prop · FX03146 · 1974-12-31 00:00:00 — Paragrafen innehåller bestämmelser om ansvar m, m.Eftersom samhället har ett särskilt intresse av att kontrollera exploateringav olja, gas och uran med hänsyn till den betydelse för sarnhällsekonomin somfyndigheter av dessa mineraliska ämnen kan få, har det ansetts rnotiverat attförena bearbetning av sådana fyndigheter utan koncession med straffpåföljd.Motsvarande bör gälla i fråga om torvtäkt utan koncession, där sådanerfordras, 44 § första stycket 2 har kompletterats med en bestämmelse om detta.Av tredje stycket följer att torv som utvunnits utan koncession kan förklarasförverkad. Ikraftträdande m, m. Lagstiftningen om torvtäktskoncession bör träda i kraftden . I avsnittet 5 i den allmänna motiveringen har anförts attavsikten med att införa koncessionsphkt för takt ay bränntorv inte i förstahand är att skaffa samhället kontroll över den förädlingsverksamhet som tilläventyrs redan bedrivs, I den mån .det är fråga om husbehovstäkt kommerverksamheten över huvud taget inte att drabbas av koncessionsplikt. Om någon f,n, bedriver takt av bränntorv för annat ändarnål än husbehov blir han däremotskyldig att ansöka om koncession. Sådan ansökan skall ske senast efterdet lagen trätt i kraft. Den sorn i rätt tid gjort ansökan om koncession fårfortsätta verksamheten för samma ändamål till dess ansökningen slutligt prövats. Det ligger i sakens natur att förutsättningama förpågående verksam het inte bör ändras annat än i undantagsfall. Principen bör således vara att ansökan om koncession avseende verksamhet som bedrivs när lagen träder i kraft skall bifallas om inte särskilda skäl talar mot det, samt att villkoren för koncessionen skall bestämmas så att de ekonomiska för utsättningarna för verksamheten inte rubbas. Några särskilda bestäm melser härom kan med hänsyn till frågans ringa praktiska betydelse inte anses behövliga, ' ' Produktionav bränntorv har tidigare, särskilt i kristider, förekommit'. i relativt storskala i , Utförda undersökningar visar också att betydande bränntorvsförekomsterfinns i landet. Framställning av bränntorv torde emellertid vara sällsynt . Detkan dock inte uteslutas att under avspärrning i ett krigsläge eller nyaenergikriser under förhåhanden liknande dem som gav anledning till oljebristenunder de svenska torvmossarna kan komma tdl användning förutvinning av energi. Användning av torv som bränsle är förenad med fleraproblem. Stora arealer kommer att krävas, om torvproduktionen skall få någonbetydelse. Risk finns därför att ägosplittring lägger hinder i vägen för enrationell exploatering. Vidare kommer torvtäkt att medföra svåra ingrepp inaturmiljön genom inverkan på landskapsbilden och på hydrologiska förhållandenm, m. Man måste också räkna med möjligheten av en allmän värdestegring på torvmark,om det blir lönsamt att använda torv för energiproduktion.Förutsättningar bör därför skapas för att förebygga en eventuell sådanvärdestegring. Någrasärskilda bestämmelser om torvtäkt finns inte f, n., vilket däremot är falleti fråga om andra naturtillgångar som används för energiproduktion. Enligtstenkolslagen och uranlagen är rätten att eftersöka och bearbeta fyndigheter avt, ex, stenkol, olja och uran i princip beroende på koncession, I ett den 29mars 1974 till lagrådet remitterat lagförslag föreslås att de nu nämndalagarna ersätts av en ny lag om vissa mineralfyndigheter. Förslaget bygger påatt undersökning och bearbetning av de mineraliska ämnen som avses med lagenskall regleras genom koncession. Enligt förslaget skall regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer efter diskretionär prövning avgöra vem somskall få koncession. Ipromemorian framhålls att flera omständigheter talar för att också torvtäkt förenergiändamål bör göras beroende på koncession. En sådan utväg ger samhälletmöjlighet att få till stånd och styra en från allmän synpunkt önskvärd torvtäktsverksamhet,och detta oberoende av äganderättsförhållandena till marken. Genom att förenakoncessionen med avgifter kan samhället vidare tillförsäkra sig en eventuellvärdestegring av torvmarken. Detta kan så mycket mindre föranledabetänkligheter som torv för energiproduktion f, n, inte kan anses ha någotekonomiskt värde, vilket medför att införandet av koncessionstvång i dagensläge inte påverkar någon enskilds ekonomi. Ett koncessionssystem bör ocksåskapa garantier för att motstående allmänna och enskilda intressen inte trädsför när. Särskilt betonas möjligheten att vid koncessionsprövningen ta tillvara naturvårdsintressena. Promemorieförslagetinnebär att torvtäkt för energiändamål skall gö-rad beroende på koncession.Något skäl att skaffa samhället kontroll över den torvförädlingsverksamhet somavser framställning av torvströ och torvmull m. m, föreligger däremot inte.Inte heller finns det anledning att införa koncessionsplikt för takt avbränntorv för fastighetsägarens husbehov. Ilagtekniskt hänseende föreslås att reglerna om torvtäktskoncession arbetas in iminerallagen. Promemorian innehåller därför ett förslag till lag om ändring ilagen om vissa mineralfyndigheter, varmed avses det till lagrådet remitteradeförslaget till minerallag. Innebörden i promemorieförslaget är att förundersökning och bearbetning av torvfyndighet för energiändamål i huvudsaksamma regler kommer att gälla som för undersökning och bearbetning av olje-eller uranfyndigheter. Detta innebär bl. a. att koncessionshavaren får utvinnabränntorv utan att behöva betala fastighetsägaren avgäld eller annan ersättningför torven som sådan. Däremot är fastighetsägaren eller innehavare av särskildrätt till fastighet berättigade att av koncessionshavaren få intrångsersättningoch ersättning för annan skada till följd av att mark tas i anspråk för takt avbränntorv eller därmed sammanhängande verksamhet, t. ex. anläggning avtransportvägar. Vid bestämmande av sådan ersättning gäller expropriationslagensregler. Sammanställningav remissyttranden över departementspromemorian (Ds I 1974: 5) med förslag tilllagstiftning om torvtäktskoncession Efterremiss har yttrande över promemorian (Ds I 1974: 5) med förslag tilllagstiftning om torvtäktskoncession avgivits av hovrätten över ochBlekinge, lantbruksstyrelsen, , ,, överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF),statens planverk, statens lantmäteriverk, statens industriverk, Sverigesgeologiska undersökning (SGU), domänverket, länsstyrelserna i , ,, , och , vattenlagsutredningen,naturvårdskommittén, energiprognosutredningen, ,(), (), . Industriverkethar bifogat yttranden från bergmästarna. Även en del andra remissinstanser harbifogat yttranden från underinstanser. Från skogsägares förbund,vars huvudorganisation är LRF, har särskilt yttrande inkommit, Förslagetatt införa koncessionsplikt för undersökning och bearbetning av torv förenergiändamål tillstyrks eller lämnas utan erinran av de allra flestaremissinstanserna. Till stöd för detta ställningstagande anför exempelvis SGUatt, om en större bränntorvstäkt skall kunna planeras rationellt och enavvägning göras mellan nytta och skada, det är önskvärt med ett system sominnebär mindre hård uppbindning till existerande ägoförhållanden och som medgeren allsidig prövning både från bränsleförsörjnings- och skadesynpunkt av detplanerade företaget. Ingen av remissinstanserna har någon invändning mot denlagtekniska lösningen att föra in bestämmelser om torvtäkt i den tillämnadelagen om vissa mineralfyndigheter. Endastett fåtal remissinstanser motsätter sig den föreslagna regleringen, ÖEF anseratt ett införande av ett koncessionsförfarande bör anstå i varje fall till dessresultat föreligger från den planerade försöksverksamhet på området somomnämns i avsnittet 3,4 i promemorian. En liknande inställning har ocksåHasselfors . I fråga om behovet att komma till rätta med den oftaförekommande ägosplittringen, om en snabbt vidgad bränntorvsproduktion skullepåkallas i en krissituation, hänvisar ÖEF till den förfogandelagstiftning somfår förutsättas bli satt i kraft under krisförhållanden. Naturvårdskommitténfinner att reglering av torvtäkt bör ske inom ramen för gemensamma bestämmelserom täktverksamhet i naturvårdslagstiftningen och avstyr- ker promemorieförslaget, som enligt kommitténs uppfattningskulle medföra en inte önskvärd dubbelprövning (se vidare avsnittet 2,2,2), Förslagetavstyrks också avAB Svensk Torvförädling, som hänvisar till svårigheten attklart avgränsa torvarter som kan användas för energiändamål från annan torv,och skogsägares förbund, som finner att ettkoncessionsförfarande för torv bör avvisas eller inskränkas till de fall, därnågon önskar bedriva rörelse genom köp och försäljning av bränntorv från egeneller annans mark. Förbundets ställningstagande motiveras med att betydande bränntorvsbrytningbedrivits på egen mark av industriföretag, som inte haft till syfte att skapavinster i torvmarkens exploatering utan i stället använt torven somenergikälla i produktionen och att det inte skulle vara skäligt att göraanvändningen av sådana råvarulager beroende av koncession och avgifter. 2.2,1 Koncession Den föreslagna begränsningen av koncessions plikten till torvtäktför energiändamål, så att takt för andra ändamål, t, ex, jordförbättring,lämnas utanför regleringen, kommenteras av vissa remissinstanser. Uttryckligtstöd för denna begränsning uttalas av domänverket, energiprognosutredningen ochLRF. ÖEF anser däremot att om lagstiftning kommer till stånd någonåtskillnad inte bör komma i fråga beträffande torvtäkt för olika ändamål, omsyftet med lagstiftningen är att vid behov få till stånd och styra en frånallmän synpunkt önskvärd torvtäkt oberoende av vem som äger marken, Sammaståndpunkt intar med utgångspunkt från attnaturvårdens intressen kräver en reglering av all torvtäkt. Fastighetsägarens rätt att utan koncession utnyttjabränntorv för husbehov får uttryckligt stöd av lantbruksstyrelsen, ÖEF,i , energiprognosutredningen och LRF. Någraremissinstanser, bl, a, ÖEF, anser att begreppet husbehovstäkt bör närmaredefinieras. Koncessionstiden och koncessionsområdets storlek berörsav , som understryker att rätten till torvtäktmåste göras så säker att kapital på betryggande sätt kan placeras i kraftverkavsedda för torvddning. Koncessionstiden bÖr vara så lång att avskrivning avanläggningskostnaderna kan ske och området för koncessionen så stort att detsäkerställer bränslebehovet för rimlig tid framåt. Föreningen anser också attfinansiering av torvelda-de kraftverk kan försvåras genom möjligheten attåterkalla koncession och kravet på tillstånd för överlåtelse av koncession. I fråga om villkor i samband med koncession framhållerlänsstyrelsen i att det kan vara nödvändigt med föreskrifter om arbetsskyldighetför att garantera att torvkoncession utnyttjas. En rad olika remissinstanserbetonar också vikten av att föreskrifter ges till skydd för bl, a, naturvårds-och miljöintressen. Det kan slutiigen nämnas att ÖEF i sitt remissyttrandeförutsätter att styrelsen på ett tidigt stadium bereds tillfälle att framförasynpunkter på koncessionsärenden rörande torv för bränsleändamål. 2,2,2 Beaktande av motstående intressen Vad som i promemorian anförs om betydelsen av att t o r vt ä k t e ri'"s-inverkan på miljön noga beaktas vid koncessionsgivningenfår starkt stöd i remissbehandlingen. Naturvårdsfrågornas betydelseunder--stryks sålunda av bl, a, , , flera länsstyrelser ochSvenska . Vikten av att torvtäktsföretagens invei"-kanpå vattenförhållandena ägnas särskild uppmärksamhet framhålls avlantbruksstyrelsen, SGU, vattenlagsutredningeh och LRF. Vattenlagsutredningenpåpekar att prövning enligt vattenlagen kan komma att' krävas och attmedgivande i sämsta fall kan komma att vägras, om inte skälig uppmärksamhetägnats vattenfrågorna på förhand. Det är därför angeläget, menar utredningen,att särskild hydrologisk expertis anlitas ' för granskning avkoncessionsansökningen. Frågan om täktområdets återställande till godtagbart skickuppmärksammas också på flera håll. Enligt domänverket finns skäl att vid ansökanom torvtäktskoncession kräva täktplari, där planerade uttag ochåterställningsarbeten noggrant redovisas, ÖEF anför i detta samman hang att torvtäkti nuvarande former i allmänhet-kan bedömas förändra landskapsbilden i positivriktning, I stället för försumpade, oåtkomliga områden uppkommer ett öppetlandskap med jämna fält inom kanaler och diken. Förutsättning är att taktensker planmässigt och åtgärder vidtas för den fortsatta markanvändningen. Denärmaste möjlighetema bör vara skogsplantering eller vattenfyllning.Länsstyrelsen i län uttalar som sin mening att torvmarker som efteravslutad torvtäkt inte kan utnyttjas för skogsproduktion eller omvandlas tillsjö'eller viltvatten inte bör bli föremål för utvinning,' Också iNorrbottens län menar att ett område efter avslutad takt kan bli produktivt medhänsyn till skogsproduktion och fiske, och även IVA tar iipp tanken på skogsplanteringi samband med restaurering av torvmark. Enligt LRF bör föreskrift lämnas om attdel av vinsten skall avsättas för återställnings-ändamål eller säkerhet fördetta lämnas. Torvmarkernas potentiella möjligheter för skogsproduktiontas också i övrigt upp av flera remissinstanser. påpekar attproduktion av bränntorv i många fall kan beröra myrmarker som också skullekunna göras skogsbärande genom olika diknings- och gödslingsåtgärder. Det ärönskvärt, menar styrelsen, att man vid koncessionstiUfället har tillgång tillsådana bedömningar över det aktuella områdets värde ur skoglig synpunkt attlämpliga avvägningar mellan olika samhällsekonomiska nyttoeffekter kan göras, Skogsstyrelseiiförordar därför att den bereds tillfälle att yttra sig över ansökningar omkoncession för torvtäkt. Även domänverket anför att som alternativ tillplanerad torvtäkt bör utredas förutsättningarna för fortsatt skogsproduktion. Den föreslagna lagstiftningens samordning med naturvårdslagendiskuteras av flera remissinstanser, bl, a. , länsstyrelsernai , och samt naturvårdskommittén.Genomgående utgår man därvid från att naturvårdskommitténs förslag att göra torvtäkttillståndsphktig enligt 18 § naturvårdslagen kommer att genomföras. Flertaletav dessa godtar den i promemorian förordade lösningen att täkttillstånd enligtnaturvårdslagen skall krävas även orii koncession meddelats. iKristianstads län menar emellertid att samordningsfrågan inte är tillräckligtbelyst i promemorian och nämner som exempel härpå att det är oklart vad som händer om koncession söks först efter detatt tillstånd för annan beviljats enligt naturvårdslagen. Däremot finnerlänsstyrelsen i län samordningen tillfredsställande. Länsstyrelserna iKristianstads, och anser att koncessionsmyndigheten börunderlåta att meddela föreskrifter i ämnen som berörs av länsstyrelsernasprövning enligt 18 § naturvårdslagen. Principiell kritik mot den föreslagnasamordningen framförs av naturvårdskommittén, som menar att promemorieförslagetleder till en inte önskvärd dubbelprövning, där naturvårdsfrågoma i båda fallenblir av avgörande betydelse. Som nämnts i avsnittet 2.1 anser kommittén attreglering av torvtäkt bör ske enbart inom ramen för naturvårdslagstiftningen.Till stöd för detta ställningstagande anför kommittén också att förslaget medfören dualism mellan de bägge lagstiftningarna även i andra sammanhang, bl. a. ifråga om skadereglermg. Flera remissinstanser, bl. a. i län,framhåller angelägenheten av att landets torvtillgångar inventeras så att detklarläggs vilka torvförekomster som lämpar sig för energiutvinning. Ianslutning till naturvårdskommitténs förslag till ändring av 42 §naturvårdslagen föreslår SGU att möjlighet skall ges att i samband medkoncession föreskriva om en av koncessionsinnehavaren bekostad dokumentationfrämst från botanisk och geologisk synpunkt innan takten får tas i bruk, 2.2.3 Anvisande av mark Som nämnts godtas allmänt att regelsystemet i den tillämnadelagen om vissa mineralfyndigheter får tillämpning även på torvtäktskoncession.Därmed godtas också principen i nämnda lag att koncessionsinnehavaren inte fårpåbörja bearbetning innan markanvisning skett vid särskild förrättning. Vissaremissinstanser motsätter sig dock att, såsom förordas i promemorian, sådanförrättning skall handhas av bergmästaren vid torvtäktskoncession liksom iövriga fall enligt lagen. För det i promemorian diskuterade alternativet att istället lägga uppgiften på fastighetsbildningsmyndigheten uttalar sig sålundalantmäteriverket, i och LRF, medan länsstyrelseni och naturvårdskommittén stannar för alternativet att läggauppgiften på . Till stöd för fastighetsbildningsmyndigheten somförrättningsmyndighet anförs bl, a, att de markanvisnings- och ersättningsfrågorsom är aktuella till sin allmänna karaktär är helt likartade med frågor somdessa myndigheter har att handlägga och att lantmäteriets organisationomfattar lokala och regionala enheter som gör det möjligt att hålla neretidsåtgång och resekostnader. Till stöd för som förrättningsmyndighetanförs bl, a, behovet av samordning med den tillståndsgivning som ankommer pålänsstyrelsen enligt naturvårdslagen och de föreskrifter som därvid kanmeddelas. Slutligenkan nämnas att framhåller önskvärdheten av att anvisning av markför torvtäkt i större skala föregås av samråd med i länetför att så liten skada som möjligt skall ske på skogsbrukets vintertransportleder, I fråga om s, k. fredade områden anmärker naturvårdsverketatt denna begränsning i möjligheten till koncessionsrätt bör gälla för allaområden som skyddas av förordnanden enligt naturvårdslagen. styrelsernai , , och liksom vetenskapsakademienoch uttalar att till fredade områden även börhänföras naturreservat. i föreslår också att tillde i 18 § förslaget till lag om vissa mineralfyndigheter upptagna områdena börläggas område med fastställd generalplan med hänsyn till att i sådan plan kanavsättas områden för bl. a. friluftsliv. 2,2,5Ersättning till markägare m. m. Prindpenatt ingen s, k. jordägaravgäld skall utgå vid takt av bränntorv godtas allmänt.Endast LRF uttalar sig entydigt häremot med hänvisning till bl. a. att torvalltid förekommer som översta jordlager. Mindre bestämt uttalar siglänsstyrelsen i som vill ifrågasätta om inte fastighetsägarnaav principiella och psykologiska skäl borde erhålla viss mindre avgäld för bränntorvensom sådan. I fråga om bestämmande avintrångsersättning anförs synpunkter från olika håll. erinrarom att sådan ersättning kan bli aktuell även för mistad eller uppskjutenmöjlighet att utnyttja torvmarken för virkesproduktion. menar attersättning skall utgå för antingen nedlagda kostnader för skogsproduktion ellerför förtidig avverkning. tar upp ett uttalande i promemorian omersättning för förlust av husbehovstorv. Verket menar att det är oklart närsådan ersättning skall utgå och föreslår att bestämmelsen utformas så attersättning endast skall utgå för sådan husbehovstäkt som bedrivs vid tidpunktenför ansökan om undersökningskoncession eller, om sådan inte sökts,bearbetningskoncession. Propositionen......................................... ,,........................ ..... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................. ..... 1 1, Förslag tilllag om vissa mineralfyndigheter.................... ..... 3 2, Förslag tilllag om ändring i lagen (1966: 314) om kontinental- . ' sockeln ,,,,.,,. 3, Förslag tilllag om ändring i gruvlagen (1974: 342). Utdrag av statsrådsprotokoll över industriärenden den29 mars 1974............................................................... ,,,,,,,.......... 17 1, Inledning...................... ,,,.-......,,,,.,................. 2, Gällandeordning........................... ,.,,........................... 18 2.1 Olika gruvrättsliga system ochderas tillämpning i 18 2.2 Gruvlagen m, m....................................................... , 19 2.3 Koncessionslagstiftningen........................................ ... 19 2.3.1 Koncessionssystemet och dess tillämpning i 19 2.3.2 Stenkolslagen.................................................. 20 2.3.3 Uranlagen m, m............................ ............ ... 23 2.3.4 Lagen om kontinentalsockeln ,. ,,................ 24 3, Koncessionspliktiga mineralfyndigheter , ,,,... ',,,,;,,., 25 3.1 Vissa begreppsbestämningar m, m, ,,,,. , ,, ,,........ 25 3.2 Olje-, gas- och saltfyndigheter ................................ ... 26 3.2.1 Geologiska förutsättningar ........................... ... 26 3.2.2 Prospektering efter olja och gas...................... ... 27 3.2.3 Utvinning av olja och gas ............................... ... 28 3.3 Fyndigheter av uranhaltigt eller toriumhaltigtmineral , ,,, 28 3.3.1 Förekomstsätt ............................................. ... 28 3.3.2 Uranprospektering ........................................ ... 29 3.3.3 Tillämpningen avuranlagstiftningen ............... ... 30 3.4 Alunskifferfyndigheter............................................... ... 30 3,4,1 Förekomstsätt och användning .................. ... 30 3.5 Fyndigheter av stenkol och leror.............................. ... 30 3.5.1 Stenkolsfyndigheternasförekomstsätt............ ... 30 3.5.2 Brytningen av stenkol och lera ....................... ... 30 3.5.3 Regleringen av rätten att eftersökaoch bearbeta stenkolsfyndigheter och i sammanhang därmed förekommande leror......................................... 31 4, Utredningen ............................................................... 32 4.1 Reformbehov ........................................................ ... 32 4.1.1 Olja, gas och sak.............................................. ... 32 4.1.2 Uran och torium .............................................. ... 33 4.1.3 Alunskiffer......................................................... 34 4.1.4 Stenkol och leror ............................................ ... 35 4.2 Utredningens förslag ............................................. ... 37 4.2.1 Huvudinnehållet ........................................... ... 37 4.2.2 Viktigare punker i utredningsförslaget ........... 38 4,2,2,1 Samordning av reglerna om koncessionsplik tiga ......................................... 38 4.2.2.2 Koncession ............................... .. 39 4.2.2.3 Anvisande av mark m. m................. 41 4.2.2.4 Avgifter till jordägare m, m.............. 43 4.2.2.5 Övergångsbestämmelser ............. .. 44 5, Remissbehandlingen ........................................ .. 44 5.1 Allmänna synpunkter..................................... .. 44 5.2 Koncessionspliktiga mineralfyndigheter .......... 46 5.3 Koncession ............................................... .. 51 5.4 Anvisande av mark m. m................................ 56 5.5 Avgifter till jordägare m, m............................. 60 6, Departementschefen ...................................... 61 6.1 Allmänna synpunkter..................................... .. 61 6.2 Koncessionspliktiga mineralfyndigheter .......... .. 64 6.3 Koncession ............................................. .. 67 6.4 Anvisande av mark m. m................................ .. 71 6.5 Avgifter till jordägare m, m............................. .. 75 6.6 Ikraftträdande m, m...................................... .. 76 7, Upprättade lagförslag........................................ .. 76 8, Specialmotivering .......................................... .. 76 8.1 Förslaget till lag om vissa mineralfyndigheter ... .. 76 8.2 Övriga lagförslag.......................................... 114 9, Hemställan ................................................... 114 1................................................................... Gruvrättsutrednuigensförslag i betänkandet (SOU 1970:45) Gruvrättslig speciallagstiftning............................. . 115 Förslag till lag om vissa mineralfyndigheter......... . 115 Förslag till ändringar i gruvrättsutredningenstidigare framlagda förslag tiU ny gravlag 126 Deremitterade förslagen .................................. 128 1, Förslag till lag om vissa mineralfyndigheter......... . 128 2, Förslag till lag om ändring ilagen (1966: 314) om kontinentalsockeln 139 3, Förslag till lag om ändring igruvlagen (1974: 000) .