prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Beträffande repetitionsutbildningen framhålls att överbefälhavaren, trots de betydande operativa risker somdärvid uppstår, av ekonomiska skäl har tvingats ge direktiv om en kraftigminskning av repetitionsutbildning i förhållande till målsättningen riksdagsbeslut.Försvarsgrenscheferna har starkt understrukit de negativa effekterna av dessareduceringar. Vidare anför överbefälhavaren att den nu planeraderepetitionsutbildningen är en försöksverksamhet i full skala. Erfarenheternafrån försöken och fortsatt utredningsverksamhet inom värnphktsutredningen ochförsvarsgrenarna kan ge anledning till att nuvarande inriktningomprövas. Överbefälhavaren kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt frågan omde viktigaste förbandens stridsduglighet efter mobilisering. Överbefälhavaren godtar t. v. planeringen avrepetitionsutbildningen men anser att chefen för flygvapnet i avvaktan påslutligt ställningstagande till repetitionsutbildningsbehovet inom flygvapnetbör planera för en något större repetitionsutbildning . 1 programplanen redovisar överbefälhavaren de bindningar, som med vissa förutsättningarkommer att föreligga efter /79, om de verksamheter som harinrymts i myndigheternas programplaner beslutas och genomförs. Överbefälhavarenframhåller att redovisningen är behäftad med stora osäkerheter. I anslutning till överbefälhavarens bedömning av det militära försvaretsutveckling anförs att riskföreligger för att man efter programplaneperioden /75-1978/79 inte kanupprätthålla kunnande och sysselsättning inom sektorer, som f. n. är vitala förförsvaret, om de ekonomiska grunderna försvarsbeslut kommer attgälla och köpkraften fortsätter att minska enligt nuvarandetendens. 1 likhet anser överbefälhavaren vidareatt det nuvarande prisregleringssystemet behöver omprövas. Beträffande krigsorganisationen bedömeröverbefälhavaren att försvaret under planeringsperiodens tidigare delfortfarande i huvudsak kan föras med avvärjande syfte i en invasionsriktningoch enligt nu tillämpade principer. Överbefälhavaren framhåller attkrigsmaktens uppgifter och principerna för försvarets förande måsteomprövas . Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 30 Grundläggande riktlinjer för det militära försvaretsinriktning har fastställts av riksdag (prop. 1972:75, FöU 1972:17,rskr 231). Enligt min mening är principeina i detta beslut alltjämt giltiga.Mot bakgrund av den redogörelse ja.g har lämnat för den säkerhetspolitiskautvecklingen och med hänsyn till det statsfinansiella läget anser jag att detinte finns anledning att ändra planeringsinriktningen och planeringsramen fördet militära försvaret. försvarsbeslut bör därför ligga till grund förplaneringen /75 1978/79. Planeringen bör alltså ske enligten horisontell planeringsram, som med vissa budgettekniska justeringaröverensstämmer med den i försvarsbeslutet fastställda ramen för perioden1972/73 - 1976/77. Med utgångspunkt i basbeloppet i den utgiftsram /75, som jag kommer att förorda i det följande (s. 61) börsåledes planeringsramen för femårsperioden vara avrundat 36 300 milj. kr. I planeringen bör förutsättas att kompensation förpris- och löneförändringar skall ske enligt nettoprisindex. Programplaner för det militära försvaret för perioden1974/75 -1978/79 har utarbetats i den angivna planeringsnivån. Jag anser ilikhet med överbefälhavaren att planeringen nu har fått större stadga. Aretsprogramplaner är mera genomarbetade än föregående års och deras värde sombeslutsunderlag har förbättrats avsevärt. Viss osäkerhet finns dock fortfarandekvar beroende på brister i det operativa underlaget och delvis oundvikligasvårigheter att bedöma planernas ekonomiska hållbarhet. 1 planeringsramen hari hkhet med föregående år planerats in en reserv för att möta eventuellaprisökningar på materiel och underhåll utöver den kompensation somnettoprisindex beräknas ge. Denna s. k. priskil som är beräknad av resp. programmyndigheti samarbete med är mindre än i föregående års planer.Priskilen har godkänts av överbefälhavaren. För egen del anser jag attplaneringen i detta avseende bör kunna godtas. Någon reserv för att möta eventuella lönestegringar somgår. utöver den genomsnittliga prisutvecklingen har däremot inte planerats in.Detta medför att omplaneringar kan komma att bli nödvändiga. Sådanaomplaneringar kommer vidare att bli nödvändiga för att skapa utrymme för ökadeambitioner inom vissa områden, bl. a. för att förbättra de värnpliktigasförmåner vilket jag återkommer till i det följande. De angivna förhållandena innebär att planeringsramarnakan visa sig vara något överintecknade. Jag anser därför att försiktighet måsteiakttas när det gäller beslut som leder tillstora ekonomiska åtaganden på lång sikt. För detta talar också de storabindningar vid programplaneperiodens slut som blir en följd av nu föreslagenplanering. måste varje möjlighet till besparing och rationaliseringtas till vara. Jag anser för min del att kraven härvidlag kan behöva skärpasytterligare. Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 31 Jag går därefter över till avvägningsprogrammensinriktning och de riktlinjer som bör gälla för den fortsatta planeringen. Inomramen för dessa riktlinjer kan förändringar komma att aktualiseras bl. a. medhänsyn till resultaten av pågående studier och utredningar. De rörliga markstridsförbanden skall kunna kraftsamlasi olika angreppsriktningar för avvärjande strid, vilket ställer höga krav påpersonalens och materielens kvalitet. Jag biträder i princip den planeradeomfattningen och inriktningen av awägningsprogrammet. Genomförda och planeradeförbättringar är enligt mitt bedömande väl anpassade till de krav som 1980-taletsstridsmiljö kan komma att ställa. Jag delar arméchefens grundsyn att förband med stridsom huvuduppgift bör prioriteras. För att kunna uppnå planerat antal stridandeförband är det nödvändigt att överväga begränsningar inom olika stödfunktioner.Det är särskilt angeläget att det civila samhällets resurser utnyttjas istörsta möjliga utsträckning. 1 likhet med överbefälhavaren är jag inte bereddatt nu ta ställning till underhållstjänstens framtida utformning. Denna börstuderas närmare. Planeringen innebär att tio infanteribrigader behållspå sikt. Brigaderna organiseras om och deras eldkraft och rörlighet förbättrasgenom att nytt fältartilleri och luftvärn samt nya infanterikanonvagnar ochbandvagnar tillförs. Vidare byts terrängfordonen ut. Genom dessa åtgärderbedöms infanteribrigaderna bli anpassade till utvecklingen i omvärldens krigsmakter. Antalet norrlandsbrigader behålls och derasorganisation anpassas till infanteribrigadernas nya organisation. Motsvarandeförbättringar av materielens kvalitet som för infanteribrigaderna harplanerats in vilket innebär att även norrlandsbrigadernas eldkraft ochrörlighet ökar. De kvarvarande pansarbrigaderna får modernareartillerimateriel och deras rörlighet ökar genom att terrängfordon tillförs.Planeringen innebär vidare att stridsfordons- och understödsdelarna samt vissalednings- och underhällsresurser ur de utgående pansarbrigaderna behälls iannan organisationsform fram till . Denna planeringinnebär att pansarförbandens nuvarande antal stridsvagnar behålls trots attantalet pansarbrigader minskar. Beträffande de rörliga kustartilleriförbanden slutförsuppbyggnaden av spärrförbanden . Studier av ett nytt rörligtkustartillerisystem pågår och utveckling och anskaffning av detta harplanerats in under periodens senare del. Jag anser att studierna bör fullföljasoch att planeringen i övrigt t. v. kan godtas. De lokalt bundna markstridsförbanden bör med hänsyn till värt lands storlek omfatta förhållandevismånga enheter. Avvägningsprogrammets omfattning och inriktning enligt dennuvarande planeringen tillgodoser detta. Jag biträder i princip planeringeninom avvägningsprogrammet. Som framgår av det följande är jag dock inteberedd att nu ta slutlig ställning beträffande vissa delfrågor inom Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 32 De infanteribrigader som inte tillförs modern materielbenämns skytteregementen. Dessa avses t. v. behålla nuvarande organisation ochutrustning. Skytteregementenas styrka kommer således under programplaneperiodenatt i huvudsak motsvara styrkan hos de nuvarande infanteribrigaderna. Skytteregementena inordnas i den nuvarande planeringenunder delprogrammet Lokalförsvarsförband. Med hänsyn till att skytteregementenaplaneras få mer kvalificerade uppgifter än de nuvarande lokaiför-svarsförbandenkan det finnas skäl att överväga en annan programtillhörighet för dessaförband. Arméchefen anför att skytteregementena med hänsyn till avsedda uppgifterbör grundrekryteras och att personalen bör få motsvarande utbildning sombrigadernas personal. Jag godtar t. v. chefens för arme'n planering. En grundläggande princip i arméchefens planering är ensträvan att så långt möjligt föra över den materiel som utgår ur fördelnings-och brigadförbanden till andra förband med strid om huvuduppgift. Detta medföratt antalet artilleri- och luftvärnskompanier samt cykelskyttebataljoner kanökas. Dessa förbandstyper är ett väsentligt komplement till fältförbanden. Jagdelar arméchefens uppfattning att materielen bör behållas inom organisationenså länge den ger väsentliga tillskott till den samlade stridseffekten, men villunderstryka att noggrann uppmärksamhet måste ägnas underhållskostnadernabeträffande främst den tyngre materielen. Det förhållandet att materielenbehålls får vidare inte ge organisatoriska och andra bindningar som menligtinverkar på handlingsfriheten för framtiden. Av arméchefens programplan framgår att hemvärnet får nyvapen-materiel och att beklädnadsutrustningen förstärks. Åtgärderna är angelägnaoch bör komma till stånd. Fasta kustartilleribatterier av typ har beställtsoch börjar tillföras krigsorganisationen vid slutet av perioden. Chefen förmarinen har räknat med att beställningen skall utökas med ytterligare ett antalbatterier. Liksom överbefälhavaren är jag inte beredd att nu ta ställninghärtill. För övervattensstridsförbanden är antalet förband av grundläggande betydelse. För att de enskilda enheternaskall ge avsedd effekt i invasionsförsvaret måste de även tillförsäkras enjämförelsevis hög teknisk kvalitet. För att fytla dessa krav bör därför denpåbörjade övergången till lättare enheter fortsätta. Ytattackförbanden tillförstorpedbåtar av typ , som slutlevereras ochkommer att ingå i de kvalificerade ytattackförbanden. Patrullbåtar bör anskaffas som ersättning för denuvarande motortorpedbåtarna. I likhet med överbefälhavaren anser jag detangeläget att patrullbåtar anskaffas mot bakgrund av bl.a. åldersläget för motortorpedbåtarna. Dessa bör stå kvar i organisationentills patrullbåtsförbanden sätts upp. Patrullbåtar bör beställas budgetåret Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 33 191A/15 men jag är inte nu beredd ta slutlig ställning till anskaffningsprogrammeti sin helhet. Chefen för marinen har börjat studera olika alternativför ytattackens utveckling . Dessa studier bör fortsättas enligt deninriktning, som dåvarande departementschefen angav i prop. 1973:1 (bil. Chefen för marinen har föreslagit att vissa äldrefartyg skall behållas längre än som har avsetts, främst för attupprätthålla antalet enheter. Jag anser att ställning härtill inte behöver tasnu, men vill understryka att önskemålet att behålla enheter i organisationenlängre än som har planerats måste vägas mot de ökade driftkostnaderna. Inom minröjningsförbanden kommer ett antalkustminsvepare att utrangeras . Chefen för marinen har planeratin anskaffning av minjaktfartyg som ersättning för dessa. Jag godtar t. v.denna planering. Antalet fjärrstridsförbandminskar i överensstämmelse med försvarsbeslut. Tre ubåtar av typNäcken (A 14) har beställts. Chefen för marinen har räknat med attbeställningen skall utökas med ytterligare en ubåt. Liksom överbefälhavaren ärjag inte beredd att nu ta ställning härtill. Studier och utveckling av nästaubåtstyp har planerats in. Härigenom behålls handlingsfriheten att inom landetutveckla och tillverka ubåtar. Studierna bör fortsätta i huvudsak enligtchefens för marinen planering. Leverans pågår av flygplan AJ 37 ochombeväpningen av attackflygdivisonerna till denna flygplanstyp slutförs underperioden. Detta innebär en avsevärd kvalitativ förbättring avattackkapaciteten. Jag delar överbefälhavarens uppfattning att den fredstidatypinflygningsenhetens resurser i möjligaste mån bör utnyttjas ikrigsorganisationen. Utöver planerade fem attackdivisioner AJ 37 börsåledes en sjätte attackenhet skapas. Härtill kommer planerade fem divisionermed flygplan 60. Flygplan AJ 37 beräknas behöva ersättas under senarehälften av . Olika alternativ studeras f. n. och jag anser att dessastudier bör fortsätta i enlighet med vad min företrädare anförde vid anmälan avprop. 1972:75 (s. 81). Jag kommer att noga följa inriktningen av dennastudieverksamhet. Inom luftförsvarsförbandensker stora förändringar under programplanens sista år avseende såväl luftvärns-som jaktförbanden. Förändringarna innebär att förbandens materiella kvalitetavsevärt förbättras. Av programplanen för armén framgår att luftvärnsrobot70 börjar anskaffas. En stor del av nuvarande luftvärnskanoner moderniserasoch behålls även . Övertaliga luftvärnskanoner förs i huvudsak övertill lokalförsvarsluftvärnet. 1 fråga om jaktförbanden bör planeringen inriktas motåtta divisioner JA 37 samt mot att serieleverans skall börja år 1978.Jag är inte Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 34 bereddatt ta ställning till den av chefen för flygvapnet föreslagna leveranstakten. Det finns f. n. 19 jaktdivisioner med flygplan J 35Draken. 1 samband med ombeväpningen till flygplan JA 37 kommer såledesantalet divisioner att minska till knappt hälften. Med hänsyn till bl. a.personalplaneringen måste flygvapnets organisation successivt och under långtid anpassas till det lägre antalet divisioner. Under programplaneperiodenkommer därför fem divisoner med J 35 Draken att avvecklas. 1 olika sammanhanghar anförts att detta skulle leda till att ett antal flygplan blir övertaligaoch måste tas ur organisationen tidigare än vad som är ekonomiskt motiverat.Jag vill med anledning härav anföra följande. Ett flygplans tekniska livslängd bestäms av det antalflygtimmar som bedöms möjliga att ta ut utan att materielen utsätts för en såstark utmattning att flygsäkerheten riskeras. Antalet flygplan och dessasbedömda tekniska livslängd bestämmer således hur stor flygtid som totalt ärtillgänglig. Behovet av flygtid bestäms av antalet förare i organisationen.Med tidigare bedömd teknisk livslängd skulle antalet flygplan J 35 Draken inteha varit tillräckligt för att tillgodose flygtidsbehovet i nuvarandeorganisation fram till den tidpunkt då Draken-flygplanen ersätts med flygplanJA 37 . För att inte behöva skaffa fler flygplan J 35 Draken övervägdesdärför vissa modifieringsarbeten i syfte att förlänga flygplanens tekniskalivslängd. Detta avsåg dock inte flygplan av typ J 35 B som av tekniska ochorganisatoriska skäl under alla förhållanden förutsattes utgå ur organisationenunder . För den organisation som planeras kommer flygtidsbehovet inteatt vara hka stort som har förutsatts. Modifieringar i syfte attförlänga flygplanens tekniska livslängd behöver därför inte ske i denomfattning som har övervägts. En begränsad förlängning av livslängdenpå ett mindre antal flygplan behövs dock för att den totala tillgången påflygtid med"J 35 Draken skall vara tillräcklig för den planeradeorganisationen. Chefen för flygvapnet avvecklar i slutet avprogramplaneperioden luftvärnsrobotförbanden med robot 68 i enlighet med debeslut som har fattats av Kungl. Två av nuvarande åtta luftförsvarssektorer slås sammanunder perioden. Vissa av de äldre luftförsvarscentralerna moderniseras. Ny ocheffektivare radarmaterial ersätter äldre varigenom stridsledningsfunktionenförbättras. Moderniseringen är enligt min mening angelägen för både flygvapnetoch civilförsvaret. Inom centraloch högre regional ledningombeväpnas spaningsförbanden till flygplan S 37 vilket innebär enavsevärd kvalitetshöjning för dessa förband. Tre divisioner med S 37 kommer attvara organiserade vid programplaneperiodens slut. beräknas nuvarandedivisioner med S och vissa av divisionerna med S 35 Draken bliavvecklade, Awägningsprogrammet innehåller även helikopterförband.Pågående utredning om en gemensam organisation för de tunga helikoptrarna bör 1974:1 Bilaga 6Försvarsdepartementet 35 ledatill att dessa kan utnyttjas effektivare. minskar antalet flygplan itransportorganisationen genom att äldre flygplanstyper utrangeras. Dettainnebär att civila transportflygplan i ökad utsträckning måste kunna utnyttjasi krig. Beträffande fredsorganisationenvill jag peka pä att de senaste årens pris- och löneutveckling har medfört attstor uppmärksamhet måste ägnas försvarets kostnadsstruktur. Det är nödvändigtatt alla möjligheter utnyttjas för att begränsa utgifterna för administrationoch för freds- och förvaltningsorganisationen. En större del av tillgängligaresurser kan därigenom sättas av för materielanskaffning och utbildning. Dettager direkt effekt i krigsorganisationen. Ett viktigt led i denna verksamhet är denomorganisation som pågår av lägre regionala och lokala myndigheter inom arménoch marinen. Arbetet härmed bör ges hög prioritet liksom de studier över enökad samordning av mobihserings- och förvaltningsverksamheten somöverbefälhavaren bedriver. Försvarets fredsorganisationsutredning har nyligenlämnat förslag om hur flygvapnets fredsorganisatiori skall anpassas till denframtida krigsorganisationen. Förslaget innebär bl. a. att ytterligare tvåflottiljadministrationer bör avvecklas. Vidare har chefen för flygvapnetlämnat förslag avseende organisationen vid flygvapnets flottiljer ochsektorflottiljer. Förslagen bereds f. n. inom försvarsdepartementet. Jag räknar med att en översyn av den centralastabsorganisationen skall kunna inledas . 1 samband därmedkommer också militärområdesstabernas organisation att ses över. Jag går därefter över till att behandla personalutvecklingen inom det militäraförsvaret. Maj:t har uppdragit åt överbefälhavaren att isamråd med lämna förslag till och vidtaåtgärder för att med utgångspunkt i personalläget minskaantalet anställda inom krigsmakten med 2 500 /73 - 1976/77.Samtidigt angavs att organisationen kunde komma att tillföras viss personaltill följd av beslut av Kungl. Maj:t. Nettominskningen kunde därför bli mindreän de angivna 2 500. 1 uppdraget ingår att kontrollera och halvårsvis redovisauppnådda resultat. Redovisningarna skall avse förhållandena och den1 oktober. För att genomföra uppdraget har skapats enledningsgrupp för minskning av antalet anställda inom krigsmakten, LEMA, sombestår av chefen för försvarsstaben och chefen för försvaretsrationaliseringsinstitut. Ett ADB-system, system LEMA, har utvecklats för attfölja upp personalläget inom krigsmakten. Överbefälhavaren har beslutat attpersonalläget enligt redovisningen i system LEMA skall vara utgångspunktenför det fortsatta arbetet. Antalet anställda minskade september1972 enligt redovisningen i system LEMA med 368.1överbefälhavarens redovisning av personalläget beräknasantalet Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 36 anställdaminska med ca 500 september 1973september 1974. 1 sina direktivför programplaneringen har överbefälhavaren ställt krav på personalminskningarunder perioden /75 1978/79 med sammanlagt ca 2 900 anställda netto. Maj:t har med utgångspunkt i det genom LEMA-systemet fastställda personalläget och överbefälhavarensprogram-planedirektiv för perioden /751978/79 revideratpersonalrninsk-ningsuppdraget . Minskningsmålet har därvidangetts till 3 900 anställda . Den av programmyndigheterna uppskattadepersonalminskningen /751978/79 väntas bli ca 2 500 vilketsåledes är lägre än det minskningsmål som överbefälhavaren har angett. Chefenför armén anför i detta sammanhang att målet inte kan nås utan mycketgenomgripande förändringar av mobiliseringsberedskapen. Jag anser att degrundläggande principerna för mobiliseringsberedskapen bör ligga fast. Enbegränsning av den nuvarande mobiliseringsberedskapen bör dock kunna godtas irådande säkerhetspolitiska situation. Inom ramen för de grundläggandeprinciperna bör mobiliseringsorganisationen kunna ses över. Beträffande marinen vill jag påpeka att översynen avmobiliserings- och förvaltningsorganisationen bör kunna ge möjligheter tillytterligare personalreduceringar. Det är angeläget att personalkostnaderna inom försvaretbegränsas. De uppställda minskningsmålen bör därför gälla. Försvarets samtligamyndigheter måste aktivt medverka till att alla möjligheter till personalminskningartas till vara. Personalminskningarna skall genomföras i samband mednaturlig avgång och i förening med en effektiv omplaceringsverksamhet. Motbakgrund av bl. a. rådande åldersfördelning och den stora personalomsättningenanser jag att förutsättningarna är goda för att reduceringarna skall kunnagenomföras utan men för den anställda personalen. planerade personalinskränkningar avser till stor delcivil personal som f. n. utgör av antalet anställda inom krigsmakten.Behovet av militär personal hänger samman med den förutsedda utvecklingen avkrigs- och fredsorganisationen samt den framtida befälsordningen. Det är f. n.inte möjligt att ange främst fredsorganisationens utseende och utveckling under1980-talet. Vad gäller befälsstrukturen är det inte möjligt att överblickakonsekvenserna av det inledda arbetet med en enhetlig befälsordning förkrigsmakten. Jag vill i detta sammanhang erinra om att den organisatoriskahandlingsfrihet som förutsattes försvarsbeslut innebär atttillgången på kvalificerat befäl upprätthålls. Det är emellertid uppenbart attäven den militära personalen måste reduceras. Mot bakgrund av personallägetinom utbildningssektorn bör rekryteringen av plutons- och kompaniofficerareske så att en begränsad vakansuppfyllnad nås. Vid rekrytering avregementsofficerare bör hänsyn tas till att krigsorganisationen inom vissaområden går ned. Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 37 Försöken med förkortad grundutbildning fortsätter under programplaneperioden.Tillräckligt underlag för att bedöma konsekvenserna av den förkortadegrundutbildningen föreligger inte . Grundutbildningskontingenten minskar fr.o.m. /76. Överbefälhavarenavser att under innevarande budgetår närmare granska behov av och tillgång påvärnpliktig personal. Jag avvaktar denna översyn samt resultatet av 1972 årsvärnpliktsutredning och tar inte nu ställning till utbildningskontingentensstorlek och fördelning annat än för nästa budgetår. Jag noterar emellertid attvärnpliktsavgångarna har fortsatt att minska under /73. Beträffande repetitionsutbildningensfortsatta inriktning avvaktar jag resultat av värnpliktsutredning.Överbefälhavaren anför att utvärderingen av repetitionsutbildningen kan geanledning att ompröva nuvarande inriktning. Överbefälhavaren avser att ägnasärskild uppmärksamhet åt frågor rörande förbandens stridsduglighet eftermobilisering. 1 avvaktan på utredningsresultat och erfarenhetsvärdering godtarjag t. v. den nuvarande planeringen. Överbefälhavaren anser att det nuvarande prisregleringssystemet bör omprövas. Det torde vara omöjligt att konstruera ettprisregleringssystem som uppfyller alla anspråk som kan ställas.Pris-kompensationsfrågan följs emellertid med uppmärksamhet inom försvarsdepartementet. Under åberopande av det anförda hemställer jagatt Kungl. att godkänna de riktlinjer för det militära försvaretsfortsatta inriktning som jag har angett i det föregående. Prop.1974:1 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 38 har i enlighet med Kungl. Maj:tsanvisningar lämnat in programplan för civilförsvaret för perioden1974/75-1978/79. Programplanen har utarbetats inom anvisad planeringsram.Civilförsvarsstyrelsen har förutsatt att ramen höjs med hänsyn till ökadekostnader för bl. a. förbättrade förmåner till civilförsvarspliktiga och höjdahyror. Dessutom har förutsatts att ramen får överskridas /75 med10 milj. kr. för att betala tidigare åtaganden beträffande skyddsrum.