prop · FX0319 · 1974-12-31 00:00:00 — KungL Maj:ts proposition nr 1974 Prop. Maj:ts proposition angående anslag tiUkronofogdemyndigheterna; given . Maj:t vill härmed, under åberopande av bilagdautdrag av statsrådsprotokollet över kommunärenden, föreslå attbifalla det förslag om vars avlåtande till föredragande departementschefenhemställt. 1 propositionen läggs fram förslag om anslag för budgetåret1974/75 tUl kronofogdemyndigheterna. I propositionen aviseras vidare en utredningmed parlamentarisk förankring för att se över det förslag tilldistriktsindelning m. m. som lades fram . Den nuvarande indelningenbehålls oförändrad t. v. Utdrag av protokollet över kommunärenden, hållet införHans Maj:t Konungen i statsrådet . Närvarande: statsministern , ministern för utrikes ärendena , statsråden , , , , , , , , , , , . Chefen för kommundepartementet, statsrådet ,anmäler efter gemensam beredning med statsrådets övriga ledamöter fråga omanslag till kronofogdemyndigheterna och anför. 1974:1 (bil. 16 s. 74) har Kungl. Maj;t föreslagitriksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till Kronofogdemyndigheternaför /75 beräknas ett förslagsanslag av . Jaganhåller att nu få ta upp denna fråga. Den exekutiva verksamheten avser dels det allmännasfordringar för skatter, böter, allmänna avgifter m. m., dels mål och ärendensom anhängiggörs av enskUda rättsägare. Dessutom åligger det kronofogde att bl.a. bevaka statens rätt vid konkurser, handlägga ärenden enligt lagen (1970:741)om statlig lönegaranti vid konkurs samt att efter förordnandevara överexekutor för särskild förrättning. För denexekutiva verksamheten är landet indelat i 81 kronofogdedistrikt. Antaletanställda inom kronofogdedistrikten uppgår till nära 2 700. 1 varje distriktfinns en kronofogdemyndighet med en kronodirektör eller kronofogde som chef. Enhgtbeslut av riksdag (prop. 14, CU 1972:7, rskr 1972:70) blev riksskatteverketden centralmyndighet för administration av exekutionsväsendet. Frågan omdistriktsindelning, arbets- och personalorganisation m. m, inomexekutionsväsendet har utretts av särskilt tillkallad utredningsman som den 30oktober lämnade betänkandet (Ds C 1973:3) Distriktsindelning, arbets- ochpersonalorganisation m. m. inom exekutionsväsendet. Förslaget som har remissbehandlatskommer att redovisas i det följande. Om manbortser frän särskilt beräknade uppbördsmedel, uppgår medelsanvisningen tillkronofogdemyndigheterna för innevarande budgetår till drygt 160 milj. kr. Distriktsindelning, arbets- och personalorganisation m. m.Nuvarandeförhållanden, beslut, m. m. Landet är f. n. indelat i 81 kronofogdedistrikt. Fyra länutgör vartdera ett sådant distrikt. Utanför centralorterna för distrikten finnsexekutiv personal placerad på 112 stationeringsorter. 1 193 orter finns sålundaf. n. exekutiv personal. Utredningen rörande centralorgan inom exekutionsväsendetföreslog i sitt avlämnade betänkande (Ds C 1971:2) Centralorganinom exekutionsväsendet Översyn av landets indelning i kronofogdedistrikt attantalet kronofogdedistrikt skulle reduceras från 81 till 35. Sammanlagt 19 länföreslogs vartdera bilda ett kronofogdedistrikt. Remissinstanserna hade som regel inte något att erinra motde av utredningen föreslagna riktlinjerna för landets indelning i kronofogdedistrikt.Däremot kritiserades utredningens konkreta förslag av flera länsstyrelser, somansåg att förslaget resulterat i alltför få distrikt. Någon remissinstansframhöll å andra sidan, att distriktens antal borde ha minskats mer än vadutredningen föreslagit. Det ankommer på Kungl. Maj;t att besluta om landetsindelning i kronofogdedistrikt. Genom beslut av riksdag (prop. 1972:1, bil. 14, Cu1972:7, rskr 1972:70) fastställdes följande riktlinjer för indelningen avlandet i kronofogdedistrikt. Hänsyn bör tas till, förutom den kommunalaindelningen, annan för exekutionsväsendet relevant administrativ och judiciell indelning. Följan de regler bör därvid gälla. a) Kronofogdedistriktenbör inte genombryta länsgränserna. b) Kronofogdedistrikten bör bildas avhela kommuner/kommunbloek. Gräns för kommunblock får dock genombrytas i fall dåden bryts av länsgräns. c) Kronofogdedistrikt bör helstomfatta helt eller hela fögderier. När det gäller anslutningen till andraadministrativa indelningar är det mer angeläget att anpassa kronofogdedistriktsindelningentill domkretsindelningen än till indelningen i polis- och åklagardistrikt.Sistnämnda och andra administrativa indelningar bör emellertid följas, om detkan ske utan olägenheter för exekutionsväsendet. Varje kronofogdedistrikt bör ommöjligt utformas så att arbetsvolymen blir tillräckligt stor för en effektiv oehändamålsenlig arbets- och personalorganisation. Sådana förändringar ikronofogdemyndigheternas arbetsuppgifter som kan föranledas av planeradereformer inom exekutionsväsendet bör beaktas. För att de önskemål som angettsunder punkt 2 skall kunna uppfyllas, bör ett kronofogdedistrikt ha ett så stortverksamhetsområde att det får en årlig arbetsvolym på minst omkring 35 00040000 allmänna och enskilda mål (med nuvarande proportioner mellan de olikamålgrupperna), Allmänhetensmöjligheter att komma i kontakt med företrädare för kronofogdemyndigheten bör inte nämnvärt försämras som enföljd av distriktsindelningsändringar. Verksamheten vid fältsektion på ort, somupphör att vara centralort, bör upprätthållas med i stort sett sammapersonalstyrka som finns vid centralortssektionen på samma ort. Nytt kronofogdedistrikt bör i princip bildas genomsammanläggning av redan befintliga kronofogdedistrikt. Detta får emellertidinte hindra att i fall då en sådan lösning uppenbarligen måste anses vara denmest rationella område för befintligt kronofogdedistrikt delas upp för attingå i nybildade distrikt. Residensstad bör vara centralort i kronofogdedistrikt,om inte annan ort på grund av storleken av kronofogdemyndigheten där ellerortens näringspolitiska roll inom området är uppenbart bättre lämpad somcentralort. Civilutskottetframhöll i sitt betänkande att det av flera orsaker kan bli nödvändigt attmodifiera dessa riktlinjer. a. kan det av geografiska skäl visa sigbehövligt att inrätta flera distrikt än utredningen föreslagit i län med stortytinnehåll. Inte minst viktigt ansåg utskottet det vara att företagare utanalltför tidsödande resor får möjligheter att vid behov kunna komma i kontaktmed chefen för kronofogdemyndigheten. Utskottet ansåg vidare att distrikten bördimensioneras så att arbetsvolymen inom varje distrikt blir avpassad på ettsådant sätt att den av departementschefen väntade rationaliseringsvinsten ejförloras. Den 2 juni1972 uppdrog Kungl. Maj:t åt exekutionsväsendets organisationsnämnd bl. a. attmed ledning av de riktlinjer, som beslutat, utarbeta förslag omindelning av landet i kronofogdedistrikt samt om arbets- och personalorganisationinom kronofogdedistrikten. 1 samband med förberedelserna för överförandet avcentralmyndighetsuppgifterna inom exekutionsväsendet till riksskatteverketflyttades uppgiften att utarbeta förslag i denna fråga över på en särskUdutredningsman.' Utredningsmannen, som fortlöpande under utredningsarbetets gånghar inhämtat berörda personalorganisationers synpunkter på utarbetade förslagsamt haft överläggningar med företrädare för bl. a. länsberedningen,lagberedningen, konkurslagskommittén, domkretsutredningen för länoch projektledningen för utredningsarbetet om införandet av ADB inomexekutionsväsendet, lämnade betänkandet (Ds C 1973:3)Distriktsindelning, arbets- och personalorganisation m. m. inom exekutionsväsendet. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avstatskontoret, , länsstyrelserna i , ,, , , , , ,, , , och , , ,, , , , , Västerbottensoch , samt Statstjänstemannaförbundet.Flera länsstyrelser har dessutom bifogat yttranden från kommuner ochkronofogdemyndigheter inom resp. län. ' Överdirektören . Djurberg. Med anledning av civilutskottets uttalande harutredningsmannen undersökt och redovisat kronofogdemyndigheternasservicefunktioner och dessas inverkan på distriktsindelningen. Han har vidarepresenterat och analyserat de nya uppgiftei som planerats skola tillföraskronofogdemyndigheterna samt sambanden mellan indrivningsresuttaten och kronofogdedistriktensstorlek. Med beaktande av bl.a. prop. 1, Regionalpolitiskthandlingsprogram m. m. och Kungl. Maj:ts cirkulär (1973:24) tUlstatsmyndigheterna om iakttagande av beslutet om den regionala utvecklingen harutredningsmannen utarbetat förslag tUl indelning av landet ikronofogdedistrikt. Förslaget innebär att distriktens antal reduceras till 36.18 län föreslås bUda vartdera ett distrikt. Utanför centralorterna föreslåsexekutiv personal skola finnas på 99 stationeringsorter. Det innebär attexekutiv personal kommer att finnas på 135 orter. 58 av de nuvarande stationeringsorternaföreslås skola dras in. Av dessa 58 orter har f. n. 43 orter en exekutivtjänsteman, 12 orter två, en ort tre och en ort fem sådana tjänstemän. På enort drivs verksamheten från centralorten. Förslaget innebär vidare att samtligaprimära och regionala centra i flerortscentra en av orterna - utom ett kommeratt vara stationeringsorter för exekutiv personal. Dessutom behålls enligtförslaget ett 15-tal kommuncentra som stationeringsorter. föreslås skola delas in i sju, läni tre samt , och , och ivartdera två distrikt. Utredningsmannen framhåller att målen och ärendena hoskronofogdemyndigheterna inte bara ökat i antal sedan exekutionsväsendetsförstatligande den utan även undergått en påtaglig kvalitativförändring. Målen har blivit mer komplicerade och svårare att handlägga. Storakrav måste därför ställas pä både arbetsorganisation och personal. Enarbetsspecialisering har redan måst genomföras i de större kronofogdedistriktenoeh är nödvändig även i övrigt, om nuvarande arbetsuppgifter och väntade nyaarbetsuppgifter t. ex. övertagandet av handläggningen av mål ombetalningsföreläggande från de allmänna domstolarna eller av överexekutorsgöromålenfrån länsstyrelserna skall kunna fullgöras. Mot den bakgrunden läggerutredningsmannen fram förslag om arbetsorganisation för dels kronofogdedistriktav normaltyp (normalorganisation), dels ett vart av , ochMalmö kronofogdedistrikt. Organisationen i de tre storstadsdistrikten hardärvid så långt möjligt bringats i principiell överensstämmelse med normalorganisationen. En av de förutsättningar, på vilka utredningsmannen hargrundat sitt förslag, är att arbetsorganisationen skall utformas på sådant sättatt den smidigt kan anpassas till väntade reformer. Speciellt intresse harägnats frågor om fördelningen av ansvar och befogenheter, behov av samordningoch specialisering, intern kontroll och tillsyn samt kommunikation inom enkronofogdemyndighet. Utredningsmannen anser att för en kronofogdemyndighet avnormaltyp bör fyra funktionsområden bestämma utformningen av organisationen.Dessa områden är administration, handläggning av allmänna mål samt ärenden,handläggning av enskilda mål och löneexekution samt fältverkställighet. föreslås skola omfatta enadministrativ enhet, en centralavdelning med två sektioner den ena. A, förallmänna mål samt ärenden, den andra, E, för enskUda mål och löneexekution -samt en fältavdelning. ledning bör utgöras av chefkronofogden,övriga kronofogdar samt cheferna för centralavdelningen, fältavdelningen ochadministrativa enheten. Utredningsmannen förutsätter att inom varjekronofogdemyndighet skall finnas en ställföreträdande chefkronofogde. Den administrativa enheten föreslås skola handha ärendenom ekonomi, organisation, personal, lokaler, inventarier och arkiv. Centralavdelningenföreslås skola handha den kontorsmässiga handläggningen och verkställigheten införsel, exekutiv försäljning, bevakning av statens rätt i konkurs m. m. - iallmänna och enskilda mål samt ärenden, handlägga lönegarantiärenden, ärendenenligt lösöreköpsförord-ningen (1845:50 s. 1) och ärenden om upptagande avprotest enligt växellagen (1932:130) och checklagen (1932:131) m.m. Avdelningensuppgifter föreslås skola fördelas på två sektioner, A och E. Sektion A svarar ihuvudsak för aUmänna mål samt ärenden, sektion E för enskilda mål ochlöneexekution. 1 övrigt skall sektion inom sitt funktionsområde ge all möjligservice åt fältavdelningen. Sektion E skall, utöver enskilda mål, svara för allexekutiv försäljning, oberoende av om försäljningen sker i aUmänt eller enskiltmål. Fältavdelningen föreslås skola bestå av fältsektioner somskall finnas på centralorten och på ort eller orter utanför centralorten. Inomfältavdelningen skall huvudsakligen utföras rena verkställighetsåtgärder samtviss utrednings- och delgivningsverksamhet. 1 fråga om de tre storstadsdistrikten bör enligtutredningsmannens förslag följande principer vara vägledande. Organisationen bör, så långt det ärmöjligt, bringas i principiell överensstämmelse med den föreslagnanormalorganisationen. Enhetlig organisation av de trestorstadsdistrikten bör eftersträvas. Med hänsyn tUl de förändringar sominförandet av ett riksdatasystem inom exekutionsväsendet kan medföra börstörre organisationsändringar undvikas i avvaktan på denna reform. föreslås skola få följandeorganisation. Under chefen för myndigheten sorterar sju organisationsenheternämligen administrativ avdelning, konkursavdelning, registreringsavdelning, kontroll-och tillsynsavdelning samt tre fältavdelningar. Den administrativa avdelningen har sin direktamotsvarighet i den nuvarande kameral- och personalavdelningen.Konkursavdelningen bildas av en nu befintlig enhet för lönegarantiärenden samten för samtliga nuvarande fältavdelningar gemensam arbetsgrupp som förfullgörandet av vissa expeditionella göromål rörande konkursärenden finnsorganiserad inom en av de nuvarande fältavdelningarna. Registreringsavdelningensom svarar för bl. a. samordning av och maskinella handläggningssystembehålls. Utredningsmannen föreslår vidare att den direkt under chefen förkronofogdemyndigheten lydande kontroll- och tillsynsavdelningen bildas av denena av nu befintliga två revisionssektioner och att den andra utgår urorganisationen. Den nuvarande organisationen i överensstämmer i stort med det förslag tillnormalorganisation för kronofogdedistrikt som läggs fram av utredningsmannen.En viss anpassning fordras enligt utredningsmannen så till vida att enfristående administrativ avdelning, en konkursavdelning samt en kontroll- ochtillsynsavdelning inrättas. Dessutom behålls enligt förslaget en avdelning förallmänna mål som motsvarar sektion A i normalorganisationen och en avdelningför enskilda mål som motsvarar sektion E i nämnda organisation. Inom denbefintliga fältavdelningen förekommer alla de funktioner som ingår i en sådanavdelning enligt förslaget till normalorganisation. Även nuvarande organisation i kronofogdedistriktöverensstämmer i stort med utredniftgsmannens förslag till normalorganisation.Utredningsmannen föreslår att kronofogdedistrikt - liksom -skall ha sex avdelningar, nämligen administrativ avdelning, konkursavdelning,kontroll- och tillsynsavdelning, avdelning för enskilda mål, avdelning förallmänna mål samt fältavdelning. Vid bedömningen av arbetskraftsbehovet inomkronofogdedistrikten har utredningsmannen utgått från myndigheternas arbetsvolymsådan den kan avläsas i centralmyndighetens arbets- och indrivningsstatistik.Han har därvid tagit hänsyn till målens skiftande svårighetsgrad. Som tidigarenämnts tenderar målen att bli svårare att handlägga. Även denna faktor harutredningsmannen sökt väga in vid sin bedömning av personalbehovet liksom ocksåberäknad ökning eller minskning av folkmängden i de föreslagna distrikten.Andra faktorer som enligt utredningsmannen varit vägledande är gäldenärsklienteletssammansättning och betalningsmotstånd, servicekrav på myndigheten, reseavstånd,antalet stationeringsorter utanför centralorten osv. Vid ingången av /74 fanns inom distriktentotalt inrättade 2 646,5 tjänster, varav 197 för kronofogdepersonal, 1 291 förexekutiv personal, 1 129,5 för kontorspersonal, 23 förexpeditionsvakts-personal och 6 för övrig personal. Utredningsmannen föreslår en personalorganisation, somtotalt omfattar 2 612 tjänster varav 189 för kronofogdepersonal, 39 föradministrativ personal, I 229 för exekutiv personal, 1 110 för kontorspersonaloch 45 för expeditionsvaktspersonal. Förslaget innebär en förstärkning av personalorganisationeni de distrikt, där arbetsmängden ökat, och en utbyggnad av administrationen.Trots detta minskar det totala antalet tjänster med 34,5 vilket motsvarar enårlig minskning av lönekostnaderna räknade i 1973 ärs löneläge med ca 1,8milj. Utredningsmannen föreslår att omorganisationen genomförsden 1 975. Statskontoret anser att en reducering av antalet distriktär angelägen. Föreliggande utredningsmaterial utgör emellertid intetillräckligt underlag för ett beslut om en permanent ändring av distrikten.Framför allt beträffande de folkrika länen bör ytterligare överväganden göras.Statskontoret vill dock inte motsätta sig att utredningsmannens förslag läggs tUlgrund för en temporär justering av bemanningen inom exekutionsväsendet. För dedistrikt som enligt förslaget omfattar ett helt län kan antas att distriktetfår en ändamålsenlig utformning för överskådlig tid. För övriga distrikt kandet vara lämpligt att den slutliga utformningen analyseras i samband medgenomförandet av ADB-reformen inom exekutionsväsendet. ansluter sig i stort till förslaget omändrad distriktsindelning, arbets- och personalorganisation inomexekutionsväsendet. Verket beklagar att tillfälle inte funnits att närmarestudera och överväga ändringar av organisationen i de tre storstadsdistrikten.Organisationen i dessa distrikt bör enligt möjligtomstruktureras. anser att det ännu är för tidigt att taställning tUl frågan om de reformer som planeras på exekutionsväsendets områdekräver någon principiell ändring av den föreslagna organisationen. Enligt mening föreligger inte någon skiUnadi behovet av förstärknings- och rekryteringspersonal mellan storstadsdistriktenoch övriga kronofogdedistrikt. Tillämpas vedertagna beräkningsnormer även förstorstadsdistrikten skulle enligt ytterligare ett tjugotaltjänster fordras inom den exekutiva karriären. konstaterar slutligen att vissa skältalar för att genomföra distriktsindelningen senare än utredningsmannenföreslagit. Bl, a. bör de väntade reformernas inverkan påorganisationsstrukturen och på behovet av tjänster på de nya centralorternaövervägas. Förslagetom indelningen av landet i kronofogdedistrikt tillstyrks eUer lämnas utanerinran av länsstyrelserna i , , , Gävleborgsoch samt . Förslagetavstyrks av länsstyrelserna i , , , ,, , och , , och Västerbottenslän samt . Minskning av nuvarande antal distrikt menökning i förhållande till förslaget förordas av länsstyrelserna iSödermanlands, , och . Av de tiolänsstyrelser som har yttrat sig om föreslagna stationeringsorter avstyrker sjuoch lämnar tre förslagen utan erinran. De åtta länsstyrelser som har yttrat sigom den föreslagna personalorganisationen framhåller att den är för knapp ochatt ytterligare tjänster behövs. Länsstyrelserna i , Södermanlandsoch framhåller att ställning till distriktsindelning, arbets-och personalorganisation inte bör tas förränkronofogdemyndigheternas arbetsuppgifter har fastlagts och de fullaverkningarna av olika reformer kan överblickas samt frågan om service motallmänheten tUlfredsställande utretts. vill med skärpaunderstryka behovet av ett snabbt genomförande av utredningsmannens förslag.Förbundet ansluter sig till förslaget om distriktsindelning och om stationeringsorter.1 fråga om arbetsorganisationen tillstyrker förbundet att den administrativafunktionen renodlas. Den föreslagna sektionen E inom centralavdelningen bör pågrund av den koncentration av exekutiva göromål som avses ske dit göras till enfristående avdelning. De föreslagna personalstaterna är knappt tiUtagna menkan, enligt förbundets mening, möjligen accepteras i ingångsskedet tiU en nyorganisation. Förbundet framhåUer att metoderna för personaldimensioneringenbör utvecklas ytterhgare. 1 fråga om behovet av specialisering framhållerförbundet att ett brett erfarenhetsunderlag skapar bättre förutsättningar förriktiga beslut. Förbundet vill därför förorda att specialisering avjuristpersonalen sker endast i den omfattning det är påkallat av arbetstekniskaskäl och att det breda kunnandet vidmakthålls genom lämpligt utformadcirkulationstjänstgöring. anser att ett genomförande avförslaget i dess nuvarande form inte är tänkbart och hemställer att förslagetomarbetas. Genomförandet av ett reviderat förslag bör anstå fram tillinförandet av ADB inom exekutionsväsendet. Förbundet godtar i princip förslagettill distriktsindelning men yrkar att skall delas i tvådistrikt. Förbundet anser att behov av ytteriigare uppdelning av län i flerakronofogdedistrikt kan diskuteras, exempelvis i fråga om och Kristianstadslän. Antalet tjänster för exekutiv personal bör enligt förbundet utökas liksomantalet tjänster för kontorspersonal. Den föreslagna tidpunkten förgenomförandet är enligt förbundet helt oacceptabel på grund av att personalenfår alltför liten tid till förfogande för att förbereda eventuell flyttning ochför att lösa andra därmed sammanhängande problem. 1972/73 Utgift 138 691 208 1973/74 Anslag 154 007 000 1974/75 Förslag 160 807 000 Länsstyrelsernas anslagsframställningar för budgetåret1974/75 beträffande kronofogdemyndigheterna innehåller yrkanden om totalt ca120 ytterligare årsarbetskrafter, varav ett åttiotal i form av tjänster. Somgrund för yrkandena om personalförstärkning anförs bl. a. att arbetsvolymenhar ökat, att indrivningsarbetet har blivit mer komplicerat och tidskrävandesamt att betydande förändringar har skett inom exekutions- 1* 1974. rätten genom ny eUer ändrad lagstiftning, bl. a. lagen omstatlig lönegaranti vid konkurs. , som enligt sin instruktion (1970:752)skall sammanställa och yttra sig över dessa anslagsframställningar,understryker att målens svårighetsgrad har ökat och att indrivningsarbetet harblivit alltmer komplicerat och tidskrävande, särskilt i de mest expansivadistrikten. Verket förordar därför personalförstärkningar främst i distriktinom samt i och kronofogdedistrikt men även ivissa andra distrikt. Totalt föreslår verket 62 nya tjänster varav nio i utbytemot befintliga tjänster nämligen en kronofogdetjänst, nio tjänster som bitr.kronofogde varav sex i utbyte mot sex tjänster som kronofogdesekreterare -två tjänster som kronokommissarie, en tjänst som förste byråsekreterare, elvatjänster som förste kronoassistent - varav två i utbyte mot två tjänster somkronoassistent - tolv tjänster som kronoassistent, fjorton kvalificeradebiträdestjänster ~ varav en i utbyte mot en tjänst som kronoassistent åttabiträdestjänster, en tjänst som materialförvaltare och tre tjänster som expeditionsvakt. /73 får enligt beslut av Kungl. Maj:tvissa tjänster hos kronofogdemyndigheterna vid uppkommande vakans inteåterbesättas eller uppehållas med vikarie utan centralmyndighetens medgivande.Under /74 skall till Kungl. Maj:t lämna uppgiftom tjänster som hålls vakanta inom kronofogdedistrikten och som bör omplacerasfrån distrikt med minskande arbetsvolym till arbetstyngda distrikt eller sombör dras in. föreslår att detta system med överförande avtjänster i princip får fortsätta även under /75. Överförandetbör dock inte ske "tjänst för tjänst", utan nya tjänster bör inrättasdär behov föreligger med lanspråktagande av sådana avlöningsmedel som friställsvid indragning av vakanta tjänster. föreslår vidare attmedelstilldelningen ökas med ca . a. utökning av antaletnotarietjänster hos kronofogdemyndigheterna samt av utbildnings- ochinformationsverksamheten. Frågan om landets indelning i kronofogdedistrikt harutretts av utredningen rörande centralorgan inom exekutionsväsendet. 1 juni1971 lämnade utredningen betänkandet (Ds C 1971:2) Centralorgan inomexekutionsväsendet - Översyn av landets indelning i kronofogdedistrikt.Förslaget innebar bl. a. att antalet kronofogdedistrikt skulle minskas frän 81till 35. 14 underställdes frågan om riktlinjerna förlandets indelning i kronofogdedistrikt prövning.