prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — För denlångsiktiga utvecklingen av den fysiska riksplaneringen har vissa grundläggande utgångspimkter lagts fastgenom riksdagsbeslut. Arbetet med planeringen av en andraetapp i den fysiska riksplaneringen pågår. Nya inventeringar och utredningarplanläggs med sikte på att resultaten skaU kunna presenteras i sådan tid att dekan tas upp till debatt innan de inarbetas i en slutrapport. Ettunderlagsmaterial för diskussion kring program och arbetsformer för den fysiskariksplaneringens andra etapp förbereds f. n. inom departementet. I enlighet med beslut av riksdag (prop.1973: 1, bU. 14, CU 1973: 3, rskr 1973: 36) läggs lantmäteriet ochrikets allmänna kartverk (RAK) den 1 juli1974 samman i en gemensam organisation under ett centralorgan, statenslantmäteriverk. Det nya verket skall i princip ta över de verksamheter som f.n. utförs av lantmäteriet och RAK var för sigoch dessa skall bedrivas i stort enligt befintliga planer men med den förbättradesamordning av resursema som bl. a. fömtsatts i motiven för reformen. Den nyaorganisationen innebär bl. a. att det nuvarande lantmäteriets regionala ochlokala myndigheter i större utsträckning än hittUls kan utnyttjas förarbetsuppgifter inom kartverksamheten. Härigenom skapas förutsättningar för enbättre samordning av de statiiga och konimunala insatserna på området och fören bättre kartförsörjning totalt sett. Organisationenför det nya statens lantmäteriverk skapar förutsättningar för rationaliseringseffekter som bedöms möjliggöra vissa besparingar.Full effekt kan visserligen uppnås först under /76 då verket enligt planerna skall ha omlokaliseratstUl . En viss reducering av befintliga resurser görs emellertidredan under /75. Prop.1974:1 Bilaga 14 8 Anslagsyrkandena för nästa budgetår inombostadsdepartementets verksamhetsområde uppgår tiU 4 739,1 milj. kr.Anslagsförändringarna i förhållande tUl riksstaten för /74framgår av följande sammanställning (milj. A. m. m. + n,o B. Bostadsbyggande m. m. -M77,3 D. Lantmäteri- och kattväsendet V Fonden för låneunderstöd värdefull bostadsbebyggelse 10,0 -j- 10,0 VII Fonden för förlag till statsverket Förskott till vissa plankostnaderm. Summa för kapitalbudgeten Totalt förbostadsdepartementet 1 Av beloppet avser 965,0 milj. kr. bostadstillägg m.m. Härutöver har på tilläggsstat I /74 anvisats 30 milj. kr. 16,6 milj. kr. till rikets allmänna kartverk avserendast tiden . Utdrag av protokollet över bostadsärenden, hållet inför Hans Maj:tKonungen i statsrådet . Närvarande: Statsministern ,ministern för utrikes ärendena , statsråden , ,, , , , , , , ,, , , , , . Chefen förbostadsdepartementet, statsrådet , anmäler de frågor som gäUer utgifterna för /75 inom bostadsdepartementetsverksamhetsområde och anför. Nytt anslag (förslag) 6 490 000 Lönekostnader 6 025 000 Tillbostadsdepartementet fördes i samband med den nya departementsindelningen ett fyrtiotalhandläggare och övrig personal från och ett tiotalfrån . Med stöd av bemyndigande (prop. 1965: 65s. 19, SU 1965: 105, rskr 1965: 295) har Kungl. Maj:t beslutat inrätta tvåtjänster för kansliråd i . Den ena tjänsten är avsedd för 1974:1 Bilaga 14 10 chefen för planerings- ochbudgetsekretariatet. Den andra tjänsten är avsedd för chefen för detinternationella sekretariatet. Jag har vidareberäknat medel för bl. a. en informationssekreterare och viss biträdespersonal. För speciella undersökningar samtforsknuigs-och utredningsverksamhet beräknar jag . Med hänvisning tillsammanställningen i övrigt beräknar jag anslaget tiU . Jag hemställer att Kungl. att tillBostadsdepartementet för /75 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. Nytt anslag (förslag) 4 000 000 Tillbostadsdepartementets verksamhetsområde förs över från bl.a. bygglagutredningen (K 1969: 55) och utredningen rörande miljöproblem m. m. ivissa industriområden (C 1972: 01) och från bl. a.boendeutredningen (In 1970: 36) och utredningen rörande bostadsfinansieringen(In 1972: 03). Jag beräknar anslaget till 4 mUj. JaghemstäUer att Kungl. att tUlKommittéer m. m. för /75 anvisa ett reservationsanslag av . Nyttanslag (förslag) 150 000 Jag beräknarbehovet av medel till . Jag hemstäUer att Kungl. att till Extrautgifter för /75 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till vissainternationella organisationer m. m. Nyttanslag (förslag) 350 000 Anslaget försöver från . Med hänsyn bl. a. till att kommittén förbostäder, byggande och planering inom FN:s ekonomiska kommission för Europakommer att företa en resa i beräknar jag behovet av medeltill . Jag hemställer att Kungl. att tillBidrag till vissa internationella organisationer m. m. för /75 anvisa ett reservationsanslagav . B BOSTADSBYGGANDE M. 1972/73 Utgift 11 651408 1973/74Anslag 13 563 000 1974/75Förslag 13 989 000 Bostadsstyrelsenär central förvaltningsmyndighet med uppgift att främja bostadsförsörjningen.Den är också chefsmyndighet för läns-bostadsnämndema. I styrelsensuppgifter ingår främst att handha den statiiga låne- och bidragsverksamhetenför att främja bostadsförsörjningen. Det åligger styrelsen att handlägga även ärenden om statligt stöd tiU aUmänna samlingslokaleroch studentkårslokaler. leds av en styrelse. Chef förbostadsstyrelsen är en generaldirektör. Inom styrelsen finns fem byråer.Dessa är kanslibyrån, låne- ochbidragsbyrån, planeringsbyrån, tekniska b3'rån och värderingsbyrån.Vidare finns en samlingslokaldelegation. Beräknad ändring 1974/75 -f 285 000 -f 10 000 -f 10 000 (10 000) -fl 94 000 (2 000) -f 489 000 Pris- ochlöneomräkning m. m. Styrelsen anför att de medel (.) som har anvisats för budgetåret1973/74 för särskUda utgifter i samband med personalindragning numeraerfordras endast till ett belopp motsvarande lön till en tjänsteman i lönegradA 26 ( .) O-alternativet och därmedföljande personalinskränkningar skulle drabba bl. a. följandearbetsuppgifter: rationaliseringsverksamheten, utveckling av boendeservice och experimentbyggande, analys av konsekvensernaav bostadsnormer för ny- och ombyggnad, metodutveckling, uppföljning avkostnadsutveckling samt utrednings-, kontakt- och informationsverksamheten.Styrelsen anser att alternativet inte är möjligt att genomföra. För att åstadkomma en kortare granskningscykel inom revisionskontoretföreslås en förstärkning av kontoret med en förste byråsekreterare (-j-63 000kr.) Med hänvisningtiU sammanställningen hemställer jag att Kungl. att tillBostadsstyrelsen för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73 Utgift 24452 394 1973/74Anslag 26 444 000 1974/75 Förslag 27 460 000 Det finns enlänsbostadsnämnd i varje län utom Gotiands, där fullgör deuppgifter som åvilar länsbostadsnämnd. Nämnden är länsmyndighet för denstatliga verksamheten för att främja bostadsförsörjningen. Den fattar beslutom lån och bidrag m. m. samt förvaltar utestående lån. Beräknad ändring 1974/75 Handläggande personal Övrig personal + 786 000 + 230 000 + 786 000 -f 230 000 -t-1 016 000 -t-1 016 000 1, Pris- och löneomräkning m. m. 2, Den omfattandepersonalminslcning som O-alternativet innebär anser styrelsen intemöjlig att genomföra. Styrelsen hänvisar tUl bl. a. den arbetsbelastning förnämnderna som följer med ökat småhusbyggande och ökad ombyggnadsverksamhet.Vidare framhåller styrelsen att arbetet medbostadstUläggen blivit mera omfattande samt att nya arbetsuppgifter tillkommiti samband med långivningen tiU allmänna samlingslokaler. 3, Fem länsbostadsnämnder delar växel med andra statliga myndigheter.För dessa nämnders andelar i lönekostnaderna för telefonister erfordras ettbelopp av . Med hänvisningtill sammanställningen hemställer jag att Kungl. att tillLänsbostadsnämnderna för /75 anvisa ett förslagsanslag av . 1972/73 Utgift 1492683 1973/74Anslag 1 835 000 1974/75 Förslag 1787 000 Statenshyresråd är central myndighet för handläggning av mål och ärenden påhyresregleringens område. har också hand om vissa centralaadministrativa uppgifter för den statliga arrendenämnds-ochhyresnämndsorganisationen.. Hos hyresrådetfinns ett fast kansli och arvodesavlönade extra föredragande. Beräknad ändring 1974/75 Handläggande personal Övrig personal -1 -1 4 500 17 000 22 300 4-17000 4- 8 000 Nettoutgift 1 835 000 1974:1 Bilaga 14 14 Pris- och löneomräkning m. m. Antalet till hyresrådet inkomna besvärsmål har under en långföljd av budgetår minskat. Även arbetsbalansen har nedgått kraftigt. Rådets verksamhetinom hyresregleringens område är avhängig bl. a. hyresregleringslagensgUtighetstid. Lagen har senast förlängts att gälla till utgång. Enligtbestämmelser, som skall iakttas sedan hyresregleringen har upphört, skallärenden som har anhängiggjorts innan lagen har upphört att gälla avgöras i denordning som har gällt fömt. Det torde därför vara realistiskt att räkna med enviss tillströmning av besvärsmål /1975, även omhyresreglermgen upphör då. Frågan om överprövning av hyresnämnds avgörandeutreds f. n. av hyresprocesskommittén. Enligt direktiven har kommittén att överväga om hyresrådet kan ombUdas och byggas ut överinstans för i första hand hyressättnings- och saneringsmål. Ävenom överprövningen av hyresnämnds avgörande i hyresregleringsärenden förs övertUl en sådan ny överinstans, torde rådets verksamhet inte kunna avvecklas föreutgången av /75. Viss erfarenhethar nu vunnits av hur de ändrade reglerna med en individuell prövning avbashyran genom överenskommelse har påverkat ärendetUlströmningen. Det är dockmed hänsyn tUl många ofömtsebara faktorer synnerligen svårt att göra säkraprognoser om den kommande arbetsvolymen. hartills vidare hand om de centraladministrativa uppgifterna för arrende- ochhyresnämnderna. Uppgifterna skall senare övertas av . Rådetutgår från att nämnda uppgifter helt eller delvis kommer att handhas av rådetunder /75. Antalettjänstemän vid hyresrådets kansli har efter hand minskat . Entjänst som byrådirektör är f. n. vakant. föreslår att endast denna tjänst nu dras in ( . AnslagspostenExpenser behöver ökas för bestridande av kostnader för blankettryck ochADB-bearbetning (). avgår visst belopp för minskat behovav medel för inventarier och publikationstryck ( . Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag har därvid räknat med att envakant byrådirektörstjänst (2) samt en kansliskrivartjänst kan utgå urorganisationen. Jag hemställer att Kungl. att tUlStatens hyresråd för /75 anvisa ett förslagsanslag av 1 787 000kr. 1974:1 Bilaga 14 15 Bostadstillägg m. m. 1972/73Utgift 1867 844 930 1973/74 Anslag2955 000 000 1974/75 Förslag 1 095000 000 'Anslaget bostadstillägg för barnfamiljer m. m. 'Härutöver har på tilläggsstat I anvisats 30 milj. kr. Från anslaget,vilket för innevarande budgetår redovisas under femte huvudtiteln, bekostasstatiiga bostadstillägg för barnfamiljer och statsbidrag till statskommunalabostadstUlägg för barnfamiljer och till familjeroch ensamstående utan barn. Bostadstilläggen, som är inkomstprövade,syftar till att ge familjer och ensamstående med lägre inkomster ett förstärktekonomiskt stöd. De statsbidragsberättigande statskommunala bostadstilläggenär anknutna till bostadskostnadema. Bidragsbestämmelsema finns i kungörelsen(1968:425, ändrad : 378) omstatliga bostadstillägg till bamfamUjer och kungörelsen (1973: 379, ändradsenast 1973: 956) om statsbidrag till statskommunala bostadstUlägg. Styrelsen föreslår att inkomstgränsen förreducering av bostadstillägg räknas upp så att andelen familjer medbostadstillägg blir oförändrad. Därutöver föreslår styrelsen att den nedreinkomstgränsen höjs med . Vidare föreslår styrelsen att särskUt tillägginförs för familjer med inkomster under den nedre reduceringsgränsen. TUläggetskulle vara så konstmerat att för varje 1OOO-tal kr. varmed inkomsten understiger gränsen stödet ökas med 40 öreför varje 25-tal kr. varmed hyran överstiger den bidragsberättigandehyresgränsen, dock så att högst . utgår i stöd. Styrelsen föreslårockså att de övre hyresgränserna höjs med . för hushåll med högst fyrabarn och med . för hushåll med minst fem bam. Slutiigen föreslårstyrelsen att regeln om reducering av bidragsgrundande bostadskostnad med hänsyn till familjens behov slopas. Styrelsen räknarmed en fortsatt ökning av kostnaderna för statsbidrag till kommunala bostadstillägg med hänsyn till hyresutvecklingen. Anslagsbehovetför nästa budgetår beräknar styrelsen till 1 215 milj. kr. Styrelsen föreslårvidare att 1,8 milj. kr. får disponeras för upplysning m. m. om bostadstiUägg. De statliga ochstatskommunala bostadstilläggen till barnfamiljer har förstärkts kraftigt . Härigenom harbostadstilläggen fått allt större betydelse som ett medel att minskabostadskostnaderna 1974:1 Bilaga 14 16 för barnfamiljer med lägre inkomsteroch därigenom ge dem ökad möjlighet att skaffa sig en tillräckligt stor ochvälutrustad bostad. Enligt beslut av förraårets höstriksdag har de statskommunala bostadstUläggen till barnfamiljerytterligare förbättrats fr. o. m. genom att samtiigaövre hyresgränser höjts med 100. kr., vilket innebär en anpassning av bostadsstödet tUl de ökade bostadskostnaderna. Fr. o. m. har vidare destatskommunala bostadstUl-läggen utvidgats till att omfatta ävenlåginkomsttagare utan barn. Inkomstprövningen av bostadstilläggen gmndas påden till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten och påreduceringsfaktorer, som ökar på visst sätt med ökad inkomst. Bostadsstyrelsenhar föreslagit vissa ändringar i reglerna om inkomstprövningen, bl. a. en höjningfr. o. m. avinkomstgränserna för att anpassa dem tUl inkomstutvecklingen. En sådananpassning har tidigare skett regelmässigt. Jag vill i denna fråga erinra om att skatteutredning enligttilläggsdirektiv har uppdrag att dels söka åstadkomma en lindring av des. k. marginaleffekterna för inkomsttagare i mellaninkomstlägena, dels beaktabehovet av skattesänkningar för inkomsttagare med lägre inkomster.Marginaleffektslindringen kan åstadkommas genom förändringar i skattereglernaeller de sociala bidragens konstruktion eller kombinationer av dessa bådavägar. För att möjliggöra en provisorisk lösning av dessa frågor skallutredningen utarbeta förslag som kan läggas till grund för beslut vid riksdag. Frågan om inkomstgränserna 1975 bör därför anstå tills skatteutredningen har lagt fram sittförslag. Jag vill isammanhanget erinra om att en särskild utredning, bostadstilläggsgruppen,undersöker möjligheterna att grunda inkomstprövningen på mer aktuellainkomstuppgifter än den taxerade inkomsten. Gruppen har också uppdrag att göraen teknisk genomgång av den framtidautformningen av administrationen av bostadstUläggen. övriga förslag i fråga ombostadstilläggen ger mig inteanledning att förorda några ändringar i gällande regler. Jag vUl emellertid,med anledning av särskild framställning av styrelsen, ta upp frågan om höjning under löpande bidragsår avbostadstilläggen på grund av höjda bostadskostnader. Nuvarande reglerinnebär att varje kommun själv får avgöraom sådana ändringar av tilläggen skall ske. , somuppger att ungefär hälften av kommunerna utnyttjar denna möjlighet, föreslär sådan ändring av reglerna attkommunerna skulle bli skyldiga att omprövatilläggen vid hyreshöjningar. , som har avgettyttrande till styrelsen i denna fråga, finner att en tvingande föreskrift avsådan innebörd skulle medföra betydande administrativt merarbete för kommunema.Förbundet är emellertid positivt till att frågan behandlas närmare när störreklarhet föreligger beträffande bostadstilläggens framtida utformning ochadministration. 1974:1 Bilaga 14 17 För egen del vill jag framhålla att utvecklingen av bostadskostnaderna,inte minst de ökade kostnaderna för värme och varmvatten, medför berättigadekrav från de boende på en snabbare anpassning av bostadstill-läggen tillkostnadsökningarna. Ä andra sidan kan det finnas beaktans-värda skäl förkommunerna att begränsa kostnaderna för administrationen av bostadstilläggen.I avvaktan på den pågående översynen av bl. a. bostadstilläggens administrationbör avvägningen mellan dessa två intressen ankomma på kommunerna. Jag anser migalltså inte böra förorda förslag om bindande föreskrifter iämnet. Det bör emeUertid enligt min mening kunna förutsättas att kommunerna vidsådana avvägningar lägger stor vikt vid de boendes behov, särskilt i de falldär hyreshöjningar under bidragsåret är av inte endast obetydlig storlek. Anslagsbehovet för /75 beräknar jag till1 095 milj. kr., en ökning med 130 milj. kr. Ungefär hälften av anslaget avserstatliga bostadstillägg och återstoden statsbidrag till statskommunala bostadstillägg.Jag har även beräknat 1,5 milj. kr. för fortsatt upplysningsverksamhet ombostadstilläggen. Anslaget bör i anslutning till den ändradedepartementsindelningen redovisas under tolfte huvudtiteln. Jaghemställer att Kungl. att till BostadstiUägg m. m. för /75anvisa ett förslagsanslag av 1 . Räntebidrag m. m. 1972/73Utgift 1 479 467 1973/74Anslag 1 000 1974/75Förslag 1 000 000 Från anslaget bestrids utgifter för räntebidrag enligtbestämmelserna i räntebidragskungörelsen (1962: 541 upphävd 1967: 553). Dessabestämmelser innebär att räntebidrag utgår för att täcka den del av räntekostnadernaför primär- och sekundärlån som hänför sig till ränta över en bestämd räntesats(basränta). Räntebidrag utgår endast för täckande av räntekostnader för tid t.o. m. utgången av . Förseningar, bl. a. i fråga om de slutligalånebesluten, har föranlett utbetalningar av räntebidrag på näririare 1,5 milj.kr. under /73. För eventuella försenade utbetalningar underinnevarande budgetår har anvisats ett formellt belopp av . Även under /75 bör möjlighet finnas förutbetalning av räntebidrag. föreslår att anslaget också fördetta budgetår förs upp med ett formellt belopp av . 2 1974.1 saml. 1974:1 Bilaga 14 18 Som har föreslagit bör medelfortfarande stå till förfogande för eftersläpande utbetalningar avräntebidrag. Anslaget bör därutöver få tas i anspråk för utbetalning av vissaandra bidrag. Enligt 33 § i den numera upphävdabostadslånekungörelsen (1962: 537), vilken fortfarande tillämpas beträffandeäldre lån, har kommun rätt att under vissa förutsättningar av statsmedel fåersättning med fyra femtedelar av vad kommunen har erlagt till täckande av förlust,som uppstått vid förvaltning av allmännyttigt företag tillhörigt hus vUketuppförts, ombyggts eller förvärvats med stöd av bostadslån. Anspråk på sådanersättning prövas av . Bestämmelser av samma innehåll gällerbeträffande lån enligt vissa andra äldre lånekungörelser. Något anslag fördetta utgiftsändamål finns inte upptaget på riksstaten. Ett särskilt anslagför ersättning i visst fall anvisades på tilläggsstat I för /72(prop. 1971: 145, bil. 9, CU 1971: 30, rskr 1971: 294). F. n. föreligger en ansökan om ersättning enligt nämndabestämmelser, avseende ett belopp av drygt 1/2 milj. kr. Det torde finnas anledningatt räkna med att ytterligare ansökningar om sådan ersättning kommer att göras.Jag anser det lämpligt att beviljade ersättningar av detta slag får betalas utfrån förevarande anslag. Anslagsrubriken bör i samband härmed ändras tUlRäntebidrag m. m. Närmare underlag för beräkning av anslagsbehovetsaknas. Jag förordar att anslaget för /75 förs upp med ettbelopp av 1 milj. kr. Jaghemställer att Kungl. 1. medge att sådan ersättning tillkommuner som angivits i det föregående bestrids från förevarande anslag, 2. tUl Räntebidrag m. m. /75 anvisa ett förslagsanslag av . B 6.Viss bostadsförbättringsverksamhet ni. 1972/73Utgift 96 181 021 1973/74Anslag 150 000 000 1974/75 Förslag 195 000 000 Från anslaget bestrids utgifter för förbättringslån iden mån de är ränte- och amorteringsfria, bostadsanpassningsbidrag,vinterbidrag, förvaltningsbidrag till förmedlare av bostadsegnahemslån samtfr. o. m. det nyinförda bidrag som i vissa fall kan utgå tillombyggnad av bostadslägenhet, det s. k. initialstödet. Anslaget, som är ettförslagsanslag, anvisas med det belopp som erfordras för utbetalning av lånoch bidrag. Prop.1974:1 Bilaga 14 19 Bestämmelserna om förbättringslån finns i kungörelsen(1962:538) om förbättringslån (omtryckt 1973: 535). Lån utgår för förbättringoch i vissa fall uppförande av bostad för åldringar, handikappade m. fl. samtunder vissa fömtsättningar för förbättring av annan bostad. Lånet får iallmänhet vara räntefritt och stående intill ett belopp av . Bostadsanpassningsbidrag utgår enligt bestämmelserna ikungörelsen (1973: 327) om bostadsanpassningsbidrag, som fr. o. m. den 1 juh 1973har ersatt bestämmelserna om invalidbostadsbidrag. Bostadsanpass-ningsbidragetutgår för åtgärder inom och i anslutning till bostadslägenhet som behövs föratt handikappad skaU kunna utnyttja lägenheten på ändamålsenligt sätt. Bidragutgår i regel med högst . Bestämmelserna om vinterbidrag, som utgår enligtbestämmelserna i räntelånekungörelsen (1967: 553, ändrad : 340)innebär i korthet att bidrag utgår i samband med bostadslån för den särskUdakostnad som beräknas ha uppstått genom att byggnadsföretaget har utförtsvintertid. Initialstöd utgår enligt bestämmelserna i kungörelsen(1973: 538) om bidrag av statsmedel i vissa fall till ombyggnad avbostadslägenhet. Bidrag utgår för ombyggnad av hus med mer än två lägenheterunder förutsättning bl. a. att ombyggnaden sker med stöd av bostadslån enligtbostadslånekungörelsen och att lägenheterna före ombyggnaden inte fyllerkraven på lägsta godtagbara standard. Bidrag utgår för ombyggnad som påbörjasunder tiden den 1 juli 1973den . Bidragets belopp utgör 20 %av den godkända ombyggnadskostnaden, dock högst . för varje lägenhet. För beslut om räntefria förbättringslån fastställerriksdagen en medelsram för det löpande kalenderåret och en preliminärram för det närmast följande. har medgivit att sådana lån får bevUjasmed högst 110 milj. kr. under vart och ett av (prop. 1973: 1bil. 13, CU 1973: 19, rskr 1973: 208). föreslår att maximibeloppet förräntefria förbättrings-lån höjs från 12 000 tUl . Vidareföreslår styrelsen att ramen för beslut om räntefria förbättringslån fastställsslutiigt till 135 milj. kr. för och preliminärt tUl samma belopp för år1975 samt att anslaget för /75 förs upp med 200 milj. kr. (-f 50milj. Av detta anslag föreslås högst . få tas i anspråk förinformation. Lån- och bidragsgivningens omfattning belyses avföljande uppgifter. Under /73 inkom 8 492 ansökningar omförbättringslån mot 9 090 under /72. 1974:1 Bilaga 14 20 delades 7 817 beslut om lånavseende 9 222 lägenheter, jämfört med 8 430 resp. 9 350 under närmastföregående budgetår. Under budgetåret1972/73 beviljades förbättringslån med 137,5 mUj. kr., varav 81,7 milj. kr.utgjorde räntefria lån eller lånedelar. Motsvarande belopp under budgetåret1971/72 var 126,3 resp. 80,9 milj. kr. Det genomsnittiigälånebeloppet per lägenhet uppgick till . under /73jämfört med . under närmast föregående budgetår. Det räntefriabeloppet per lägenhet uppgick tUl . Under /73beviljades invalidbostadsbidrag för 3 151 lägenheter med ett belopp av 23,8milj. Detta innebär en fortsatt ökning i antal lägenheter och i /72 beviljades sålunda bidrag för 2 550 lägenheter med ettbelopp av 21,8 milj. kr. Vinterbidrag beviljades under /73med 10,8 milj. kr., jämfört med 7,8 milj. kr. under /72. Beträffande maximibeloppet för räntefriaförbättringslån anför styrelsen följande. Nuvarandemaximibelopp, , fastställdes i aprU 1970. Från denna tidpunkt framtill och med har byggnadskostnadsindex ökat för småhus avträ. 1973 steg byggnadskostnaderna med . Omkostnaderna fortsätter att stiga i samma takt fram till bUrökningen . Dettaskulle enligt styrelsen motivera en höjning av maximibeloppet förräntefria förbättringslån till inemot . Eftersombyggnadskostnadsindex inte tar hänsyn till de rationaliseringar i byggandetsom äger mm, kan man enligt styrelsen överväga att i stället utgå från styrelsens värderingskoefficienter. Möjligheternatill kostnadsminskningar genom rationalisering är dock avsevärt mindre vid ombyggnaderoch upprustningar än vid nybyggnad. Enligt nämnda koefficienter skulleutvecklingen mellan innebära en kostnadsökning med 20 %.Stegringen under det sistnämnda året har uppgått till . Vid en fortsattstegring i sistnämnda takt fram till början av /75 blir dentotala stegringen .