prop · FX03150 · 1974-12-31 00:00:00 — Som exempel anfördes atl bidrag i vissa lällskulle kunna utgå till familjer med en taxerad årsinkomst upp till 95 200 kr.Bl, a. med hänsyn 1 saml Nr 150 tillatt hela det bosladspoliliska området då var föremål för en översyn fannutredningen ingen anledning att närmare gå in på denna fråga. Jagförordar att reduktionsfaktorn för avtrappning ändras i enlighet meduiredningens förslag med det undantaget alt reduktionsfaktorn sätts till 24 96för taxerade inkomster överstigande /år. Härigenom undviks de avutredningen exemplifierade olägenheterna med att inkomstprövade tillägg skulleulgå i inkomstlägena . Den principiella uppbyggnaden av etthushållsinriklal bostadsstöd på behandlas som jag tidigare nämnt avbl, a, skatteutredning. De föreslagna ändringarna i regelsystemet bör trädai krafi den , Detta gäller dock inte i fråga om kontrollen avinkomsluppgifierna och viisentliga inkomslförändringar. Kostnadernaförde förordade förbättringarna av bostadstilläggen beräknar jag hell årtill 80 milj, kr. Anslagsbehovet för innevarande budgetår kan beräknas öka med40 milj. kr. De ökade kostnaderna för bostadstilläggen skulle till viss deldrabba kommunerna. För att motverka detta förordar jag en uppräkning avslalsbidragsprocenten från 70 till 72 96 av den stals-bid ragsgru ndadebostadskost nåden, 10,9Upprättade lagförslag 1 enlighet med vad som sålunda anförts har inombostadsdepartementet upprättats förslag lill 1, lag om ändring i kommunallagen (1953:753), 2, lag om ändring i kommunallagen (1957:50) förStockholm, 3, lag om ändring i lagen (1969:215) med särskildabestämmelser om landstingskommun, 4, lag om ändring i jordabalken, 5, lag om ändring i bosiadssaneringslagen (1953:531), 6, lag om ändring i anläggningslagen (1973:1149), 7, lag om ändring i lagen (1973:189) med särskildahyresbesiämmelser för vissa orter, 8, lag om ändring i lagen (1973:188)om arrendenämnderoch hyresnämnder, 9, lag om avveckling av hyresregleringen, 10, lag om ändring i kommunalskaltelagen (1928:370), 11, kungörelse om ändring i byggnadsstadgan (1959:612). Särskill samråd har ägt rum beträffande förslagen,vid 1-3 med chefen för kommundepariementet, vid 4 och 6-9 med statsrådet vid 10 med chefen för finansdepariementel. Förslagen torde få fogas till statsrådsprotokolleti detta ärende som bilaga 2. 10.10.1 Förslagen lill lag om ändring ikommunallagen (1953:753). lag om änd ring i kommunallagen (1957:50) för och lag om ändring i lagen (1969:215) med särskilda besiämme/ser om Slockholms läns landstingskommun 1 den allmänna motiveringen har jagförordat att bestämmelserna i kommunallagarna ändras så alt lån i intecknadfast egendom som kommun övertar vid förvärv av egendomen samt lån som kommunupptar genom att som betalning för läst egendom utge köpeskillingsrevers inleinkräktar på utrymmet för kommunens underställningsfria lånerält i de fallförvärvet avser sådan fast egendom som med hänsyn till den framtidautvecklingen erfordras för tätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning.Jag har vidare förordat alt motsvarande skall gälla vid förvärv av fast egendomsom enligt kommunens saneringsplanering bör bli föremål lör upprustning av ickeringa omfattning. Enligt mitt förslag skall de ändrade beslämmelserna itillämpliga delar gälla även landstingskommun. Huvudbestämmelserna om kommunernasunderställningsfria lånerätt finns i 58 § kommunallagen (1953:753) och 62 §kommunallagen (1957:50) för . Utöver vad som sägs i dessa paragraferhar kommunerna enligt 59 tesp. 63 § nämnda lagar rält alt i särksilda lällundersiällningsfriti ta upp lån, i allmänhet dock bara i den omfattning och påde villkor Kungl, Maj:t bestämmer, Föreskrifier i detta ämne har getts ikungörelsen (1962:581) med vissa bestämmelser angående kommuns upptagande avlån m. m. Jag förordar att utvidgningen av kommunernas underställningsfrialånerält sker genom etl tillägg till sista slyckel i 59 resp. 63 § i nämndalagar. Bestämmelser om landstingskommunslånerält finns i 64 § landstings-lagen (1954:319). Enligl dessa bestämmelserfår landslingskommun utan underställning ta upp lån som löper på högst fem år.Härutöver lår landslingskommun undersiällningsfriti la upp lån i vissa fall, iallmänhet bara i den omfattning och på de villkor som Kungl. Maj:l bestämmerFör landstingskommun gäller i detla hänseende samma regler somför andra landstingskommuner. De särskilda beslämmelser som enligl mitt förslagskall gälla lör nämnda landstingskommun har tagits in i en ny paragraf, 9 b§,i lagen (1969:215) med särskilda bestämmelserom länslandslingskommun. Också i delta fall har Kungl. Maj:t bemyndigats alt föreskrivaom villkor för lånen, 10.10.2 Förslaget lill lag om ändring ijordabalken 1974:151 läggs framförslag om inrättande av en ny överinstans över hyresnämnderna. Enligtförslaget skall talan mot hyresnämnds avgöranden föras genom besvär hos den nyaöverinstansen i de fall där enligl nuvarande regler klander- och besvärslalanär tillåten. benämnsenligt förslaget bostadsdomsiolen. Den föreslagna instans- och fullföljdsordningenföreslås träda i kraft den . Genomförsde förslag som jag har förordat i det föregående, kommer nya uppgifter altläggas på hyresnämnderna. Deras avgöranden i dessa frågor bör kunna förasvidare. När bostadsdomsiolen har inrättats den är del naturiigt atlavgörandena överprövas där. Som jag har anfört i avsnittet 10.7 i den allmännamotiveringen bör emellertid de reformer på hyresrättens område som jag nulägger fram förslag till träda i krafi . Underenövergångstid, innan bostadsdomsiolen har trätt i verksamhet, bör överprövningenav hyresnämnds avgöranden i de frågor som det här gäller lämpligen kunna läggaspå de allmänna domstolarna. När därefier bostadsdomsiolen börjar sinverksamhei, får de överlämna eventuellt an-hängiga mål till bostadsdomstolensprövning. Ensamordning mellan de båda lagstiftningsärendena har skett genom att förevarandelagförslag utgår från fullföljdsbeslämmelserna i hyreslagen, nämndlagen och BSLi deras nuvarande lydelse, medan förslagen enligt prop. 1974:151 utgår frånbestämmelsernas lydelse enligt förevarande förslag. Paragrafen upptar nu bestämmelser om rätt förbostadshyresgäsl med hyresavlal , överstigande ell år, all sägaupp avtalet till upphörande i förlid. På grund av utformningen av 54 § förstastycket kan sådan hyresgäst, när hyresförhållandet varat ellerlängre, också säga upp avtalet för villkorsändring utan att behöva avvaktahyrestidens utgång. Somhar anföris i avsnittet 10.7.2 i den allmänna motiveringen bör varjebostadshyresgäst ges rält att, oavsett den avtalade hyrestidens längd, säga uppavtalet lill upphörande . Bestämmelserna härom har tagits upp i dennaparagraf De nuvarande bestämmelserna om rätt lill förtida uppsägning vid s. k.långtidsavtal kan därmed ulgå (jfr 54 § iredje stycket i den föreslagnalydelsen). Enligt förslaget skall bostadshyresgäsl kunna sägaupp avtalet att upphöra tidigast vid del månadsskifte som inträffar närmastefter från uppsägningen. Häri ligger att hyresgästen har möjlighetalt säga upp avtalet till en senare tidpunkt än den som anges i lagrummet. Självfalletkan hyresgästen alltid säga upp avtalet till hyrestidens ulgång med iakttagandeav för avtalet i denna situalion gällande uppsägningstid. Den föreslagnabeslämmelsen kan m. a. o. sägas utgöra ett komplement till vad som i detenskilda fallel kan ha avtalats om hyrestid och uppsägning och tillbestämmelserna i 3 § andra siycket och 4 § andra siycket hyreslagen.Bostadshyresgäst med tidsbestämt avtal som vill bringa hyresförhållandet attupphöra kan således välja mellan all antingen i vanlig ordning säga uppavtalet lill hyrestidens utgång eller att säga upp det med stöd av denföreslagna beslämmelsen. Motsvarande gäller i de undantagsfall hyrestiden inteär bestämd (jfr 4 § andra slyckel). Av vad som har anföris framgår alttillämpningsområdet för 3 § andra stycket och 4 § andra stycket hyreslagen ipraktiken kommerlitt bli något mindre än f n. Praktiskt setl får de åsyftadebestämmelserna betydelse i lörsta hand i lokalhyresförhållanden men också i defall av förhyrning av bostadslägenhet i vilka föreskrivs en koriareuppsägningslid än som följer av 4 a § i den lydelse som föreslagits. Dessutomblir de bestämmande för till vilken tidpunkt uppsägningen för villkorsändringkan ske enligt 54 §, Bådehyresvärd och hyresgäst har i vissa situationer rätt all efter uppsägningfrånlräda hyresavtalet före hyrestidens utgång, I 6 § hyreslagen meddelasbestämmelser om när avtalet upphör all gälla till följd av sådan uppsägning, Iförsta stycket av paragrafen anges i vilka fall avtalet upphör att gällagenast. Övriga fall behandlas i andra stycket. Där regleras bl.a. konkursbosrätt enligt 31 § att säga upp hyresavtalet, när hyresgästen försatts i konkurs,och hyresgästens uppsägningsrätt enligl 32 §, då hyresvärden utan skäliganledning vägrat samtycke lill överiåtelse eller inte lämnat hyresgästenbesked i frågan. Vad som har anförts om tillämpningsområdet för 3 § andrastycket och 4 § andra stycket hyreslagen gäller självfallet också 6 § andrasiycket, I fortsättningen för således beslämmelserna i sistnämnda lagrumbetydelse främst i fråga om lokaler. Attde föreslagna bestämmelserna i 4 a § är tvingande till förmån för hyresgästenföljer av l§: sista styckel hyreslagen. Tillfrågan om sambandet mellan de nya bestämmelserna i 4 a § och beslämmelserna i54 och 55 §§ hyreslagen om rätt för bostadshyresgäst atl säga upp avtalet förändring av hyresvillkoren återkommer jag i det följande. I första stycket av paragrafen i nuvarande lydelsemeddelas till en början bestämmelser om vad som gäller för det fall atthyreslägenhet skadas utan att hyresgästen är ansvarig förskadan eller hyresvärden brister i sin underhållsskyldighet enligt 15 § andrastycket eller hinder eller men i nyttjanderätten uppslår på annal sätt utanhyresgästens vållande. De befogenheter som hyresgästen har i de angivnasituationerna är att säga upp avtalet, få skälig nedsättning i hyran och att påhyresvärdens bekostnad avhjälpa bristen (självhjälpsrätt). För inträdet avpåföljderna gäller delvis olika förutsättningar (jfr 10- 12§§). I lagrummet haräven upptagits bestämmelserom verkan av all myndighet under hyrestidenmeddelar förbud mot att lägenheten används för avsett ändamål (jfr 10 § andrastycket) eller beslut, varigenom del av lägenheten frångår hyresgästen ellerdenne på annat sätt lider intrång i sin nyttjanderätt (jfr 12§). 1 andra stycket finns beslämmelser av innebörd atlhyresvärden och hyresgästen med bindande verkan kan träffa avtal ominskränkning i hyresgästens rätt enligt första stycket alt fö skälignedsättning i hyran. 1 departementsförslaget har första stycketunderkastats en rent formell jämkning i del att de olika situationer i vilkalagrummet är tillämpligt angetts punktvis. Iförslaget härtill paragrafen fogatselt nylt andra stycke av innehåll att, om avtalet avser bostadslägenhet,ansökan av hyresgästen ålägga hyresvärden alt avhjälpabrist i de fall då anledning till all det uppstått hinder eller men ihyresgästens nyttjanderätt är sådan som anges i första stycket. Del sagdagäller dock inte när anledningen utgörs av myndighets beslut. Vidare harföreskrivits atl sådani föreläggande - benämnt reparationsföreläggande - förförenas med vite och atl i föreläggandet skall bestämmas inom vilkenåtgärd som avses med föreläggandet skall ha vidtagits. Lagrummet innehålleräven att den utsatta tiden får förlängas, om det föreligger särskilda skäl ochom ansökan görs därom före utgången av den löpande lidsfristen. De föreslagnabestämmelserna har behandlats i avsnittet 10.7.1.4 i den allmännamotiveringen. Utöver vad som har anföris i anslutning till dessabeslämmelser i den allmänna motiveringen bör följande anmärkas. En förutsättning för att reparalionsföreläggandeskall kunna utfärdas är att skadan eller det efiersatta underhållet verkligeninnebär hinder eller men i sökandens nyttjande. Till en början måsle i andrafall än då del är fråga om åtgärd enligt 15 andra styckel hyreslagen därförutrönas om så är fallel. Genom detta krav utesluts mer bagatellartade skadorsom t. ex. mindre repor på målade ytor och obetydliga sprickor påsaniietporslin. Enligt min mening bör kravet på atl skadan skall vara tillförfång vid utövandet av nytljanderällen inte sättas för lågt. Del kanförekomma atl man måsle pröva om hyresgästen är ansvarig för skadan eller omhan på annat sätt är vållande lill hindret eller menet i nyttjanderällen.Frågan bör emellertid inle las upp med mindre hyresvärden gör invändning omvållande från hyresgästens sida. Det torde också få ankomma på hyresvärden attstyrka rikligheten av sin invändning. Är det fråga om skada i gemensamt utrymme i huset,lorde nuvarande ordning innebära att endasl den hyresgäst som är ansvarig förskadan går miste om de befogenheter som hyreslagen tillerkänner hyresgästerna.Det medför att en invändning i ärende om reparationsföreläggande att annan änsökanden är vållande till skadan kan lämnas utan avseende. Ytterligare gäller som förutsättning för attreparationsföreläggande skall kunna utfärdas alt hyresvärden underiåtit attefter tillsägelse ombesörja begärd åtgärd så snart det kanske, Atl utröna omdenna förutsäUning föreligger lorde i prakliken inte behöva vålla någrasvårigheter. Man har nämligen anledning utgå från att hyresgästerna inte användersig av möjligheten att utverka reparationsföreläggande i andra fall än då deanser att möjlighelerna attpå frivillighetens väg få en ändring till stånd är helt uttömda. Skulle detnågon gång inträffa all en hyresgäst direkt vänder sig lill hyresnämnd medansökan om reparationsföreläggande synes, om övriga förutsättningar förmeddelande av sådani föreläggande föreligger, hyresvärdens iniresse kunnatillgodoses genom att den lid inom vilken åtgärden skall ha vidtagits bestämsnågot längre än annars. Däremot synes det, framför allt av processekonomiskaskäl, vara mindre lämpligt att i del åsyfiade fallel avslå ansökan omreparationsföreläggande. Begär hyresgäst reparalionsföreläggande för atl förmåhyresvärden att fullgöra sin reparationsplikl enligt 15 § andrastyckethyreslagen, är det länkbari att hyresvärden invänder att bristen beror, inte pånormalt slitage utan på vanvård från hyresgästens sida. Innebörden av det nyssnämnda lagrummet är bl. a. all reparalion skall kunna påfordras, om del finnsbehov av reparationen och så lång lid har förfiutit sedan motsvarande arbetenutfördes att det är rimligl att lägenheten repareras på nytt. Bara under dessaförutsättningar kan reparationsföreläggande meddelas. Är dessa förutsättningarför handen, torde hyresnämnden oftast kunna lämna en invändning frånhyresvärdens sida av det slag som angetts utan avseende. kanemellertid omständigheterna vara sådana att del är uppenbari alt reparationsbehovetuppkommit uteslutande genom vanvård av lägenheten, 1 sådana fall får frågan omhyresgästens vållande prövas som etl led i prövningen av hans ansökan omreparationsföreläggande. Del är viktigt all hyresnämnden i sitt föreläggandenoga anger vilka åtgärder som enligt nämndens mening bör vidtas. Det är ocksåangelägel att nämnden tar reda på parternas ståndpunkter i fråga om färgval,tapeter m. m. Som etl iredje stycke har i departementsförslagetutan ändring tagils upp paragrafens nuvarande andra stycke. Beslämmelser om rätt för hyresnämnd att självmantta upp fråga om utdömande av vite enligl reparalionsföreläggande m. m, har iförslaget tagits upp j 62 § hyreslagen. All lalan mot nämnds beslut omreparationsföreläggande och om utdömande av vite kan fullföljas genom besvärhos följer av 70 § hyreslagen i förslaget. Som har anföris i det föregående har hyresgäst rätttill skälig nedsättning av hyran i de fall som anges i paragrafens förstastycke. Är anledningen lill hyresjämkningen brisl i lägenheten, har hyresgästendenna rätl för hela den lid under vilken lägenheten är i bristfälligt skick.Sådan nedsättning kan beslutas under löpande hyresperiod. Frågan om nedsättningprövas, om parterna inte kan enas, av allmän domstol. Anser sig hyresgäst harätt till nedsättning i hyran, kan han innan tvisten har avgjorts deponera hyresbeloppethos överexekutor enligl 21 § hyreslagen. Eftersatt lägenhetsunderhåll tillmätsockså betydelse vid bedömningen av lägenhetens bruksvärde (jfr prop, 1968:91Bih, A s, 211). 1 bruksvärdesammanhang för dock bristandeunderhåll betydelse för storleken av hyran bara för kommande hyresperiod, Beslämmelserna om räll för hyresgäst att fö nedsättningav hyran på grund av eftersatt underhåll eller annan anledning som nämnts nutorde ha tillämpats i liten utsträckning. Förklaringen till del liggersannolikl bl. a. i atl det förfarande som hyresgästen måste iaktta för att fåsin rätl är alltför besvärligt. Om den förordade ordningen med reparalionsföreläggandeinförs, skulle det kunna övervägas atl öppna möjlighet för hyresnämnd atlsamtidigt förordna om nedsättning av hyran till dess att bristerna haravhjälpts. Av framför allt utredningstekniska skäl torde del i så fall inlekunna komma i fråga att nämnden får medge nedsättning för tid före beslutet.Det är då tveksamt, om så mycket står att vinna med den diskuterade ordningen.Den lid under vilken hyran kommer alt utgå med det lägre beloppet torde blikori i förhållande till den lid före beslutet under vilken lägenheten varil ibristfälligt skick, efiersom de ålgärder som avses med etlreparationsföreläggande bör ha ombesörjts inom relativt kori lid efterbeslutet. Det skall å andra sidan inte förnekas alt en ordning innebärande allhyresnämnd prövar frågor om reparationsföreläggande och allmän domstol tvistom nedsättning av hyran kan länkas medföra vissa problem. Den utesluternämligen inte atl hyresnämnd och allmän domstol kan få pröva i ston sett sammafråga, nämligen om reparationsbehov föreligger, och därvid komma lill olikaresultat. Fallet får emellertid betraktas som rent hypotetiskt. Dels lorde detinte förekomma särskill många fall där hyresgästen väcker talan för att fånedsättning i hyran, allra minst om han hos hyresnämnden utverkarreparalionsföreläggande, dels lorde domstolen i senare tvist komma alltillägga hyresnämndens avgörande belydande bevisvärde och vice versa med följdatt utgången av prövningen blir densamma i båda fallen. Till vad som haranförts kommeratl del lorde behövas tämligen omfallande och kompliceradebeslämmelser som löser de kom-pelenskonfiikter som uppslår mellan hyresnämndoch allmän domstol, om även hyresnämnd tillåts förordna om nedsättning av hyran. Vad som har anförts i del närmast föregående gälleri tillämpliga delar också hyresgästernas självhjälpsrätt enligt hyreslagen.Förslag läggs därför inte fram om rätt för hyresnämnd alt pröva frågor somsagts . Rubrikennärmast före 23 § Med hänsyn lill att i förevarande avsnili avhyreslagen har tagits upp nya bestämmelser om räll för bostadshyresgäst attsjälv och på egen bekostnad ombesörja vissa reparationer i sin lägenhet harrubriken närmasl före 23 § jämkats. I paragrafen, som är ny, har i första styckettagits upp bestämmelser som ger bostadshyresgäsl räu atl på egen bekostnad ilägenheten utföra målning, tapetsering och därmed jämföriig åtgärd. Minskar därigenomlägenhetens bruksvärde har hyresvärden rätl till ersättning för skadan. Bestämmelsernaär i princip tvingande till förmän för hyresgästerna (jfr 1 § sista siycket)men genom en särskild regel i andra stycket har parterna getts rätl att i vissaläll avtala atl annat skall gälla. De fall som avses är då ägare avenfamiljshus hyr ul del för längre eller men inle varaktigt och dåhyresvärden innehar den uthyrda lägenheten med bostadsrätt. Bestämmelserna har behandlats i avsnittet 10.7.1.4i den allmänna motiveringen. Till vad som har anförts där kan följandetilläggas. Paragrafen gäller inte i fråga om större ingrepp ilägenheten eller dess inredning. Med stöd av de föreslagna bestämmelserna ärdet inte möjligt atl I, ex. ändra lägenhetens planlösning genom att ta bort envägg eller låta göra etl valv mellan två rum. Bestämmelserna ger inte hellerhyresgästen rätl atl utan föregående samtycke riva ul den befintliga, fastaköksinredningen och sätta upp annan i dess ställe. Andra exempel på ålgärdersom inle kan utföras med slöd av de nya beslämmelserna är all bygga om separatduschrum eller en klädkammare till bastu, dela av rum med fast monteradskiljevägg och alt montera spiskåpa med fiäkturtag till befintligt ventilationssystem.Däremot bör hyresgästen med slöd av paragrafen kunna lägga på heltäckandemattor på linoleumgolv, byta ut innerdörrar eller vred till sådana, sälta uppträpanel i hallar eller rum, montera persienner m, m. Självfallet gäller atldörrar och sådant som tagits bort fortfarande tillhör faslighetens ägare. Enbegränsning i hyresgästens möjligheter att förändra sin lägenhet efter silltycke och sin smak ligger i föreskriften att, om hyresgästens åtgärd medförminskning av lägenhelens bruksvärde, hyresvärden har rätt lill ersättning förskada. Åtgärder som minskar lägenhetens efierfrågan hos de hyressökande ochdärmed leder till att hyresvärden måsle godta lägre hyra än annars behöver haninle finna sig i. Avgörande för om ersättningsskyldighet skall inträda är somnämnts förul, om lägenhelens bruksvärde har minskat genom åtgärden. Vidberäkningen av skadan lorde det vara mest ändamålsenligt att utgå från vad detkostar atl återställa lägenheten i normall skick. Kan del emellertid vi.sas attreparationsbehov förelåg då hyresgästen vidtog åtgärderna,skall ersättningen lill hyresvärden självfallet jämkas. I vissa fall då detinre underhållet varit slarki eftersatt bör jämkningen kunna leda lill attnågon ersättning inle alls utgår till hyresvärden. Som har anföris i den allmänna motiveringen börhyresnämnd pröva skadeståndsfrågan i dessa fall. Bestämmelser härom har lagitsupp i paragrafens Iredje stycke. Man har i fortsättningen atl skilja mellan tvåhuvudgrupper av åtgärder som hyresgäst kan företa med sin lägenhet, nämligendels målning, tapetsering och jämföriig åtgärd, dels andra åtgärder. De senarekräver, liksom f n., samtycke från hyresvärdens sida för att de skall föföretas. Företas de utan sådant samtycke, har hyresvärden rätt att fordra attlägenheten återställs i förutvarande skick, Ålgärder av detta slag kan ocksåinnefatta ell åsidosättande av hyresgästens vårdnadsplikl, Den andra huvudgruppen av ålgärder - målning,tapetsering m, m, -får däremol alltid vidtas ulan föregående samtycke och kan iprincip aldrig medföra skyldighet för hyresgästen att återställa lägenheten ilidigare skick och än mindre innefatta åsidosättande av vårdnadsplikten, inleens i de fall då hyresgästens åtgärd medfört en minskning av lägenhetensbruksvärde. Är så fallet, har hyresvärden däremot en skadeståndsrätt enligtdenna paragraf Hyresgästen kan naturiigivis i den angivna situationen självåterställa lägenheten i normalskick för att undgå skadeståndskrav. Har skada uppkommit på lägenheten utan samband medförbättringsarbete, får den allmänna skadeståndsregeln i 24§ i ställettillämpas. Jag är självfallet medveten om att gränsen mellan de olikaskadefallen i någon mån är fiytande men detta torde inte medföra några störreproblem i prakliken. Självfallet bör skadeståndsskyldighet föreligga inte baranär hyresgästen själv har utfört arbetet utan också när annan på hans uppdraghar gjori det, I paragrafen meddelas beslämmelser om rält förbostadshyresgäst alt överlåta hyresrätten i syfte att genom byle erhålla annanbostad. Enligt andra slyckel i paragrafen föreligger inte s, k. bytesrätt bl.a. om hyresförhållandet inle har varat i följd (punkten 5). Undantagen från rätten att använda bostadslägenhetför byle har motiverats av all bytesrätt inte bör föreligga, då hyresgästeninte är berättigad till föriängning av hyresavtalet (prop. 1968:91 Bih, A s,221). 1 avsnittet 10.7.3 i den allmänna motiveringen har förordats alt rältlill föriängning i princip bör föreligga även om hyresförhållandet inte harvarat i följd. Paragrafens andra stycke har jämkats iöverensstämmelse med den lydelse som 45 första stycket I hyreslagen föreslåsfå.