skattelättnader. Skattelättnader skall däremotnaturligtvis inte medges vid gåva av enstaka rörelsetillgångar. Detta innebäratt en gåva inte med bibehållen rätt till skattelindring kan genomföras på såsätt att flera mottagare får var sin ideell andel av förvärvskällan och enannan eller en av dem "inkråmet". Somjag tidigare påpekat är det viktigt att det kontrolleras att en gåva verkligenuppfyller föratsättningarna för skattelättnader. Lika viktig är denefterföljande kontrollen. Det gäller därvid att särskilt kontrollera att intesådana åtgärder vidtagits med den bortgivna egendomen att enny gåvobeskattning skall ske. I denna del behövs närmare föreskrifter. Detankommer på kammarkollegiet att i egenskap av central granskningsmyndighetutöva tillsyn över att kontrollen blir effektiv. Närmare föreskrifter omkontrollen kommer att meddelas i kungörelsen (1958: 563) medtillämpningsföreskrifter till AGF, Dessa föreskrifter kräver inte riksdagensmedverkan. Somhar framgått av den redogörelsen genomfördes skattelättnaderna påförmögenhetsskattens och arvsskattens område på det sättet att de iinkomstskattehänseende godtagna värdena på lager och inventarier i jordbrukoch rörelse får användas vid värderingen för förmögenhet och arvsskatt. Despeciella värderingsreglerna vid inkomstbeskattningen är i sin tur motiveradeav behovet av konsolidering, sett mot bakgrunden av att i förvärvskällor som inkomstbeskattaspå grundval av bokförings-mässig redovisning även ännu inte realiserade vinsterav försäljningar i förvärvskällan tas till beskattning, I inkomstslagenjordbruksfastighet och rörelse sker inkomsttaxermgen numera alltid på grundvalav bokfö- Ett undantag därifrån finns emellertid. Undantaget utgörs av dekategorier lantbrukare som riied hänsyri till 2 § lagen (1972: 742) omikraftträdande av lagen (1972: 741) om. ändring i kommunalskattelagen (1928:370) fortfarande och i princip sist t. o. m. taxering får redovisainkomst av jordbruksfastighet eriligt kontantprindpen. Det rör sig här såledesom ett problem av begränsad räckvidd, och detta så mycket mer som denobligatoriska övergången från kontant-redovisning till bokföruigsmässigredovisning, vilken påbörjades redan vid taxering, sker så att destörre jordbruken går över först. Billighetsskäl kan anföras för att även kontantjordbrukenfår skattelättnader på samma sätt som övriga jordbruk och jag vill därförföreslå att en sådan ändring nu genomförs.