prop · FX03141 · 1974-12-31 00:00:00 — Utredningen beräknar att förslaget kommer att leda tillatt kommunerna tillförs ett större totalt bidragsbelopp än vad somberäknas följa av de tillfälligt höjda bidragssatserna.Utredningen beräknar statens årskostnader för det nya bidraget till färdtjänsttill 40 milj, kr. Utvidgningen av bidragsunderlaget och övergång till bruttokostnadberäknas öka statens kostnader med 65 milj, kr, för hemhjälp och 55 milj, kr,för familjedaghem. Den sammanlagda kostnadsökningen jämfört med destatsbidragsregler som annars skulle gälla för beräknas till 160 milj,kr, Remissinstanserna uttalar allmänt sin tillfredsställelseöver den allmänna utformningen av utredningens förslag. ,, i , LO, TCO och HCK anserdet särskilt värdefullt att utredningen föreslagit att kommunernas kostnader för färdtjänsten för handikappade blirbidragsberättigande. och framhåller att ett genomförandeav förslaget bör leda till en nödvändig utbyggnad av färdtjänsten och stimuleraintresset för införandet av färdtjänst i de kommuner som saknar sådan. LO understrykerfärdtjänstens stora betydelse i strävandena att åstadkomma integration ochnormalisering för handikappade, menar att förslaget medverkar tiU att engrundläggande social service garanteras alla, oberoende av kommunens ekonomi, HCK påpekar att statsbidraget till färdtjänst inte fårbegränsas till primärkommunerna utan utgå också till de landsting som bedriverfärdtjänst. noterar att utredningens förslag innebär attstatsbidrag också skall utgå till landstingskommun. DHR anser att de markant rörelsehandikappadesförflyttningsbehov måste lösas i annan ordning än vad utredningen föreslagit,nämligen i första hand genom anskaffande av bil och därefter genom färdtjänstoch genom att de allmänna färdmedlen anpassas till människornas behov avtillgänglighet. Utredningens förslag om bidragens konstruktion har iallmänhet inte heller föranlett erinringar från remissinstansernas sida.Svenska kommunförbundet, landstingsförbundet samt länsstyrelserna i Blekingeoch finner det särskilt betydelsefullt att de av utredningenföreslagna bidragskonstruktionerna garanterar kommunerna så stor frihet sommöjligt. understryker surskilt vikten av enkelt utformadebidragsregler, A\tr\ framhåller värdet av att man underförsöksperioden utformar statsbidragssystemet pä ett Smidigt och förenklat sätt.Statens handikappråd och framför däremot farhågor för att en alltför storfrihet för kommunerna kan innebära risker för att färdtjänsten kan få enolikartad standard i kommunerna. Även DHR hävdar att statsbidraget tillfärdtjänst måste vara beroende av att vissa minimikrav uppfylls av kommunen. Förslaget att statsbidrag skall utgå på grundval avkommunernas bruttokostnader tillstyrks eller lämnas utan erinran av flertaletremissinstanser. i framhåller att förslagetleder till en påtaglig administrativ förenkling, TCO framhåller att förslagetger varje kommun möjlighet att utforma och dimensionera verksamheten efter sinaönskemål och behov. anser att man entydigt bör definiera vad somfaller under beteckningen bruttokostnader för färdtjänsten, HCK anser detfelaktigt att kommunerna ges möjlighet att ta ut en hög avgift av den färdtjänstberättigadesamtidigt som man kan kvittera ut statsbidrag. Utredningens förslag om statsbidragens storlek tas upp inågra remissyttranden. framhåller att förbundettidigare gjort särskild framställning om höjning av bidragsnivån för bådesocial hemhjälp och familjedaghemsverksamhet till , Det förhållandet attstatsbidrag föreslås utgå även till färdtjänst rubbar inte denna uppfattning.Det nu föreliggande förslaget har emellertid utformats som en lösning avseddatt innebära avveckling av vissa tillfälliga stimulansåtgärder utan attreducera den aktuella tillförseln av statsmedel till kommunerna. Förbundet anser att förslaget alltså bör bedömas frän denutgångspunkten och med hänsynstagande till att en uppräkning skall ske avbidragsunderlaget. Även när hänsyn tas till dessa speciella förutsättningar ochtill det förhållandet att det är en temporär lösning som föreslås finnerförbundet att förslaget om som bidragsnivå för alla tre bidragen synes geett alltför otillfredsställande utfall för många kommuner. Förbundet pekar påstatsbidraget till hemhjälpsverksamheten och anser att man med utredningensförslag kan befara att de behövliga insatserna i denna socialt betydelsefullaverksamhet äventyras. Förbundet anser därför att det finns anledning att ytteriigareöverväga bidragsnivän för denna verksamhet. i länframhåller att det ställer sig relativt dyrare för kommunerna i glesbygd än iövriga kommuner att sörja för social hemhjälp och färdtjänst till följd avglesbygdsområdenas storlek samt ålders- och bebyggelsestruktur. Länsstyrelsenanser därför att statsbidraget till färdtjänst och social hemhjälp i inrestödområdet bör utgå av kommunernas bruttokostnader. PRO förordar attbidragsprocenten i ekonomiskt svaga kommuner med ett dåligt utvecklattransportsystem fastställes till för färdtjänsten. Utredningensförslag att de ändrade bidragsbestärnmelserna får formen av en treårigförsöksverksamhet föranleder i allmänhet inte några erinringar frånremissinstanserna. RRV betonar att man genom sitt tillstyrkande av detföreliggande förslaget inte tagit ställning till statsbidrags-givningensutformning på . i understryker attutredningens förslag enbart kan betraktas som en kortsiktig lösning. Rentallmänt förordar att en ökande andel av statens ekonomiska stöd tillkommunerna ges i form av generella bidrag. Även ochsocialutredningen anser det angeläget att statsbidragsgivningen blir sägenerell sorn möjligt med hänsyn till att kommunerna vid val av olika vägar atttillgodose ett behov lätt kan styras av förekomsten av statsbidrag.Socialstyrelsen ser utredningens förslag som ett steg mot en sådan enhetlig bidragsgivningtill kommunernas socialvård. Även socialutredningen finner utredningens förslagförenliga med sina synpunkter på hur ett generellt statsbidragssystem till kommunernassocialvård skall vara beskaffat. Både och betonar angelägenheten av atteffekten av de nya och ändrade statsbidragsbestämmelserna utvärderas. Socialstyrelsenförutsätter att särskilda medel anvisas för ändamålet. Även RR V förordar atten undersökning påbörjas för att se i vad mån specialdestinerade statsbidragpåverkar kommunernas handlande. 4.2 Bidrag till färdtjänst Utredningen har i den föreslagna författningstexten använtbeteckningen social färdtjänst. framhåller att färdtjänstenbör ses som en del av de allmänna kommunikationerna i kommunen och därför börbenämnas . Utredningen har inte förordat några särskilda reglerbeträffande färd- Prop, 1974:141 13 tjänstresor i annan rnän än att kommunens kostnader för skolresorskall avräknas från bidragsunderlaget. Detta förslag tillstyrks eller lämnasutan erinran av remissinstanserna i huvudsak. , HCK och DHRframhåller dock att som förutsättning för statsbidrag bör gälla att kommunenger de färdtjänstberättigade tillgäng till obegränsat antal resor och att ingarestriktioner bör finnas beträffande resornas längd eller resor i andrakommuner. Vidare bör den enskildes avgifter inte få överstiga vad motsvaranderesa kostar rned allmänna kommunikationer. anser också att somvillkor för statsbidrag bör gälla att kommunen upprättat en plan över sinfärdtjänstverksamhet. pekar pä att kostnader för resor till förskolor bordefå inräknas i bidragsunderlaget. och länsstyrelserna iStockholms och hävdar att kostnader för handikappades resor tilloch frän andra skolor än - utförda genom den ordinarie färdtjänsten- bör ingå i bidragsunderlaget, DHR anser att resor till utbildning som sker isamband med den kommunala vuxenutbildningen och andra former av studier förvuxna bör ingå i bidragsunderlaget, RR V delar utredningens uppfattning att skolresornaför handikappade är att betrakta som en integrerad del av kommunernas insatserpå skolans område och att de därför inte bör inräknas i bidragsunderlaget, PROframhåller att färdtjänsten inte bara skall svara för transport av handikappadeutan skall också täcka det kommunikationsbehov som föreligger för ett stortantal äldre personer utan tillgång till egna transportmedel och i orter där deallmänna kommunikationsmedlen inte täcker behovet. Utredningens förslag att kostnaderna för de s, k,behandlingsresorna skall få inräknas i bidragsunderlaget tillstyrks avremissinstanserna. framhåller att administrationen försåväl försäkringskassorna som kommunerna skulle väsentligt förenklas om sådanaresor inräknades i bidragsunderlaget i samtliga kommuner med färdtjänst. RR Vpåpekar att ersättning till den handikappade ändå måste utbetalas genom denallmänna försäkringen i de fall avgiften för färdtjänsten överstiger sexkronor. anser det naturligt att kommunerna själva fåravgöra om de vill organisera administrationen så att ersättning alternativt kantas ut från . Denna ersättning bör då frånräknasbidragsunderlaget. i finner inte tillräckligaskäl föreligga av exempelvis administrativ art för en överföring av dessakostnader från försäkringsväsendet till kommunerna. Kommunalekonomiska utredningen har också behandlat den avhandikapputredningen tidigare aktualiserade frågan om statsbidrag till anskaffningav bil åt handikappad som komplement till färdtjänsten och har för sin del intefunnit anledning föreslå ett sådant statsbidrag. Utredningens ståndpunkt möterdelade meningar bland remissinstanserna. RR V delar utredningens uppfattningatt det är olämpligt att statsbidrag till handikappades anskaffning av bilskulle kunna utgå enligt tvä system. bör dock övervägas om nuvarande bidrag genomarbetsmark- Prop,1974:141 14 nadsverket eller bidrag till kommunerna för bil somkomplement till färdtjänsten är mest lämpligt för att nä det avsedda syftet.Svenska kommunförbundet accepterar utredningens slutsats mot bakgrund avutredningens direktiv. Frågan om vidgning av handikappades rätt till bidrag föratt anskaffa egen bil anses dock angelägen och bör tas upp till en allsidigbelysning och prövning. Behovet av en sådan närmare undersökning innan slutligställning tas till frågan förordas också av . ,, HCK och DHR förordar att statsbidrag skall utgå föranskaffning av bil i enlighet med handikapputredningens tidigare förslag.Därvid framhålls att lösningen att ge bidrag till egen bil i många fall kanvara fördelaktigare för såväl den enskilde som för samhället. 4.3 Bidrag till hemhjälp Utredningens förslag om ett utvidgat bidragsunderlagtillstyrks av remissinstanserna. och Svenska kommunförbundetfinner det dock önskvärt att bidragsreglerna får en mera generell karaktär, såatt huvudförutsättningen för bidrag endast är att hjälpmottagaren bor i enskilthem. Kommunerna får då reella alternativ till servicen i hemmen, som i vissafall kan ha en isolerande och passiviserande verkan och dessutom innebäramindre rationella lösningar. Liknande synpunkter framförs av statenshandikappråd och HCK. pekar därvid bl. a. på angelägenheten avatt den sociala hemhjälpen förmedlar kontakter med samhället för att bryta denisolering som lätt drabbar handikappade. pekar vidarepå att sysselsättnings-verksamhet är viktig för att aktivera pensionärer ochhandikappade. anser därför att även kostnader försysselsättnings-verksamhet som utförs i kollektiva former bör få inräknas ibidragsunderlaget. förutsätter vidare att kostnader för jour-och beredskapstjänstgöring samt löneförmåner vid fortbildning i fortsättningenblir bidragsberättigade. DHR anser att statsbidrag skall kunna utgå påkommunernas totalkostnader för mer omfattande hjälpbehov till gravthandikappade som bor i servicebostäder. RR V förutsätter att statsbidrag utgåri de fall hjälpen lämnas utanför den enskildes hem - t. ex. vid dagcentral -eftersom detta medför större möjligheter för kommunen att välja den i detenskilda fallet mest ändamålsenliga metoden för att ge hjälp. Arbetsmarknadsstyrelsenifrågasätter om inte i bidragsunderiaget också bör inräknas kostnader förtjänstgöring vid institutioner, t. ex. barnhem, barnstugor, dagcentraler etc. l'RUfinner vidgningen av bidragsunderlaget berättigad med ett tillägg att bidragsonirädetockså skulle täcka in kostnader för annan hjälpverksamhet för den sorn bor iegen bostad och som arbetsmässigt kan jämföras med snöröjning. Socialstyrelsenpåpekar att svårbemästrade gränsdragningsproblem uppkommer om de administrativakostnaderna skall inräknas i bidragsunderlaget. Styrelsen anser att sådanakostnader därför bör beräknas schablonmässigt. 4.4 Bidrag till familjedaghem Utredningens förslag om ett utvidgat bidragsunderlagtillstyrks genomgående av remissinstanserna. LO framhåller attfamiljedaghemmen kommer att ha stor betydelse under ett uppbyggnadsskede avden kommunala barnomsorgen men även för barn som av särskilda skälinte kan vistas i grupp. LO tillstyrker därför förslaget men påpekar attbidragsbestämmelserna inte får vara så utformade att familjedaghemmen avkommunalekonomiska skäl framstår som ett mera attraktivt alternativ än deninstitutionella verksamheten. påpekar att inräknandet avomkostnadsersättningen i bidragsunderlaget kan ha särskilt stor betydelse dådet gäller handikappade barn vilkas omvårdnad ibland kan medföra extrakostnader i form av t, ex, speciell kost. ochlänsstyrelsen i anser att i bidragsunderlaget också bör inräknaskostnader för arbetsledning, kontorspersonal och övriga administrativakostnader för denna verksamhet. i ifrågasätter ominte i bidragsunderlaget även borde få inräknas kostnaderna förfamiljedaghemskonsulent och förskolekonsulent. , RR V, länsstyrelserna i ochNorrbottens län samt föreslår att den s, k. kvotregelnslopas i samband med att statsbidragsbestämmelserna nu ändras. Kraftigt ökade resurser har ställts tillförfogande för en utbyggnad av den sociala omvårdnaden för äldre ochhandikappade. Utbyggnaden har främst skett inom den öppna vården. Antaletpersoner som fått hjälp genom den sociala hemhjälpen har mer än fördubblatsmellan - från ca 145 000 till över 300 000. pågåren kraftig utbyggnad av andra grenar inom kommunernas öppna åldrings- ochhandikappvård, t, ex, färdtjänst, matdistribution och matservering i olikaformer, fotvård, badservice, motionsgymnastik och olika former avsysselsättning för personlig aktivering och meningsfull samvaro. Förhandikappade har därutöver betydande resurser ställts till förfogande förrehabilitering, undervisning och utbildning, arbete och bostäder samt tekniskahjälpmedel av olika slag. Pensionärernas ekonomiska trygghet har också förbättratsbetydligt . Pensionärer med låg eller ingen ATP-pension harsedan är 1969 fått en årlig standardhöjning av sin pension genom pensionstillskotten.Vidare har möjligheterna att få förtidspension vidgats betydligt. I prop,1974:129 till årets riksdag har vidare lagts fram förslag som utöver ensänkning av den allmänna pensionsåldern innebär avsevärda förbättringar avfolkpensionens grundbelopp, höjda pensionstillskott för dem som saknar ATPeller har låga ATP-belopp, bättre pensionsförmåner för unga invalider och förbättrade handikappersättningarinom folkpensioneringen. Utbyggnaden av samhällets insatser för god socialomvårdnad för äldre och handikappade niåste fortsätta. För att ge underlag förden framtida utformningen och inriktningen av samhällsinsatserna för de äldre harjag tillkallat en utredningsman som skall göra en kartläggning av deäldres situation då det gäller social omvårdnad och andra levnadsbetingelser. För att underlätta för kommunerna att utvidga verksamhetenmed social hemhjälp och kommunala familjedaghem och stärkasysselsättningen beslutades vid riksdag pä regeringens förslag entillfällig höjning av statsbidraget till dessa verksamheter frän till 50%under (prop. 1973:165, FiU 1973:40, rskr 1973:344). Syftetmed dessa ökade resurser var att ge möjlighet till nyanställning av personaleller till utökning av arbetstiden för befintlig personal. Med hänsyn tillangelägenheten av att samhället på olika sätt stöder den sociala servicenuppdrog Kungl. Maj:t åt kommunalekonomiska utredningen attmed förtur behandla frågorna om storlek och utformning av statsbidragen tillkommunernas sociala hemhjälp och familjedaghenisverksamhet för tiden efter år1974. Vidare fick utredningen i uppdrag att i samband därmed även behandla denav handikapputredningen tidigare i betänkandet (SOU 1970:64) Bättre socialtjänstför handikappade aktualiserade frågan om statsbidrag till den kommunalafärdtjänsten. Resultatet av utredningens överväganden skulle redovisas i sådantid att beslut om de statsbidragsregler som skall gälla fr. o. rn. den Ijanuari 1975 kunde fattas vid riksdag. har lagt fram betänkandet (SOU 1974:41) Statsbidrag tiUkommunal färdtjänst, hemhjälp och familjedaghemsverksamhet. I betänkandetföresläs att statsbidrag skall införas till kommunernas färdtjänst förhandikappade. föreslås nya regler för statsbidragen till kommunernaskostnader för social hemhjälp och familjedaghem. Statsbidrag föreslås utgå med35 % av kommunernas bruttokostnader för såväl färdtjänst som social hemhjälpoch familjedaghem. Bidragsunderlaget för färdtjänst föreslås omfattakostnaderna för av kommunen anordnad färdtjänst för handikappade. Det nuvarandebidragsunderlaget för social hemhjälp och familjedaghem föreslås utvidgat. Förden sociala hemhjälpen skall statsbidrag lämnas inte bara för kostnaderna förhemvårdare och hemsamariter utan även för särskilda kostnader som avser hår-och fotvård, badservice, matdistribution, snöröjning samt arbetsledning ochadministration. För de kommunala familjedaghemmen skall statsbidraget utöverlönekostnader omfatta även omkostnadsersättning till dagbarnvårdarna ochföreskrivna hälsokontroller av dagbarnvårdare och dennes familj. De nyareglerna avses gälla försöksvis . Huvudlinjerna i de av utredningen framlagda förslagen harmött ett positivt gensvar vid remissbehandlingen. Som särskilt betydelsefulltbedöms utredningens förslag att kommunerna skall få statsbidrag till Prop, 1974:141 17 kostnaderna för färdtjänst. Jag ansluter mig tillutredningens förslag om den allmänna utformningen av statsbidragsgivningen påifrågavarande områden och kommer i det följande att på grundval av utredningensbetänkande lägga fram förslag till bidragsreglernas närmare utformning medgiltighet fr, o. ni. Insatserna för handikappade har till syfte att tillgodosede särskilda behov som handikappet innebär och därigenom ge handikappade sammamöjlighet som andra att leva med i samhället. Goda möjligheter tillförflyttning har en grundläggande betydelse för att handikappade ska kunnadelta i samhällslivet. har i sitt tidigare nämndabetänkande betonat vikten av att goda färdmöjligheter skapas för handikappade.Utredningen anser att defta bör ske genom att det allmänna färdväsendet bättreanpassas till handikappades behov och att, som komplettering till dessaallmänna anordningar, en god färdtjänst byggs upp över hela landet. Frågan ornatt så långt möjligt göra de allmänna kommunikationerna tillgängliga förmänniskor med olika slags handikapp utreds f. n. av särskilda sakkunniga. Som komplettering till de allmänna kommunikationerna är engod färdtjänst en viktig förutsättning för att förverkliga kravet påintegration och normalisering för handikappade. Med färdtjänst avser jag därviden primärkommunal eller landstingskommunal transportservice för handikappade,som har svårt att anlita allmänna kommunikationer eller förflytta sig på egenhand. utvecklar i sitt betänkande hurfärdtjänsten enligt dess mening bör vara beskaffad. Utredningen framhåller attfärdtjänsten skall betjäna alla vars handikapp motiverar att de har tillgångtill denna särskilda transportservice och inte vara förbehållen endast vissagrupper av handikappade. Vidare skall färdtjänsten fä anlitas efter behov ochinte begränsas till vissa färdmäl eller vissa tider. Resenärens behov avpersonlig hjälp vid färden bör tillgodoses och färd kunna påkallas lätt ochutan omgång. Rätt att anlita färdtjänst skall ha giltighet över hela landet. uppfattning ansluter sig i principtill Svenska kommunförbundets rekommendation 1969 och överensstämmermed de synpunkter som framförts av handikapporganisationerna i samband medremissbehandlingen av kommunalekonomiska utredningens betänkande. Jag finnerliksom handikapputredningen och kommunförbundet det angeläget att enfärdtjänst av god kvalitet byggs upp över landet. föreslog i sitt betänkande att ettsärskilt statsbidrag till den kommunala färdtjänsten skulle införas. Bidragetskulle utgå av kommunens nettokostnader. I denna del överlämnadesbetänkandet till kommunalekonomiska utredningen för prövning. Genom de inledningsvis nämnda tilläggsdirektiven fick kommunalekonomiska Prop, 1974:141 18 utredningen i uppdrag att med förtur behandla bl. a.frågan om statsbidrag till färdtjänsten. nu framlagda förslag innebär att statsbidraget till kommunernaskall utgöra av kommunernas driftkostnader brutto för färdtjänst. Förutomatt detta innebär en viss. förstärkning i förhållande tillhandikapputredningens förslag blir bidragsbeloppet genom denna konstruktion oberoendeav den avgift som kommunen tar ut av den som anlitar färdtjänsten. Jag villdärvid erinra om att handikapputredningen i sitt betänkande föreslog att avgiftskall tas ut för de resor färdtjänstberättigade gör. Denna avgift bör som handikapputredningenföreslog motsvara avgiften för färd med aUmänna kommunikationsmedel, I den månavgifterna för sådana resor förändras är det naturligt att avgifterna ändrasäven beträffande färdtjänsten. Jag förordar i enlighet med kommunalekonomiskautredningens förslag att statsbidraget till kommunernas ochlandstingskommunernas färdtjänst utgår och att bidraget beräknas påkommunernas driftkostnader brutto för verksamheten, inberäknat kostnaderna förden arbetsledande personalen. Det bör ankomma på att utfärdanärmare föreskrifter för beräkningen av statsbidraget. Jag delar kommunalekonomiska utredningens uppfattning attstatsbidraget till färdtjänst inte bör förknippas med mera detaljerade föreskriftersom villkor för bidraget. Det ligger i linje med en allmän strävan att förenklastatsbidragsreglerna och begränsa detaljföreskrifterna från statens sida ianslutning till statsbidrag till kommunerna. Som utredningen föreslagit börett sådant förenklat statsbidragssystem prövas somomfattar åren 19751977 för att utröna om reglerna för statsbidrag tillkommunerna allmänt sett kan göras enklare. Det är enligt min mening angeläget att en färdtjänst avgod kvalitet byggs upp över hela landet. Ansvaret härför åvilar varje enskildkommun. Syftet med det nya statsbidraget är att underlätta för kommunerna attgenomföra en sådan uppbyggnad. Jag förutsätter att kommunerna utnyttjar detstatliga stödet till färdtjänst för avsedda förbättringar av denna viktigaverksamhet, I detta sammanhang vill jag även framhålla betydelsen avdet i handikapputredningens förut nämnda betänkande framförda förslaget ominrättande av handikappråd i kommunerna och länen. Sådana samrådsorgan finnsnu i alla län och i ca 200 av landets kommuner. Jag tillmäter dessa råd storbetydelse, bl. a. genom att de ger kommunerna tillgång tillhandikapporganisationernas sakkunskap och möjligheter att i samarbete medhandikapprörelsen utforma en riktigt avpassad service för olika grupperhandikappade. Som bl, a, framhållit är det viktigt attdet nya bidragssystemet noggrant följs upp och utvärderas. Därvid bör bl, a. klariäggasi vad mån erfarenheterna av de nya bidragsreglerna ger anledning att övervägaändringar efter försöksperiodens slut. Jag avser att i annat sammanhang föreslåatt en sådan uppföljning och utvärdering kommer Prop, 1974:141 19 Kommunalekonomiska utredningens undersökningar visar att skolresori allmänhet ligger utanför den normala färdtjänstverksamheten och i ställetingår som en integrerad del av insatserna på skolans område. Jag delar därförutredningens mening att resor som sker i anslutning till den allmännaförskolan, eller gymnasieskolan inte skall inräknas ibidragsunderlaget för färdtjänsten.