prop · FX031 · 1974-12-31 00:00:00 — Försök med förskola med enbartfinsktalande barn som har finsktalande förskollärare och tillgång tillsvensktalande personal för svenskträning har även gett goda resultat. 1974:1 Bilaga 10 135 framhåller viktenav att personalen fortbildas och ges kunskaper inte enbart i invandrarbarnensspråk utan även om deras hemland, kultur, religion, seder och bruk. Både SÖ ochfinsk-svenska utbildningsrådet framhåller att de önskemål som RFFS för frambeträffande hemspråksundervisningen sammanfaller i många avseenden medinnehållet i de metodiska anvisningar som SÖ f. n. håller på att utarbeta isamband med läroplansöversynen. RFFS har haft tillfälle att yttra sig överSÖ:s preliminära förslag. RFFS förslag omgrundutbildning och fortbildning av tvåspråkiga lärare tillstyrks av . Ersättning för flyttningskostnader och resor. Statsmedel härförutgår enligt kungörelsen (1962:696) om statsverkets bestridande av vissakostnader på skolväsendets område (omtryckt 1973:236). På grund av ökadbelastning föreslår SÖ en höjning av anslagsposten med 3,2 milj. kr. SÖ överlämnar framställning av om statsbidragtill de estniska skolorna i och samt de estniskakompletteringsskolorna. I dessa senare skolor, som f. n. finns på 18 orter, geskompletterande undervisning efter skoltid i' nationella ämnen till estniskaelever i . För skolan i beräknar SÖ medel för sammanlagtsju lärare, fördelade på tre klasser på lågstadiet och tre på mellanstadiet.Däremot finner SÖ inte skäl att tillstyrka kommitténs anhållan om entillsynslärartjänst, då bidrag beräknas för arvode motsvarande uppdragstilläggför tillsynslärare. För skolan i beräknar SÖ medel för enlågstadieklass och två mellanstadieklasser med tre lärare. Estniska kommitténsanhållan om en halv ämneslärartjänst avstyrker SÖ med hänsyn till det ringa antaletklasser och förordar liksom tidigare budgetär att bidrag för detta ändamålutgår . SÖ överlämnar framställning från omstatsbidrag till för /75. Som grund förberäkning av statsbidraget skall enligt av Kungl. Maj:t utfärdade bestämmelserligga en organisation beräknad till högst 600 elever fördelade på 21klassavdelningar, därav högst tre klassavdelningar i årskurserna /73 har två klasser varit inrättade i årskurserna 10 och 11, /74 har även en dubblering av årskurs 12 skett. Stiftelsenhemställer om att statsbidrag måtte utgå även till denna utökade organisation. I yttrande överdenna anhållan från erinrar länsskolnämnden iStockholms län bl. a. om att det i det allmänna skolväsendet inte ges möjlighetför elever i att till fortsätta sina studier på treårig linjei gymnasieskolan. Nämnden avstyrker bifall, liksom SÖ, till stiftelsensframställning om statsbidrag till utökad organisation. 1974:1 Bilaga 10 136 Totalt beräknarSÖ en ökning av medelsbehovet under denna punkt med , vilketinnebär ett anslag av . SkolföreningenJärna Waldorfskola har i skrivelse. Maj:t anhållit om statsbidragför /75. Skolan arbetar liksom enligtwaldorfpedagogikens principer. SÖ överlämnaransökan från om statsbidrag till /75. Skolan omfattar innevarande år en klass av envar avårskurserna 16 med ett sammanlagt elevantal om 116 elever. SÖ, som intefinner skäl att tillstyrka styrelsens anhållan om ökat stadigt bidrag tillskolan /75, föreslår att statsbidrag fortfarande får utgå med100 % av kostnaderna för löner åt lärare och skolledare, beräknade efter ennormalbudget. räknar SÖ med att skolan har stadigvarandeunderlag för en specialklass. Medelsbehovetberäknas till , vilket innebär en ökning med . Jag vill försterinra om vad jag i det föregående anfört vid min anmälan av vissa gemensammafrågor inom skolväsendet m. m. I enlighet medstatsmakternas beslut (prop. 1973: 144, SfU 1973:28, rskr 1973:339)kommer folkpensionsavgiften att slopas fr. o. m. inkomståret 1974.Inkomstbortfallet för staten kommer enligt beslutetatt kompenseras genom en socialförsäkringsavgift på som debiterasarbetsgivare och egenföretagare. Chefen för anförde iprop. 1973: 144 med förslag om slopande av folkpensionsavgiften (s. 25) att defrågor som sammanhänger med de föreslagna åtgärdernas effekter på den kommunalaekonomin skall närmare diskuteras med kommunförbunden sedanavtalsförhandlingarna för slutförts. Enligt chefen förfinansdepartementet avser detta uttalande inte löner för sådan personal medstatligt lönereglerade tjänster för vilken staten svarar för huvudparten avavlönings- och pensionskostnaderna, t. ex. skolledare och lärare vidgrundskolan och gymnasieskolan. I dessa fall bör huvudmännen få kompensationför de ökade kostnaderna för den nya arbetsgivaravgiften på samma sätt somskedde då den allmänna arbetsgivaravgiften infördes . Statsbidraget tillden nya avgiften synes böra täcka avgiftskostnaden i samma pro-porrion somstatsbidraget täcker kostnaden för löner. Vid beräkning av avgiften beaktas inteden del av en arbetstagares lön som överstiger 7,5 gånger det vid årets ingånggällande basbeloppet. Med' hänsyn till denne begränsning torde såvitt avsergmndskolan och gymnasieskolan huvudmännens avgiftskostnader kunna beräknas till3 % av statsbidraget till lönerna. I de övriga fall inom skolväsendet därstaten svarar for huvudparten av avlönings- och pensionskostnaderna förskolledare och lärare bör statsbidrag till avgiften beräknas med' sammaprocenttal. 1974:1 Bilaga 10 137 Jag anser att Kungl. Maj:t börinhämta bemyndigande ttt beslut om erforderliga ändringar istatsbidragsförfattningarna. Sedan läsåret1967/68 (prop. 1967: 1 bil. 10 s. 133, SU 1967: 8, rskr 1967: 8) utgårstatsbidrag till personell assistans för vissa handikappade elever i obligatoriska skolor. Genom beslut den23 har Kungl. Maj:t meddelat bestämmelser för verksamheteninnevarande budgetår. Bestämmelserna innebär bl. a. att huvuddelen avstatsbidraget fördelas mellan kommunerna avskolöverstyrelsen (SÖ) med utgångspunkt i antalet grundskoleelever iresp. Med hänsyn till önskvärdheten att även ifortsättningen ha en sådan förenklad bidragsgivning avser jag att senareföreslå Kungl. Maj:t att i stort sett motsvarande regler som för innevarandeläsår utfärdas för nästa läsår. Den totala kostnaden för bidragsgivningenberäknar jag till . har i en särskild framställning redovisat olika önskemål om enytterligare utbyggnad av samhällets resurser för de handikappade på bl. Från samhällets sida görs också alltmer för atthandikappade skall kunna ta del i olika former av utbildning. Jag delaruppfattningen att man bör genom praktiska åtgärder stödja strävandena att sålångt möjligt integrera handikappade barn i det allmänna skolväsendet. a.av detta skäl har jag förordat en väsentlig ökning av medlen för personell assistans.Vad gäller övriga av kommittén framlagda förslag återkommer jag under resp.anslag. RiksförbundetFinska föreningar i har i en särskild framställning redovisat ohkaönskemål om en utbyggnad av undervisningen för invandrarelever. Inomgrundskolans ram finns redan nu olika möjligheter att tillgodose vissa av deframförda önskemålen. De medel som jag föreslår skall anvisas under anslagetSärskilda åtgärder på skolområdet kan även användas för särskilda insatser förinvandrarelever. Jag kommer senare under anslaget Bidrag till driften av gymnasieskoloratt föreslå en kraftig utbyggnad av stödundervisningen för invandrarelever pågymnasial niVå. Till frågan om grundutbildning av tvåspråkiga lärareåterkommer jag under anslaget till Lärares fortbildning m. m. Sedan läsåret1966/67 utgår särskilt statsbidrag till stödundervisning av invandrarbarn i detobligatoriska skolväsendet. Statsbidrag utgår för högst perundervisningsgrupp, varav fårdisponeras för stödundervisning på elevens eget modersmål. Jag beräknarliksom SÖ medelsbehovet till 21 milj. kr. för /75. SÖ uppreparsitt förslag från föregående år om att medel bör beräknas för en förstärktregional organisation för samordning och planering av utbildningen förinvandrarbarn, främst genom konsulenttjänster knutna rill länsskolnämnder. Jagär inte beredd att tillstyrka detta för- 1974:1 Bilaga 10 138 slag och inte heller förslaget omytterligare stödundervisning' för invandrarelever på högstadium.Jag kommer emellertid senare att föreslå att särskilda medel anvisas under ettreservationsanslag för åtgärder inom skolområdet. Dessa medel skall bl. a.kunna användas för stödåtgärder m. m. för elever i kommuner med stora grupperinvandrarbarn. Med stöd avKungl. Maj:ts bemyndigande har SÖ utfärdat anvisningar försådan jämkning av studiegången i årskurs 9 som enligt timplanen får göras förenskild elev. En kostnadsram av 5 milj. kr. har av Kungl. Maj:t därvid angettsför den specialundervisning som enligt bestämmelserna får meddelas inom ramenför jämkad studiegång. Eftersom beräkningsunderlaget inte förändrats sedandetta bemyndigande gavs, räknar jag medmotsvarande kostnadsram för /75. Med anledning avKungl. Maj:ts uppdrag i skrivelse inkom SÖ den 13 mars 1972med förslag till rikriinjer för fortsatta utbildningsinsatser för vuxnazigenare. Maj:t har med utgångspunkt i detta förslag den 11 maj1973 meddelat bestämmelser rörande sådan utbildning. Enligt dessa skall dennuvarande grundskoleundervisningen successivt avvecklas och eleverna förasöver till yrkesinriktad utbildning. Jag räknar därför med ett lägremedelsbehov för denna utbildning /75. Enligt kungörelsen(1972: 448) om fackliga förtroendemän hos statsmyndigheter m. fl. skallfackliga förtroendemän ha rätt till ledighet för fackligt arbete. Lärare hardärvid rätt till ledighet med högst av fastställd tjänstgöringsskyldighetom han som förtroendeman företräder 5099 anställda vilka tillhör sammapersonalorganisation och tjänstgör minst halvtid. Företräder han fler anställdaökas rätten till ledighet för varje påbörjat 100-talanställda. Enligt avtal utgår därvid oavkortad lön. I enlighet med SÖ:s förslagberäknar jag statsbidraget för ifrågavarande ändamål till 700 000 /75. Med hänvisningtill vad jag här anfört beräknar jag medelsbehovet för lärarlönebidrag m. m.med utgångspunkt i SÖ:s beräkningar till 4 . (1 och 2). Jag hardärvid inte räknat med någon nettoimmigration nästa budgetår. I fråga om Sö:smedelsberäkning under punkt 3 har jag inga erinringar. I fråga om de estniskaskolorna, och ankommer det på Kungl. Maj:t attbesluta om bidragsbeloppens storlek (46). Jag är inte beredd att föreslå någonutbyggnad av den estniska skolans organisation. Denna fråga avgjordes genomriksdagens beslut i anledning av prop. 1968:67 (SU 1968: 129, rskr 1968: 303) angående undervisning förutlandssvenska barn samt för vissa minoriteter i . Jag är heller inteberedd att föreslå statsbidrag till en utökad 1974:1 Bilaga 10 139 organisarion vid Kristofferskolaneller statsbidrag till . Medel förproduktionsstöd (f. n. liksom medel rill stöd för utgivning avläromedel på minoritetsspråk (f. n. ), som anvisats från förevarandeanslag, bör anvisas under ett särskilt anslag, benämnt stöd för produktionav läromedel. Övriga förslag somjag i det föregående redovisat, är jag inte beredd att biträda. Jag hemställer att Kungl. 1. med godkännande av de rikriinjer för statsbidrag för socialförsäkringsavgiftvid statsunderstödd verksamhet, som förordats i det föregående, bemyndigaKungl. Maj:t att besluta om erforderliga ändringar istatsbidragsförfattningarna, 2. till! Bidrag till driften av grundskolor m. m. för budgetåret1974/75 anvisa ett förslagsanslag av 4 . 1974/75 Nytt anslag (förslag) 30 000000 Genom riksdagensbeslut har på tilläggsstat I för innevarande budgetåranvisats . under förenämnda reservationsanslag (prop. 1973:165,FiU 1973:40, rskr 1973:344). Genom beslut har Kungl. Maj:tmeddelat närmare bestämmelser om statsbidraget. Bestämmelserna innebär ikorthet följande. Medlen ställs till sikolöverstyrelsens förfogande lochanvänds för att förstärka insatserna på de områden där olika problem gör siggällande. I första hand bör de användas för åtgärder inom gmndskolans områdeoch därvid främst för högstadiet. I undantagsfall skall bidrag dock även kunnautgå för insatser på det gymnasiala stadiet. I geografiskt hänseende skallbidrag främst utgå för insatser 1 storstadskommunerna. Även andra kommuner t. ex. med betydande invandrargrupper skall emellertid kunna tilldelasbidrag. Bidrag skall kunna utgå dels för personell förstärkning vidundervisningen, dels till förstärkningsanordningar för elevvård ochfritidsverksamhet. Statsbidrag till personell förstärkning vid undervisningenutgår med belopp som för varje undervisningstimme motsvarar av CT 16.Statsbidrag till förstärkningsanordningar för elevvård och fritidsverksamhetutgår av de verkliga kostnaderna för denna verksamhet. Bidrag fårendast utgå rill nya akriviteter. Jag vih försterinra om vad jag i det föregående anfört vid min anmälan av vissa gemensammafrågor inom skolväsendet m. m. 1974:1 Bilaga 10 140 Frågor som rörskolans inre arbete utreds f. n. av bl. a. utredningen om skolans inre arbete(). Förslag från väntas inte förrän under det kommande budgetåret. Dettainnebär att inte kan ta ställning till förslagen från förräntidigast /76. Med hänsyn härtill har jag funnit det rimligt attden extra resurs som för innevarande budgetår anvisats under detta anslag(prop. 1973: 165, FiU 1973: 40, rskr 1973: 344) för att temporärt förbättraarbetssituationen i skolan även skall få finnas nästa budgetår. Jag beräknardenna resurs till 30 milj. kr. Jag avser att senare föreslå Kungl. Maj:t att debestämmelser som gäller för verksamheten innevarande budgetår i huvudsak skallfå gälla även /75. Jag hemställer att Kungl. att tillSärskilda åtgärder på skolområdet för /75 anvisa ettreservationsanslag av . Mångfaldigande av litterära och konstnärliga verkinom utbildningsväsendet 1974/75Nytt anslag (förslag) 1 200 000 Mellan statenoch vissa organisationer har träffats ett avtal om skolornasgrafiska och fotografiska mångfaldigande (prop. 1973: 70, LU 1973: 16, rskr 1973: 178). Enligt avtalet, som gäller fr.o. m. , har lärarevid bl. a. grundskolor, gymnasieskolor och lärarutbildningsanstalterrätt att i viss utsträckning fotokopiera eller på annat sätt mångfaldigalitterära eller konstnärliga verk samt fotografier. I ersättning härförbetalar staten till företrädare för berörda upphovsmän m. fl. i regel ett öreper kopierad sida. Närmare bestämmelser för verksamheten har meddelats avKungl. Under budgetåret1973/74 utgår ersättning enhgt avtalet ur förslagsanslaget Bidrag till driftenav grundskolor m. m. Härvid har för kopiering under budgetåret beräknats 1,2milj. () utgår från att kopiering enligt avtalet under /75 kommeratt ske i samma omfattning som antagits för innevarande budgetår. SÖ föreslårdärför att anslaget för /75 tas upp med oförändrat belopp. Jag förordaratt anslaget förs upp med det av föreslagna beloppet. organisationerna skallorganisationerna upprätta ett organ, kallat Bonus. Av avtalet följer attKungl. Maj:t kan utse vissa ledamöter i Bonus' styrelse. Kostnad för arvödentill sådana ledamöter och suppleanter för dem bör kunna bestridas från dettaanslag. Jag hemställer att Kungl. atttill Mångfaldigande av litterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendetför /75 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. 4 982 547 6 426 000 6 524 000 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag 1974/75 Förslag Enligt beslutav riksdag (prop. 1968: 67, SU 1968: 129, rskr 1968: 303) utgår statsbidrag till svensk undervisning i uUandet ochtill kommun, som svarar för undervisning av utlandssvenskars barn. Statsbidrag utgår enligt kungörelsen (1968: 321) omundervisning för utlandssvenskars barn (ändrad : 267) bl. a.till kostnader för lärarlöner och för pensionskostnad, som påförts huvudmanför statsunderstödd utlandsskola för lärare, på vilka statens allmännatjänstepensions-reglemente äger tillämpning. Om synnerliga skäl föreligger, fårefter medgivande av ()därjämte utgå statsbidrag till hyra av lokaler för svensk utlandsskola.Till första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel utgår statsbidrag med belopp som SÖ bestämmer. Organisationenvid de svenska utlandsskolorna innevarande läsår framgår av följandesammanställning. Statsunderstöddasvenska utlandsskolor /74 (Tabriz) () (Pointe Noire) Prisomräkning m. m. En minskningenligt O-alternativet skulle erfordra en indragning av sex lärartjänster,vilket i sin tur kräver en nedläggning av två eventuellt tre skolenheter. Ensådan nedläggning skulle leda till att ca 100 utlandssvenska elever, dvs. 10 %av samtliga, utestängs från svensk undervisning. SÖ beräknar atttotalt ca 950 elever innevarande läsår får undervisning vid destatsunderstödda utlandsskolorna. Detta innebär ca 30 elever färre än åretdessförinnan. För /75 beräknas elevantalet rill 1 100. Vidfastställandet av organisationen för utlandsskolorna innevarande läsår har SÖ,med tillämpning av de rikriinjer för bidrag till svensk undervisning utomlandssom fastställt (prop. 1973: 1 bil. 10, UbU 1973: 4, rskr 1973: 50), skurit ner anslagen till de svenskautlandsskolorna på , och i Fuengirola. De genomnedskärningen friställda resurserna har i stället använts för att inrätta nyautlandsskolor i , och . F. n. utgårstatsbidrag till undervisning vid två internationella skolor, de s. k.Lamcoskolorna i och . avslog SÖ en framställningfrån dessa skolor om att få ändra status från internationell skola till svenskutlandsskola. Skälet till avslaget var i första hand att medel saknades. /75 föreslår SÖ att medel anvisas så att SÖ kan bifalla framställningeni vad avser låg- och mellan- 1974:1 Bilaga 10 143 stadium vid Lamcoskolorna (-f ). Högstadiedelarna fömtsatts få bidrag enligt tidigare normer. Till följd av denberäknade ökningen av elevantalet vid utlandsskolorna nästa läsår föreslår SÖatt statsbidrag anvisas för ytterligare fyra lärartjänster (. SÖ uppger att enökad belastning av anslagsposten Reseersättningar förväntas nästa budgetåreftersom många utlandslärare lämnar eller tillträder sina förordnanden dettaår. Kostnaderna beräknas öka med ca . SÖ föreslår en ökning av anslagspostenUndervisningsmateriel m. m. under hänvisning till den beräknadeelevökningen nästa läsår (-I-75 000 kr. Enhgt beslut av1973 års riksdag (prop. 1973: 1 bil. 10, UbU 1973: 4, rskr 1973: 50) skall () vid bestämmandet av antaletlärartjänster för vilka statsbidrag får beräknas vid en svensk utlandsskola,enbart ta hänsyn till sådant barn vars föräldrar har viss fast anknytning tiU . I kungörelsen (1968: 321) omundervisning för utlandssvenskars bam (ändrad : 267) harangetts när sådan fast anknytning till skall anses föreligga. SÖ har,med tillämpning av dessa bestämmelser, beslutat indraga statsbidraget till trelärartjänster i innevarande budgetår. Medlen för dessa tjänster har istället använts för att inrätta nya utlandsskolor i , och . Jag fömtsätter attSÖ vid sin prövning av antalet statsbidragsberättigande lärartjänster vid desvenska utlandsskolorna fortlöpande söker skapa möjligheter till omdisponeringinom anslaget. Jag ämnar senare föreslå Kungl. Maj:t att nämnda kungörelse omundervisning för utlandssvenskars barn ändras, så att statsbidrag normalt inteutgår för korrespondensundervisning åt elev som saknar viss fast anknytningtill . Med hänsyn tillvad jag här förordat är jag inte beredd att föreslå någon uppräkning avanslaget för en utbyggnad av organisationen. Jag beräknar totalt . somkompensation för höjda priser. Jag beräknar vidare en ökning med 10 000 kr.för ersättning till kommuner som i sina skolor mottagit utlandssvenska barn somelever. Jag har ingen erinran mot SÖ:s förslag beträffande anslagspostenReseersättningar. För /75 bör emellertid det ökade medelsbehovetom . utöver prisomräkning under anslagsposten täckas genom engångsanvisning.För anslagsposten Undervisningsmateriel m. m. beräknar jag kompensation förhöjda priser. Jag hemställer att Kungl. att tillBidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. för /75 anvisaett reservationsanslag av . 1972/73 Utgift 4 234 359 1973/74 Anslag 5631000 1974/75 Förslag 5798 000 Enligt de i prop. 1962: 51 (SU 1962: 141, rskr1962: 319) uppdragna riktlinjerna för nomadskolväsendets organisationskulle samerna för sina barn få valfrihet mellan vanliga kommunala skolor ochsärskilda nomadskolor. För att ge denna valfrihet en reell innebörd borde nomadskolornai olika avseenden ha en med övriga skolor likvärdig standard. Med demodifikationer som kunde vara befogade med hänsyn till skolornas samiskakaraktär borde principerna för den nya genomföras även inomadskolorna. Nomadskolorupprätthålls innevarande budgetår i , , ,, , och Ange. Vid samtliga skolor förekommerundervisning i årskursema 16 och vid skolan i även i årskurserna79. Sistnämnda årskurser är samordnade med högstadium i kommunen.Totala antalet elever beräknas /74 till 226 och /75till 240. Verksamheten regleras i nomadskolstadgan(1967: 216, omtryckt 1971: 390, ändrad 1972: 89). Vidnomadskolan sker undervisning på svenska och samiska språken. Ämnetsamiska förekommer i samtliga årskurser. Beräknadändring 1974/75 -f 28 200 -f 6 200 -f 46 500 -f 149 900 Pris- och löneomräkning m. m. Inför /75 föreslår en oförändradorganisation vid de sju nomadskolorna i landet. Jag beräknar pris- ochlöneomräkningen till . 1 övrigt biträder jag skolöverstyrelsensförslag. Jag hemställer att Kungl. att tillNomadskolor för /75 anvisa ett förslagsanslag av . Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader 1972/73 Utgift 1973/74 Anslag 1974/75 Förslag 47 216 792 45 791 000 49 825 000 Statsmakternabeslöt (prop. 1965:70, SU 1965: 101, rskr 1965: 275) att blind- och dövskolorna skulle ersättas av en statligobligatorisk tioårig grundskola för barn, som är syn-, hörsel- ellertalskadade. Denna grundskola var fullt genomförd i och med utgången av /71. Skolformen benämns specialskolan.Verksamheten regleras genom specialskolstadgan (1965: 478, omtryckt1970: 327, ändrad : 88). Synskadade elever undervisas inom specialskolanvid två skolenheter, belägna i (Tomtebodaskolan) och (). Vid mottas somelever synskadade barn med tilläggshandikapp. Hörselskadade eleverundervisas vid dels sex skolenheter, belägna i (Manillaskolan),(Äsbackaskolan), (Östervångssko-lan), (Vänerskolan),(Birgittaskolan) och (Kristinaskolan), dels i särskilda klasserförlagda till (s. k. externaklasser). Av dessa mottar Äsbackaskolan elever med tilläggshandikapp.Vid en skolenhet i () undervisas nor-malbegåvade barn med grava talskador samthörselskadade barn med beteendestörningar och vissa andrakomplikationer. Från anslagetbestrids också kostnader för skolorna för vuxna synskadade i (Landaskolan) och (Värendskolan). Beräknad ändring 1974/75 Lönekostnader Sjukvård åt personal 34 979 000 63 000 -f2 413 800 -f 2 177 200 + 3 000 8 000 1974:1 Bilaga 10 146 Reseersättningar 298 000 -f 145 900 + 96 000 för deltagande i kurser,konferenser m. m. Lokalkostnader 5 754 000 -|-1 680 300 -[-1741000 Expenser 435 000 -f 75 000 + 13 000 Övrigautgifter 4 377 000 + 218 600 + 219 000 Vissa kostnader för tillfälliga anpassningskurser 304 000 304 000 304 000 Uppbördsmedel 419 000 of. Nettoutgift 45 791000 +4034 200 Avrundat + 4 233 000 Pris- och löneomräkning m. m.3 933 100 kr., varav . avser höjt lönekostnadspålägg. () redogör för olika utredningsprojekt sompågår inom specialskolans område. En arbetsgruppmed representanter från SÖ och utreder frågan omöverföring av skolorna för vuxna synskadade i och tillarbetsmarknadsutbildningen. Överföringen,som avses ske den 1 juh 1974, beräknas medföra en minskning under förevarandeanslag med ca 3 milj. kr. /73 har det inom SÖ pågått en översyn av utbildningen förhörselskadade elever. SÖ planerar att framlägga förslag om högstadieorganisationen för specialskolan för hörselskadade,gymnasieorganisationen för hörselskadade samt hörselorganisationen igmndskolan och gymnasieskolan. Med anledning avKungl. Maj:ts uppdrag åt SÖ angående underyisningsbehovetför utvecklingsstörda barn och ungdomar ivissa fall (UbU 1972: 47) har SÖ tillsatt en arbetsgrupp som beräknasavsluta sitt uppdrag vid utgången av . I samråd medspecialskolans rektorer genomför SÖ en översyn av organisationen vidspecialskolorna.