prop · FX0386 · 1974-12-31 00:00:00 — Mankan räkna raed att trepunklsbältet hos de bältesanvändande bilisterna reducerarantalet dödliga skador raed och de ickedödliga skadorna med minst 50 %.Om av de åkande faktiskt använder bilbältet i kollisionsögonblicket och oraraan bortser från baksätespassagerarna, för vilka bältets nytta är oomtvistlig raenraindre exakt klarlagd, kan raan räkna med alt antalet dödade åkande i personbilarreduceras raed och att antalet skadade reduceras raed . Användningav trepunktsbälte är således en faktor, som mycket effektivt kan reduceraantalet dödade och skadade i trafiken. Regler som effektivt kan främjaanvändningen av sådant bälte är därför av mycket stor betydelse. 1974: 86 13 4 Förslagen i rapporten Inledningsvisnämndes alt en särskild arbetsgrupp utarbetat Nordiska trafiksäkerhetsrådetsbåda rapporter i bilbältesfrågan. Arbelsgrappens förslag är även uttryck förrådets uppfattning. I det följande återges de i rapporterna redovisadebedömningarna och övervägandena mera sara-raanfaltningsvis. I övrigt raåhänvisas till rapporterna. Av den första rapporten nr 2, BUbelter fraragårföljande. Den tekniska och raedicinskautredningen visar klart, all bilbältet är synnerligen effektivt när det gälleralt rädda liv, rainska antalet skador och lindra skadornas orafattning. I dessaavseenden insläraraer arbetsgruppen och Nordiska trafiksäkerhetsrådet i de bedöraningarsora de raedicinska experterna gjort. Vad gäller olikaalternativ till bilbältet som skyddsanordning ger undersökningen ej stöd föratt raan med andra metoder skulle kunna ersätta bilbältet. Arbetsgruppen stäUersig tveksam tUl nyttan av s. k. "air bags", dvs. luftkuddar somhastigt blåses upp i kollisionsögonblicket. Elt luftkuddesystem synes ejheller raöjligt att använda annat än i de större biltyperna. Arbetsgruppenkonstaterar också alt raan enligt en av publicerad trafikolycksfallsundersök-ning genom användning av bilbälte kan uppnå i huvudsak lika goda skadeförebygganderesultat sora med s. k. säkerhetsbil. Mednämnda utgångspunkter har arbetsgruppen undersökt olika möjligheter att höjabilbältenas nuvarande relativt låga användningsfrekvens till en nivå, sora ärönskvärd raed hänsyn till bältenas goda skyddsegenskaper. Utredningen i dennadel vilken också innefattar bedöraningar från olika utoranordiska länder visar, att man genom exerapelvis förbättring av hanteringsegenskaperna och inforraalioninte kan nå ett tUlfredsställande resultat. Lagstiftning om bältesanvändningfinns bl. a. i och erfarenheterna därifrån är goda, såväl när delgäller att öka bältesanvändningen som att reducera skador. Arbetsgruppen räknarmed alt användningsfrekvensen skall kunna höjas väsentligt genom lagstiftningoch rekoraraenderar därför att användning av bilbälten görs obligatorisk. Skyldighetenatt använda bilbälte föreslås omfatta alla sittplatser såväl frara sora bak där bilbälte skall finnas monterat på grund av särskilt påbud eUer där bältemonterats frivUligt. I vissa äldre bilar kan det undantagsvis förekoraraa bälteslypersom från skyddssynpunkt ej kan järaföras raed diagonal- och trepunktsbältenaulan måsle bedöraas sora otillförlitliga. Arbetsgruppen finner det lärapligtatt central trafiksäkerhetsrayndighet får raedge undantag av mera genereU räckviddi fråga ora sådana bälten. I enstaka fall kan det eventuellt bli aktuellt att fraratvingademonlcring av bälte som är olämpligt från säkerhetssynpunkt. Med hänsyn tillde avsevärda fördelar som bältes- Prop.1974: 86 14 användnmgenraedför bör raan dock i första hand genora rekoraraen-dationer söka fåbilägarna all byta ut äldre otillförlilliga bilbälten mot moderna bälten. Skyldigheten att användabilbälte bör inle gälla skadade eller eljest defekta bälten. I den mån bilbälteär påbjudet för fordonet, föreligger i sådant fall i stället en skyldighet förfordonets ägare att byta ut bältet. Vissaundantag från regeln om användningsplikt bör finnas. Skyldighet att användabilbälte bör av naturliga skäl gälla endast då bilen är i rörelse, raenundantag är befogade även för vissa situationer, när färdhastigheten är extreratlåg, t. ex. vid färd inora parkeringsplats, parkeringshus, bensinstations-eller verkstadsoraråde, vid backning eller under andra liknande förhållanden. Utredningen visar, all detraed hänsyn till olycksfrekvens, olycks-typer och skadeförlopp är rainst likabefogat alt använda bilbälte i tätortstrafik som i annan trafik. Det saknasdärför skäl att göra undantag för tätortstrafiken. En särskild fråga är omskyldigheten alt använda bilbälte skall gälla även yrkestrafik i tätorter, t.ex. taxitrafik och viss distribulionstrafik. Arbetsgruppen konstaterar att dethär rör sig ora yrkeskategorier sora vistas långa tider i trafiken och som därraedär utsatta för en väsentligt större risk för trafikskada än privatbilister. De trafiksäkerhetsraässigasynpunkterna i förening raed intresset att upprätthålla ett gott arbetarskyddtalar starkt raot att undantag från bältesplikt görs för ifrågavarandeyrkeskategorier. Några praktiska svårigheter för förare i sådan trafik attanvända bilbälte torde knappast finnas raed hänsyn till de moderna bältenaslätthanterlighet. Samraan-taget finner arbetsgruppen därför inte skäl allförorda undanlag från bältesplikten för yrkestrafik i tätorter. Skyddseffekten hosbilbältet är beroende av bl. a. den åkandes kroppskonstitution och raöjligheternaalt väl anpassa bältet efter kroppen. Probleraen aktualiseras i första, hand ifråga ora barnen raen gäller även andra kortvuxna personer. Av betydelse ärsåväl vikten sora längden hos den åkande. Vad gäller vikten har verkställdaundersökningar visat att bilbältet ger en god skyddseffekt inom viktintervallet35 . Hos småbarn, där kroppsvikten ligger klart under den angivnagränsen, , är skelettet raera deforraerbart och kroppsproportionernaavviker från de vuxnas. Särskilt påtaglig är disproportionen raeUan huvud ochhals, vilket kan innebära ökad risk för nackskador. Kort kroppslängd kan raedföraatt bältet ligger an raot den åkandes hals och ökar skaderisken vid häftig inbrorasning.De norraer som gäller för anbringande av fästpunkter för bilbälte är såutformade att en gräns fÖr minsta kroppslängd kan sättas tUl . När del gäller barnen börden nedre gränsen för användning av bilbälte av praktiska skäl bestäraraas soraen åldersgräns. För att undvika varje praktisk skaderisk i de aktuellaavseendena föreslås, att bältes- Prop.1974: 86 15 pliktenej skall gälla för barn sora ej fyUt . I övrigt bör användningsskyldighetej heller gälla för annan åkande, vars kroppslängd understiger 150 era.Arbetsgruppen understryker eraellertid kraftigt, alt den som har ansvaret för eltbam under bilfärd bör se till alt barnet även om del ej är använder bilbälte i den mån barnet raed hänsyn till sin vikt och kroppslängd(respektive -150 era) inte löper risk alt skadas. Arbetsgruppen pekarockså pä alt raan raed olika enkla raedel kan möjliggöra användning av bilbälteäven för korlvuxna personer och framhåller behovet av information härom. Fråganora en lagstiftning om placering av barn som ej kan använda bilbälte börövervägas. Gravidakvinnor torde löpa särskUd risk för skador även vid raindre olyckor. Behovet avdet skydd ett bilbälte erbjuder är alltså särskilt påtagligt. rätt placeratbälte torde ej ge upphov till skador på kvinnan eller fostret. Med hänsyn härlUlförordas ej något generellt undanlag från bältesplikten på grund avgraviditet. I vissa speciella fall kan undantag dock vara rnotiverat.Prövningen härav bör ske individuellt på grandval av läkarintyg. Det ärviktigt att kvinnorna inforraeras ora hur bilbälte skall användas vid graviditet. Personerraed fysiska handikapp har ofta elt större behov av särskilda stödanordningarän andra åkande. Ej heller för denna kategori finns därför anledning tillgenerellt undantag, utan en prövning bör även här ske individuellt på grundvalav läkarintyg. Utredningenvisar ej alt något medicinskt skäl för generell dispens från bältesplikten föräldre personer förehgger. Psykiskahandikapp i egentlig mening i form av klaustrofobi eller liknande torde manbehöva räkna raed endast i undanlagsfall. Allraän motvilja mot användning av bUbältenpå grand av ovana vid eller okunnighet om deras funktion och skadeförebyggandeeffekter är ej skäl för undantag. Även i detta avseende bör därför en prövningske individuellt på grundval av läkarintyg. Central medicinskmyndighet bör utfärda särskilda anvisningar till läkarna för bedömningen avvilka omständigheter som bör ligga till grund för prövningen av individuellaundantag från bilbältesplikten av raedicinska skäl. Av väsentlig betydelse äratt en bältesplikt efterlevs. Undersökningar som gjorts i Danraark, ochNorge visar att mellan två tredjedelar och tre fjärdedelar av de tUlfrågadevar positivt inställda till en bilbälteslagstiftning. De redovisade attitydernastöds av de australiska erfarenheterna av bilbälteslagstiftningen.Arbetsgruppen har uppfattningen att man har anledning räkna raed i stort settpositivt gensvar från bilisternas sida på en lagstiftning ora bältesanvändningoch konstaterar i anslutning därtUl att i sararaa raån sora bältesplikten raötsraed förståelse hos allmänheten minskar övervakningsproblemen. 1974: 86 16 Bältesplikten bör sanktioneras. Arbetsgruppen föreslår ettindividuellt straffansvar (bötesstraff) för envar åkande. Med hänsyn till atten åldersgräns ora för bältesplikten funnits läraplig, uppkoraraer inlenågot problera raed det rättsliga ansvaret fÖr barns användning av bilbälte. Vad slutligen gäller skadeståndsfrågan mynnar övervägandenaut i slutsatsen alt det saknas skäl att på grund av underlåtenhet att användabUbälte jämka ersättning för skada. 5 De svenska remissyttrandena över första rapport Sora närandes inledningsvis har rapporten remissbehandlatsi Danraark, , och . I det följande redovisas först desvenska reraissytlrandena, varefter några huvuddrag av yttrandena frångrannländerna återges. 5.1 Frågan om lagstiftning Reraissinslanserna delar arbetsgruppens uppfattning ifråga ora bilbältets skyddsegenskaper. Det stora flertalet godtar ävenarbetsgruppens arguraent i övrigt för lagsliftning ora obligatorisk skyldighetatt använda bilbälte. De tillstyrker därför raed några få undantag sådanlagstiftning. Till det flertal av reraissinslanserna som är positivtinställda till förslaget om obligatorisk användning av bUbälte hör bl. a.riksåklagaren, , , statenstrafiksäkerhetsverk, statens väg- och trafikinstitut, motororganisationerna dvs. AutomobU Klubben, ochMotormännens riksförbund , , ,och . En avvaktande hållning intas av iVästernorrlands län, som åberopar de hanteringsmässiga svårigheternabeträffande bilbältena, samt och , som tvekar i kontrollfrågan och anser att i förstahand propaganda- och informationskampanjer bör användas. Transportarbetareförbundetförklarar att förbundet intar en principiellt positiv inställning ibilbältesfrågan och alt det gärna vill raedverka till åtgärder som leder ökad användning av bilbälten. Med tanke på den mönsterbildande roll som deyrkesmässiga trafikutövama har i trafiken anser förbundet att i första handförutsättningar för en frivUlig bältesanvändning genora obligatoriskutrustning även av lastbilarna raed bilbälten bör skapas för dessayrkeskategorier innan lagstiftaing tillgrips. Prop.1974: 86 17 Därefterbör dessa yrkesgrupper och övriga bilister bearbetas intensivt i syfte alt påfrivillighetens väg nå en acceptabel användningsnivå. 5.2Fordon som bör omfattas av en lagstiftning om obligatoriskt bruk av bilbälte Förslageti rapporten alt användningsplikten skaU omfatta i princip allamonterade bälten tillstyrks eller lämnas ulan erinran av flertaletremissinstanser. anser inte att an-vändningsplikfenskall gälla även frivilligt monterade bälten. Förbundet åberopar att den sorainte vUl använda bilbältet raed lätthet kan montera bort det utan påföljd ochatt denna konsekvens av lagstiftningen är ologisk. Några remissinstanser sombiträder förslaget eller lämnar del ulan erinran tar upp olika problem som ärförenade med de frivilligt monterade bälten sora förekoraraer i det äldre fordonsbestån-del.Probleraen gäller frågan om effektiviteten hos dera och kontrollen av dem.Riksåklagaren framhåller vikten av att uppraärksarahet ägnas även åt dessabälten vid kontrollbesiktning. Klart olärapligt raonterade eller från skyddssynpunktotiUräckhga anordningar bör föranleda föreläggande ora bortmonlering ellerändring. Statens väg- och trafikinsitui framhåller, att generella dispenserfrån plikten all använda vissa äldre bälten kan bli förhållandevis kompliceradepå grund av det bristfälliga underlaget. En inventering av olämpliga bälteskonslruktionerkan enligt institutets mening eventuellt ske i saraband raed den århga kontrollbesiktningen.Sararaa förfaringssätt torde även kunna ulnyttjas för insamling av bedömningsunderlagför individuella dispenser. I samband med kontrollbesiktningar bör också tUlfällettUl inforraalion till fordonsägarna tas tUl vara, t. ex. i form avrekommendationer om utbyte av bilbälte. Väg- och trafikinstitulet anser vidare,att det måste klarläggas, om skyldighet att byta ut defekt bälte skall gällaäven sådana bälten som monterats frivilligt. Klarhet måste också skapasangående de kriterier efter vUka ett bälte skall bedöraas sora defekt, häriinbegripet frågan om bältets hanteringsegenskaper skall påverka bedöraningen.AB Svensk BUprovning anser, att fordonsägaren bör svara för att i första handsådana bälten sora utgör obligatorisk utrustning är i tillfredsställandeskick. Även ett förbud raot deraontering av bUbälten bör enligt bolagels raeningbegränsas tUl sådana bälten. I detta saramanhang påpekas att bilbälte inlefinns noterat som särskUd utrustning i besiktningshandling för bUar av 1968eller tidigare års raodell. Bolaget anser liksora statens väg- och trafikinstilut,att kravspecifikationer beträffande bUbältenas skick bör upprättas. Vidare börenligt bolagels mening formerna för bUbälteskontrollen anpassas till deförutsättningar som gäller vid rutinmässig fordönskontroll i sarabahd medköntroll- 1974: 86 18 besiktning.Beträffande vissa äldre bUar bör enligt bolagels mening beaktas svårigheternaatt nå vissa manöverorgan raed påtaget bälte. Enraed probleraen kring de frivUligt monterade bältena närbesläktad fråga tasupp av föreståndaren för statens rättsläkarstation i , och som anser, att användningsplikten i princip böravse trepunktsbällen. betonar att inforraalion bör spridas ora denbegränsade skyddseffekten hos tvåpunktsbälten. Riksåklagarenhävdar att användningspliklen skall avse endast förare och framsätespassagerare.Med en sådan lösning finns möjlighet för den som av någon anledning inte villanvända bälte alt åka i baksätet och vidare reduceras behovet av individuellaundanlag på medicinsk grund. Fråganora raonteringspåbud skall gälla även vissa andra bilar än dem som f. n.omfattas av sådant påbud diskuteras av flera remissinstanser. Rikspolisstyrelsenuttalar att även äldre bilar bör utrustas med bilbälten. anser altalla personbilar och lätta lastbilar som kan utrustas med rullbälten av trepunklslypbör förses med sådana bälten, åtminstone i frarasätet. Flera andra remissinstanserbehandlar frågan ora raonterings- och användningsplikt bör gälla även i lätta lastbUaroch uttalar sig positivt härora. upplyser, att verkethar bältesfrågan beträffande sådana bilar på sitt prograra och att det komraeratt lägga frara förslag i det aktuella avseendet. uttalar alt även lastbUar obligatoriskt bör varautrustade raed bilbälten. 5.3Av praktiska skäl betingade undantag Deförslag sora har lagts fram om undantag från bilbältesplikten av praktisktbetingade skäl dvs. när bUen ej är i rörelse eller när hastigheten ärextremt låg, t. ex. vid färd på parkeringsplats eller inom bensinstations-eller verkstadsområde, vid backning eller under liknande förhållanden tillstyrks eller lämnas utan erinran. 5.5.7Trafik i tättbebyggt område, yrkestrafik i allmänhet Allraäntanses och av en del reraissinstanser understryks, att användningsplikten börgälla även i tättbebyggt oraråde. Likaså anses grund saknas att undantadistributionstrafiken eller viss yrkeskategori från användningsplikten. Idenna fråga finns eraellertid vissa avvikande uttalanden. Blandde reraissinstanser sora uttryckligen hävdar att bUbältesplikten bör gälla ävenför yrkesttafiken i allraänhet kan nämnas riksåklagaren. , och Svenska kommunalarbetareförbundet.Arbetarskyddsstyrelsen uttalar att bUbältet i Prop.1974: 86 19 allmänhetmåste ses sora en skyddsanordning i arbetarskyddslagens raening och attskyldighet alt använda bilbälte delvis gäller inora lagens tUlärapningsoraråde,även ora skyldigheten f. n. inte är straffsanktionerad. sora i grunden är positivt tUl användning av bUbältenraen sora anser alt i första hand propaganda-och inforraalionskampanjer börprövas ytterligare för att öka användningen uttalar att stora praktiska problerakan uppslå ora all yrkesmässig trafik inkluderas i den föreslagnalagstiftningen. Beträffandepostdistributionslrafiken framhåller poststyrelsen, att styrelsen är välmedveten om de faror sora kan uppstå i trafiken för den personal sora orabesörjerposlutdelning m. ra. och finner det angelägel att denna personal skyddas i all raöjligraån. Postverkels person- och lastbilar förses därför raed bilbälten och verkethar också riktat en vädjan till sina förelagsnärander att verka för en ökad användningav bilbälten. Undantag från bilbältesplikten blir emellertid nödvändiga för lokalpostdistribution raed specialbUen Tjorven, eftersora avståndet raellan avläraningsställenaoftast inte är raer än . Likaså kan det behövas undantag för förare sorautför vissa andra transporter där antalet stopp är exceptionellt stort, t. ex.vid brevlådetöraning i de större städerna. Frånde postanställdas sida har ingen erinran gjorts raot att bilbältespliktenskall orafatta även postdistribution. I delta avseende hänvisas tillStatsanställdas förbunds positiva inställning till en bilbältesplikt som omfattaräven yrkestrafiken (jfr 5.3.1). Flertaletreraissinstanser accepterar förslaget att bilbältesplikten bör orafatta äventaxitrafiken och de uttalanden sora gjorts ora att den skall gälla yrkestrafiki allmänhet syftar också på taxitrafiken. anser att det är principiellt riktigt att bilbältespliktenskall gälla såväl förare som passagerare i taxibilar. Verket befarar eraellertidatt en tvingande regel skulle förorsaka stor irritation hos passagerarna ochatt efterlevnaden skulle bli dålig i taxibilar raed fasta bälten i baksätena.Baksätespassagerare i taxibUar bör enligt verkets raening tills vidare undantasfrån bilbältesplikt. RuUbällen blir enligt gällande bestäraraelserobligatoriska i baksäten fr. o. ra. bilmodeller och med hänsyn härtillkan undantaget slopas när praktiskt taget alla laxibilar har rullbältenäven i baksätena. menar att det är rimligt atttaxitrafiken undantas från bUbältesplikt till dess alt s. k. passiva bällessystemutvecklats till standardsystem. Förbundet åberopar som skäl raot bilbältesplikti 1974: 86 20 taxibUarförarnas serviceåligganden, passagerarnas obekantskap med olika typer avbilbälten särat åtskilliga andra av taxiyrkets natur betingade praktiska oraständigheter.Risken för att efterlevnaden av bilbältesplikten i taxibUarna skall bli dåligåberopas också och förbundet säger sig inte vUja raedverka tUl en sådanutveckling. Även anser i linje raed sittställningstagande i fråga ora yrkeslrafiken i allraänhet att undanlag från bUbältespliktenbör övervägas inom taxitrafiken. speciella praktiska problera i saraband raed bilbältesanvändning utöverdem sora nu redovisats - uppmärksammas i remisssvaren, överbefälhavaren, somej har någon erinran raot en bilbältesplikt, frarahåller att undantag blirnödvändiga inora krigsraaklen under raUilära operationer och vissa övningar. ABSvensk BUprovning påpekar alt en bUbältesplikt för bolagets personal raedfören ökning av tidsålgången vid fordonsbesiklningarna och därraed också ökadekostnader för bolaget. Även risken för nedsrautsning av bilbältena påtalas avbolaget. understryker att speciella behov avundantag sora ej täcks in under de av trafiksäkerhetsrådet föreslagnaundantagen kan föreligga inora bilbranschen. 5.4Av medicinska och tekniska skäl betingade undantag Deav raedicinska och tekniska skäl betingade undantag som trafiksäkerhetsrådetföreslagit i fråga ora barn och personer sora ej är rainst 150 eralånga har raed några få undantag godtagits, bl. a. raed hänsyn till behovet avenkla och klara regler. Sålunda anför att det raedhänsyn till att barn av sarama ålder har starkt varierande vikt och längdvisserligen hade varit mera motiverat att knyta skyldigheten att användabilbälte till en viss kroppsvikt än till åldern. A andra sidan skulle dettamedföra så stora praktiska svårigheter att verket godtar förslaget. anser också att det är praktiskt att använda en åldersgräns om 15år och frarahåller att statistiska uppgifter ger underlag för denna gräns.Socialstyrelsen anser att avgränsningen i stället för en åldersgräns om 15 årrespektive en längdgräns om bör utforraas raed utgångspunkt i vikten ochi övrigt raera generellt så alt undantaget gäller fall då bältets fästpunkter ibilkarossen oraöjliggör användningen eller kan förväntas innebära skaderisk förkorlvuxna personer. ullalar alt regeln i stället för att knytas tillåldern bör forrauleras så att undantaget omfattar personer som ej uppnått envikt om och en längd om . Flerareraissinstanser frariihåller betydelsen av att frågan om barns Prop.1974: 86 21 placeringi bU och därmed förknippade frågor angående särskUda barnslolar uppraärksaramas. Förslaget alt bilbältespliktskall gälla även för gravida kvinnor tUlstyrks. ifrågasätterlämpligheten av att höggradigt gravida kvinnor raed hänsyn till den rainskaderörligheten kör bil. Kvinnoläkarna bör i anslutning till anvisningar avsocialstyrelsen informera gravida kvinnor om de problem sora sålunda är förknippaderaed bilkörning under graviditet. Som passagerare bör gravida kvinnor färdas ibaksätet och några hinder för dem all då använda bUbälte torde inte föreligga.De gravida kvinnorna behöver därför inte undantas från skyldigheten attanvända bilbälte. Ävenförslaget att bUbältesplikten i princip skäll gälla också handikappade men medmöjlighet tUl individuella undantag tUlstyrks eller läranas ulan erinran av reraissinslanserna.Statens handikappråd framhåUer att en förutsättning för denna lösning dock äratt man åstadkommer elt enkelt och smidigt dispensförfarande.Handikappinstitutet, sora också delar trafiksäkerhetsrådets uppfattning attnågot generellt undantag ej bör gälla för handikappade personer, understryker,att de problera som kan uppstå för handikappade i saraband med bältesanvändningi flertalet fall torde hänga sararaan raed på- och avtagning av bältet. Dagensrullbälten raed klafflås torde eraeUertid endast i undantagsfall beredasvårigheter i detta avseende. Ifråga om trafiksäkerhelsrådets förslag alt central medicinsk rayndighet skallutfärda anvisningar ora undantag från bilbältesplikten framhållersocialstyrelsen, att denna ståndpunkt sammanfaller raed styrelsens uppfattningbeträffande det trafikraedicinska arbetet. Styrelsen är inställd på att isararåd raed trafiksäkerhetsverket utfärda sådana anvisningar. Föreståndarenför statens rättsläkarstatlon i som ansluter sig tilltrafiksäkerhetsrådets förslag i fråga om vissa undantag från bUbältesplikten understryker också nödvändigheten av att utfärdar anvisningartill läkarna om individuella raedicinska undantag från bUbältesplikten; 5.5 Efterlevnad,kontroll och sanktioner anfört i fråga ora efterlevnad, kontroll och sanktionerhar ej raött några invändningar. Sålunda tUlstyrks eller läranas utan erinranalt bUbältesplikten sanktioneras raed bötesstraff. Motormännens riksförbundanser, att bilbältesplikten även bör orafatta skyldighet alt rätt justerabältet. Förslagelalt underlåtenhet att använda bUbälte inte bör raedföra jämkning av skadeståndtillstyrks eller lämnas utan erinran. Prop.1974: 86 22