prop · FX0328 · 1974-12-31 00:00:00 — , , , Svenska , och några kommuner framhåller det principiellavärdet och de praktiska fördelarna av att organisationslivet får vidgadeuppgifter på detta område. allmännyttiga bostadsföretag anser attockså de allmännyttiga bostadsföretagen i växande utsträckning bör bli byggherrarför och ägare av samlingslokaler. a. , statens planverk, ett tiotal. , , Svenskariksbyggen och allmännyttiga bostads- 1974: 28 262 företaginstämmer i att lokalfrågorna i en kommun mer än hittiUs måste ses som enhelhet. understryker kommunernas ansvar för planering och samordning ochSvenska kommunförbundet anser att kulturnämndema här har en viktig uppgift bl.a. för att i samarbete med skilda lokalägare initiera en inventering ochplanering av hela samlingslokalbeståndet i kommunen. Länsstyrelseni och påtalar glesbygdens behov avsärskilt stöd. ,handikapputredningen och betonarhur angeläget det är att lokaler blir anpassade till de handikappades särskildabehov på sätt som anges i 42 a § byggnadsstadgan och i statens planverksföreskrifter, råd och anvisningar till nämnda bestämmelse. Den statligahandläggningen av ärenden om samlingslokalstöd tas upp av ,som anser att oavsett organisationsform så bör företrädare för kulturområdet fåinflytande över de övergripande besluten i samlingslokalärenden. Liknandesynpunkter framförs av ABF. Enrad organisationer t. ex. ABF, HSB och Svenska önskar ett ökatsamhällsstöd till lokaler och utrustning. Behovet av rådgivning ilokalfrågor behandlas av några remissinstanser. ochstatens historiska museum betonar att det bör vara en statlig uppgift attbedriva ett fortlöpande utvecklings- och forskningsarbete inom lokalområdetoch att lämna råd och anvisningar i dessa frågor till landsting, kommuner ochorganisationer. Det övergripande ansvaret för denna uppgift bör åvila det nyakulturrådet som i vissa frågor bör samarbeta med . Liknandesynpunkter framförs av teater- och musikrådet. SÖanser sin rådgivning på biblioteksområdet fyUa en stor funktion. Svenskariksteatern anser att rådgivning naturligt bör ingå i expert- ochkonsultuppgifter. Denhittillsvarande fördelningen mellan museernas lokaler för skUda ändamål börenligt MUS 65 omprövas, varvid hänsyn bör tas till att museernas service tUlallmänheten och forskare bör förbättras. Ökadeutrymmen för tillfälhga utställningar är för majoriteten av museerna ett av demest angelägna behoven. En sådan ökning är i regel endast möjlig genommotsvarande minskningar av lokalerna för basutstäUningarna. I samband med ensådan minskning kan det bli nödvändigt att anordna studiemagasin. Enlämplig vård av museisamlingarna försvåras av otUlräckliga 1974: 28 263 Väsentliga rationaliseringsvinster kan görasgenom större magasinsenheter, där föremålen kan ges regelbunden tiUsyn. Enutredning bör göras av i samarbete med det föreslagna musei-och utställningsrådet rörande möjligheterna till gemensamma magasin medstordrift för flera museer i olika delar av landet. 23.5 Remissyttranden över MUS 65:s betänkande Museerna Utredningenssyn på behovet av lokaler för olika former av verksamhet delas avnaturhistoriska . Åsikten att en angelägenökning av de för tillfälliga utställningar avsedda utrymmena i regel endast ärmöjlig genom motsvarande minskning av lokalerna för basutställningarna delasinte av de remissinstanser som uttalat sig i denna fråga. Föreningen finner förslaget spegla den tid då den tillfälhgautstäUningen var ny och museets viktigaste verksamhetsform. En fortsattutbyggnad av den utåtriktade verksamheten måste enligt föreningen koncentreraspå uppsökande och ambulerande verksamhet, vilket ställer krav på verkstads-ochekonomUokaler. Utredningens åsikt attmöjligheterna att tillskapa gemensamma magasin med stördrift lör [lera museeri olika delar av landet bör utredas tillstyrks av bl. a. iÖstergötlands län, läns landsting och och Linköpingsstads museum. i avvisar däremot bestämt tanken pågemensamma magasin för stordrift, eftersom ett sådant system enligtlänsstyrelsen sannolikt leder till lägre nyttjandegrad och också kommer attstöta på motstånd från mindre museer och hembygdsföreningar. kommunoch Föreningen att de i princip ansluter sig tUl tanken påcentrala föremålsdepåer, men att det också finns ett starkt psykologisktmotstånd mot denna tanke hos mindre museer och hembygdsföreningar. FöreningenSveriges landsantikvarier anser att det största tänkbara uppsamlingsområdet förett magasin torde vara länet och att eventuella centrala depåer därför bordeknytas till länsmuseerna. 24 Statens ekononuska insatser Kulturrådetsberäkningar av offentliga utgifter för kulturändamål visar att de offentiigadriftutgifterna för kultur senare hälft ökade med igenomsnitt i fast penningvärde. , Kommunernas och landstingens utgiftersteg snabbare än statens. För samtliga utgör dock kulturutgifterna en liten delav den totala budgeten. gör dock vissa reservationer med hänsyntill brister i det statistiska underlaget. Pågrundval av aktuell statistik och en delvis annan avgränsning av kulturområdetberäknas de offentliga driftutgifterna för kulturändamål exkl. stöd tillungdomsorganisationerna (staten 1972/73) ha uppgått till 1 086 milj.kr. Kommunernasdrifttitgifter uppgick till 620 mUj. kr., landstingens till 30 milj. kr. ochstatens tUl 436 mUj. Det innebär att kommunerna svarade för , statenför och landstingen för av de offentliga driftutgifterna för kultur. Utvecklingenav de statliga driftutgiftema för kultur under budgetåren 1964/651973/74redovisas i figur 1. I figuren har också lagts in en uppgift avseende den idenna proposition föreslagna ökningen för /75. Under.perioden1964/651972/73 mer än fördubblades kulturutgifterna, mätta i fasta priser.Den exakta storleken av ökningen kan inte anges främst med hänsyn till enbudgetteknisk reform som genomfördes . Formernaför det statliga stödet till fri kollektiv skapande verksamhet har beskrivits idet föregående (7.1). Utvecklingen av de statliga utgiftema för dessa ändamålframgår av tabell 1. Statliga utgifter till fri kollektiv skapande verksamhet budgetåren1964/65. 1968169 och 1972173. löpande priser (milj. b) exkl.bidrag via AMS 1974: 28 265 Statliga driftutgifter för kultur19641651974175. Löpande och fasta priser. 1 66/67 68/69 69/70 70/7t 71/72 72/73 73/74 74/75 TUl kultumtgifter förs utgifter under avsnittetKulturändamål i rUcsstaten, en tredjedel av anslagen till studiecirkelverksamhet och studieförbund samt bidrag av särskilda lotterimedel. I figuren redovisas utgifter för budgetåren 1964/651912/13, anvisade anslag /74 och föreslagna anslag för /75. Fast prisberäkningen är osäker med hänsyn till den bud gettekniska reform som genomfördes /70 (se anm. tiU ta beU 2). . . Hur statsanslagen fördelar sig tiU de statliga kulturinstitutionerna redovisas i tabeU 2. Anslag till statliga kulturinstitutioner förbudgetåren 1964165, 1968169 och 1972/13, löpande priser (milj. Operan/24,7 45 Statiiga museer 10,8 20 Anm.: /70 gjordes en budgetteknisk reformsom innebar att sociala avgifter och lokalkostnader fr. o. m. detta budgetårbelastar resp. institution. Bidrag tUl regional och lokal institutionsverksamhetutgår i olika former. Statsbidrag tiU stadsteatrar och därmed likställda teatrarutgår i form av dels grandbidrag, dels tUläggsbidrag. lopp motsvarande av teatrarnas kostnader i sinhelhet eller upp till ett av Kungl. Maj:t fastställt belopp ett visst spelarför löner och vissa sociala avgifter. TiUäggsbidrag utgår varje budgetår med beloppmotsvarande av löneökning som beräknas motsvara förändringar avstatstjänstemännens löner efter det budgetår för vilket grand-bidrag senastfastställts, dels av ökningen av de bidragsberättigade sociala avgiftema.Teater- och musikrådet beslutar med vilket belopp statsbidraget skall utgå.Till två teatrar utgår särskilda bidrag för turné-verksamhet. Statens, kommunernas och landstingens bidrag tillstadsteatrar och därmed likställda teatrar 1964/651972/73 framgår av tabell 3. Samhällsstödet till stadsteatrar och därmed likställda teatrar budgetåret1964165,1968169 och 1972173. Entréavgifter och övriga intäkter % av tot.oms. 1964/65 1968/69 1972/73 10.6 33 11,8 21 För de statsunderstödda yrkesorkestrarna prövar Kungl.Maj:t inför varje budgetår resp. orkesters framställning om bidrag. Kungl.Maj:t fastställer ett nettobidragsbelopp som utgår från en viss volym på verksamheten.Bidrag föratsatts utgå till orkesterföretagen från kommun eller från annat hållmed minst samma belopp som staten anvisar. Sedan spelåret är avslutat får orkestemtUläggsbidrag för i huvudsak icke förutsebara löneökningar som inträffat underspelåret. Särskilda bidrag utgår tUl och som endast till en del består av professioneUa musiker. Statens, kommunernas och landstingens bidrag tUlyrkesorkestrarna 1967/681972/73 framgår av tabell 4. Samhällsstödet till yrkesorkestrarna budgetåren 1967168, 1968169och 1972/73. milj. kr milj. kr. % av tot. % av tot.oms. Prop.1974: 28 267 Stödettill länsbibhotek och lånecentraler fördelas av SÖ. I fyra län fungerar destatliga stifts- och landsbiblioteken som länsbibliotek och har därför lägrelänsbiblioteksbidrag. Det statliga bidraget tUl folkbiblioteksverksamhetuppgår innevarande budgetår tUl 5,8 milj. kr. Länsmuseerna får ingetdirekt statligt stöd. Ett indirekt stöd utgår dock genom det bidrag om 90 %till avlöning av en landsantikvarie, vilken i de flesta län också är chef förlänsmuseet. I samtliga län utgår dessutom bidrag för en amanuens. För en särskild antikvarie på gällersärskilda bestämmelser. Det statliga bidraget till avlöningar inomlandsantikvarieorganisationen är /74 2,3 milj. kr. Dedirekta statliga insatserna för kulturarbetarna uppgår /74 tiU26,3 mUj. I detta belopp ingår konstnärsstipendier, konstnärsbelöningar,konstförvärv och biblioteksersättning. AnslagentUl utbildning inom kulturområdet uppgår innevarande budgetår tiU 52,1 milj. kr. Avgifternasbetydelse för finansieringen av kulturverksamheten är mycket olika inom skildasektorer. Vissa verksamheter finansieras helt med skattemedel, t.ex.biblioteken och arkiven. Radio- och TV-området med bortseende från utlands-och skolradio är det viktigaste exemplet pä. En kombinerad finansieringsform är dock det vanliga. Detgäller t.ex. teater- och musikinstitutionerna, folkbUdningsorganisationernasverksamhet och de flesta kommunala musikskolor. De högsta avgifterna finnspå teaterområdet. Avgifter för konserter är vanhgen lägre än förteaterförestäUningar. På musei- och utställningsområdet tUlämpas olikaavgiftsprinciper vid olika institutioner. Entréavgifterna är dock när detillämpas i de flesta fall låga. Folkbibliotekens tjänster står sedan längekostnadsfritt till förfogande med undantag för vissa specialtjänster. Kulturrådetanser att samhällets ekonomiska insatser inom kulturområdet måste få en heltannan omfattning än de har . Ett kortsiktigt ekonomiskt perspektiv fårinte hindra en höjning av ambitionsnivån på . En ökning av destatliga kulturatgifterna bör bh möjlig genom den aUmänna tillväxten avresursema och genom en omfördelning inom den statliga budgeten.Kulturatgifterna bör öka snabbare än utgifterna inom andra samhällsområden. Ifråga om ansvarsfördelningen mellan stat, landsting och primärkommuner bör destatliga insatserna bl. a. syfta till att minska skillnaderna i möjlighet tillkulturell verksamhet i olika delar av landet. 1974: 28 268 Primärkommunernaföratsatts bygga ut och komplettera de insatser som påbörjats. Inga statligabestämmelser bör tillkomma, som stäUer nya krav på kommunerna. Landstingens delav de samhäUeliga kulturutgifterna förutsätts öka snabbare än statens. MeraprincipieUa ställningstaganden tiU fördelningen av kostnadsansvaret meUanstat, landsting och kommun inom kulturområdet bör anstå i avvaktan på denkommunalekonomiska utredningen. Metodenatt med genereUa medel förstärka ekonomin hos de kommuner som har den lägstaskattekraften hgger i linje med de krav på decentralisering inom kulturområdetsom rådet företräder. Föratt undvika att kostnader övervältras på kommuner Och landsting bör det nyabidraget tUl regional och lokal institutionsverksamhet bli indexreglerat. Ävenstudiecirkelbidraget bör få en garanti mot realvärdeminskning. VissaaUmänna krav ställs på statsbidragssystemen. Rådet anser att bidrag som utgårenligt fasta principer är av grandläggande betydelse för det StatUga stödettiU kultureU verksamhet. Bidragen bör utformas så att de tjänar uppställdakulturpolitiska mål. Statsbidragen bör även främja en utveckling som innebäratt möjlighetema till kulturella aktiviteter blir såvitt möjligt likvärdiga ilandets olika delar. Statsbidragen bör ta hänsyn till skiUnadema i fråga omgeografisk stmktur. Vidare bör statsbidragen utformas så att tillgängligaresurser används på ett sätt som den mottagande institutionen eller organisationenanser ändamålsenligt. Bidragen bör ge den mottagande parten så stor frihet sommöjligt i fråga om användning. Bidragsbestämmelsema bör inte medge att olikastatsbidrag utgår tUl samma ändamål, så att en avsedd bidragsandel mbbas.Slutligen bör statsbidragen vara enkla att administrera. Kulturrådetanser att behovet av medel för tUlfälliga insatser är avsevärt Större inomkulturområdet än inom många andra områden. Majrt och det nyakulturrådet bör därför disponera medel att fördela till ändamål för vilka fastabidrag inte kan utgå. Härigenom kan de behov som legat bakom förslaget om enstatlig kulturfond tillgodoses. Kulturrådetgör inga egenthga kostnadsberäkningar för sina förslag utan redovisar endast deekonomiska konsekvenserna av dem i form av räkneexempel. Rådetlägger fram en rad förslag och synpunkter i fråga om statliga organ och institutioner. Kostnadernaför det nya under det första verksamhetsåret uppskattas tiU ca 2,5milj. bortfaUer utgifter för nuvarande centrala kulturorgan om1,4 mUj. Rådet bör för tUlfälliga insatser disponera ett belopp om ca 23milj. i ett initialskede. Vissaav rådets förslag medför ett minskat anslagsbehov för de statligakulturinstitutionerna. Andra förslag eller överväganden gör ökningarmotiverade. Rådet räknar /731977/78 med en århgutgiftsökning om . för Operan ochDramatiska teatern tUlsammans, 1 mUj. för Rikskonserter (exkl. fonogramproduktion)och . Förde statliga kulturinstitutionema anses en ändamålsinriktad budget mermeningsfull än en fördelning på utgiftsslag. är det nödvändigt att man skaffar sig en klarare bUd av de centralaorganens bidragsprinciper då det centralt fördelade stödet måste ses tiUsammansmed bidragen tiU regional verksamhet. Staten svarar för t.ex.två tredjedelar av kostnaderna för Riksteatems regionala ensembler men endastför ungefär en tredjedel av kostnaderna för stadsteatrar. Detta kan medföraatt den regionale huvudmannen inte finner det löiisamt att satsa på regionalainitiativ. Det bör därför föreskrivas att de centrala organens bidrag tillegna permanenta regionala verksamheter inte får sättas högre än densubventionsnivå som uppnås genom det direkta statsstödet tUl regionalverksamhet. Kulturrådetföreslår en rad förbättringar av det statliga stödet tUl fri kollektiv skapandeverksamhet som redovisats i det föregående (7.2). I ett räkneexempel räknarrådet med följande ökningar från /72 tiU /82.Stödet tUl folkbUdningsorganisationerna bör i vad avser kulturämnena öka från2,8 milj. kr. kr., bidraget tiU övriga organisationer (inkl.centrumbildningar m.m. exkl. de arbetsförmedlande uppgifterna) från 1,5 mUj.kr. kr., bidraget tUl de handikappades kulturella verksamhet m.m.från 4,1 milj. kr. kr., stödet tUl studiecirklar i kulturämnenfrån 40 mUj. till 107 milj. kr. och till yrkesmässigt arbetande grupperfrån 1 mUj. tiU 17 mUj. Nya anslag till lokalt aktivitetsstöd och tillbidrag till kommunala musikskolor beräknas /82 uppgå till 8milj. resp. 40 milj. kr. Fördet nya bidraget tiU kulturarrangemang som föreslås ersätta nuvarandeföreläsningsbidrag förutsätts en årlig ökning av anslaget med 2 milj. kr. tUldess en tUlfredsställande nivå nåtts. finns det behov av en ny bidragsstruktm: till regional och lokalinstitutionsverksamhet. De nuvarande bidragen tiU stadsteatrar ochyrkesorkestrar är ur flera synpurikter otillfredsställande. Ettgemensamt bidragssystem föreslås för teater-, dans- och musik-sektorerna somersätter nuvarande bidrag tiU stadsteatrar och därmed UkstäUda teatrar samtyrkesorkestrar. Bidraget bör avse yrkesmässigt arbetande institutioner. Det börvara möjligt att utforma ett bidrag till länsmuseerna som ansluter till detbidrag som föreslås för regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner. Kommuneroch landsting bör dela det direkta ekonomiska ansvaret för flertalet av de nulokalt anknutna institutionerna. Samarbete mellan län bör vara möjligt. Statsmakternabör i bidragsgivningen till regionala kulturinstitutioner skapa instmment föratt genomföra en effektiv och balanserad decentraliseringspolitik vid enförändring i tyngdpunkten i de kulturpolitiska satsningarna från de centralariksorganen tUl de regionala institutionerna. Underlaget för bidragsgivning börprövas och fastställas i förhand så att kommuner och landsting vet vilketbidrag staten avser att lämna. Behovet av kontinuerlig utbyggnad av stödet tillnya institutioner nödvändiggör årliga omprövningar av bidragsunderlaget. Dettotala antalet anställda vid resp. institution bör vara den bidragsgrundandekomponenten. Bidraget bör utformas som ett lönekostnadsbidrag där statenbidrar med viss procent av kostnaden. Bidragsunderlaget bör vara ett antalpersonalenheter. Statsbidrag per personalenhet bör utgå med viss procent av ettgrandbelopp. Detta grundbelopp bör i utgångsläget vara den genomsnittligapersonalkostnaden för samtliga anställda vid institutionerna inom resp. sektor,räknat i helårsverken, under det år för vUket bokslut senast föreligger.Indexgarantin bör knytas till statstjänstemännens löneutveckling. TUl regionaltverkande institutioner bör utgå bidrag enligt ett högre procenttal än tilllokalt verkande. Till nyinrättade institutioner bör utgå ett förhöjtbidrag. TUl institutioner i län med gles befolkning och stora avstånd bör ettförhöjt bidrag utgå. Systemetbör medge att antalet institutioner kontinuerligt ökas. Statsbidrag enligtföreslagna bestämmelser föreslås utgå till Västerås-och Örebroorkestraraa. Detnya föreslås bli tillsynsmyndighet för den statsunderstöddaregionala och lokala kulturinstitutionsverksamheten. I bidragsbestämmelsemabör tas in att institution som får bidrag bör beakta att verksamheten såvittmöjligt blir tUlgänglig inom institutionens hela verksamhetsområde och tasärskild hänsyn till olika publikkategorier såsom bam, ungdom, äldre ochlågutbUdade samt personer som vistas på vårdinstitutioner av olika slag.Institutionema bör i årsredogörelser-na redovisa hur denna aUmännarekommendation efterlevs. Statenfömtsatts svara för en ökad andel av kostnaderna för den regionalainstitutionsverksamheten jämfört med stödet till stadsteatrar ochyrkesorkestrar. Detnya bidragssystemet för teatrarna medför enligt beräkningar attbehovet av statliga anslag ökar 1972/731977/78 från 30 mUj. till 42 milj.kr., dvs. med 12 mUj. Motsvarande ökning för orkestrarna är från 10 milj.kr. tiU 16 mUj. eller 6 milj. kr. Beräkningama är gjorda i 1972/73 årspenningvärde. I beloppen innefattas kostnader för ändring av bidragssystemetoch utökat antal bi- 1974: 28 271 dragsberättigadeinstitutioner och utökning av personalen vid befintliga institutioner. Närdet gäller bidragen till länsbibliotek, lånecentraler och folkbibliotekföreslås endast förstärkningar utgå inom nuvarande system. Detnya föreslås utarbeta förslag tiU bidrag till regional samordning. Ettstatligt stöd tUl Folkparkernas centralorganisation (FPC) föreslås. De närmareformerna för detta bör utredas. Enligt bör det vara möjligt atttill en början ge statsbidrag i mer provisoriska former utan annan utredningän den som kan göras av FPC. Vadbeträffar information och publik kontakt föreslås det statiiga stödet tUlStiftelsen öka med 1,5 milj. kr. Kulturrådetanser att institutioner och organisationer inom kulturområdet i högre grad änf.n. bör beakta kostnadsaspekten i sin verksamhet. Metoderna förcost-benefitanalyser bör utvecklas. framför vissasynpunkter på avgifter inom kulturområdet. Avgiftsfriheten förfolkbibliotekens tjänster måste vara en självklar del av den fortsattabibliotekspolitiken. Avgifterna för inträde till de statliga museerna börsuccessivt avskaffas. Teater- och musikinstitutionerna bör ävenfortsättningsvis bedriva en lågprispolitik. DenenskUda institutionen bör ha stor frihet i fråga om beslutsfattandet iavgiftsfrågorna. Staten bör inte ha något inflytande över avgiftsnivån vid dekommunalt stödda institutionerna. De nyakulturrådet bör svara för att en forskning kommer till stånd om alla defaktorer, däribland avgifterna, som hindrar kontakt med kulturverksamhet.Forskningen bör kombineras med försöksverksamhet. Kulturrådetlägger frani ett förslag till prioritering av statens kulturutgifter fram tillbörjan av . Etträkneexempel redovisas som visar hur de ekonomiska insatserna kan fördelas vidett visst fömtsatt ekonomiskt utrymme. Tonvikten i förslagen läggs påvolymförändringar uttryckta i procent. Som ett uttryck för den förändradeinriktningen av de statiiga insatserna redovisas förskjutningar i denprocentuella fördelningen av statsstödet mellan olika sektorer. Destörsta förändringarna som redovisas i räkneexemplet för tiden fram till1981/82 är att institutionernas andel av det totala statsstödet minskas från tUl , att andelen för den fria skapande verksamheten ökas från till23 %, att insatserna i form av stöd till litieratur, press, film m.m. ökar från10 % till och att kultur-arbetarersättningarnas andel ökar från till . Kulturrådetförutsätter att staten tar ett större ekonomiskt ansvar församhällets utgifter inom kulturområdet än . 1974: 28 272 Enbetydande grupp remissinstanser godtar resonemang om att detbehövs ökade insatser från samhäUets sida inom kulturområdet. instämmer i och långtidsutredningens bedömningatt kulturutgifterna bör kunna öka något snabbare än samhäUsutgifterna totalt.Förbundet anser att det hos kommunerna finns en vUja tUl ökade satsningar. Fördetta talar också den snabba kommunala anslagsutvecklingen under de senasteåren. Genom ett ökat samhällsengagemang motverkas bl.a. det väldiga utbudet avkommersiella kulturprodukter. I det hela representerar kulturområdet, betonarförbundet, marginella kostnader för samhäUet. Kortsiktigtär möjligheterna begränsade för landstingen att i nämnvärd omfattning ökastödet till kulturinsatserna framhåller . En utbyggnad avsamhällets kulturinsatser måste enhgt förbundet ske etappvis . Om enighet kan nås om kulturens stäUning i samhället ochansvarsfördelningen anser förbundet dock att de av framräknadevolymförändringarna för landstingens del borde vara möjhga att genomföra. LOdelar bedömning att de kulturpolitiska insatsema måste få ta ianspråk en större andel av samhäUets ekonomiska resurser . En kulturreformmed sikte på en bred folklig kulturaktivitet kan lika lite som reformer påandra områden komma tiU stånd utan att samhället stäUer ökade resurser tUlförfogande. Bl.a.ABF, TBV. och Svenska metallindustriarbetarförbundetunderstryker också behovet av ökade samhällsinsatser inom kulturområdet. Fleraremissinstanser är tveksamma inför möjUghetema att öka samhäUets kultumtgifteri den omfattning som föreslår. Det gäller bl.a. vissalänsstyrelser, vissa kommuner. Landstingsförbundetmenar att det först måste klargöras hur stort det samhällsekonomiska utrynunetför kulturinsatser är innan kostnads- och ansvarsfördelningen mellan stat,landsting och kommuner diskuteras. anser sig inte kunna ta ställning till övervägandenoch förslag. Utredningen påpekar att dess bedömningar rörande den framtidakommunalekonomiska utvecklingen delvis blir avhängiga av resultaten avlänsberedningens överväganden rörande arbetsfördelningen mellan stat ochkommun. Det är således för tidigt att gå närmare in på frågor rörandekostnadsfördelningen.