prop · FX0335 · 1974-12-31 00:00:00 — b) utlåning motförbindelse till återbetalning antingen å bestämd tid av högst sex månadereller ock efter högst tre månaders uppsägning samt mot pant av obligationer,aktier eller andra värdepapper; dock att kommun och annan därmed jämförligsamfäUig-het må, på ovan stadgade återbe-lalningsviUkor, kunna erhåUa lån utanannan säkerhet än dess egen förbindelse; c) utlåning motförbindelse till återbetalning å bestämd tid av högst i föreningmed panträtt, som stiftats genom överlåtelse av upplagspantbevis ellerupplagsbevis, varom stadgas i lagen om upplagshus och upplagsbevis, ellerupplåtits i varor satta i förvar hos tredje man, vUken förbundit sig att håUadem eller deras värde tUlhanda, för så vitt den, som utfärdatbeviset eller Senaste lydelse 1971:184. får dessutom bevilja kredit i checkräkning, intUl elt belopp av , utan annan säkerhet än bolagets egen förbindelse. den, som utfärdat beviset eUer åtagit sig förbindelsen,prövas därför vederhäftig; d)bevUjande av kredit i checkräkning mol pant av svenskastatens, allmänna hypoteksbankens eller Sverigesstadshypo-tekskassas obhgationer eller, intUl ett belopp av femton miljonerkronor, mot annan säkerhet. åtagit sig förbindelsen, prövas därför vederhäftig; d) beviljande av kredit icheckräkning mot pant av svenska statens, allmänna hypoteksbankens ellerkonungariket stadshypo-lekskassas obhgationer eUer, intill ett beloppav femlon , mot annan säkerhet. må förvärva sådana fastigheter, som äro avsedda för inrymmande av kontor samt för Iryckerirörelsen och papperstillverkningen. Därjämtemå , till skyddande av fordran, å offentlig auktion eller fondbörsinköpa egendom, som är för fordringen ulmätt eUer pantsatt, så ock såsombetalning för fordran övertaga för fordringen pantsatt eUer annan egendom,dock skaU sådan egendom åter avyttras, när så prövas lämphgt och, i varie faU,när det kan ske utan förlust. Därjämtemå , tiU skyddande av fordran, å offenlUg auktion eller fondbörseller vid exekutiv försäljning inköpa egendom, som är för fordringen utmätteller pantsatt, så ock såsom betalning för fordran övertaga för fordringenpantsatt eller annan egendom, dock skall sådan egendom åter avyttras, när såprövas lämpligt och, i varje fall, när det kan ske utan förlust. efter varje månads slut skaU upprättas en översikt, utvisande under särskUda mbriker tUlgångar och skulder. Denna översikt skall därefter ofördröjligen tryckas och med allmänna tidningarna utdelas. Därjämteskall för den sjunde, femtonde, tjugutredje och i varje månadeller, om sådan dag infaUer eller helgdag, för nästföregåendesöckendag upprättas och i allmänna tidningarna införas uppgift Därjämteskall för den sjunde, femtonde, tjugutredje och i varje månadeller, om sådan dag infaUer på arbetsfri dag, för nästföregående arbetsdag upprättasoch i allmänna tidningama införas uppgift om i om metalliska kassa och i 10 § omförmäldatiUgångar, utelöpande sedlar samt obegagnade sedelutgivningsrätt. 10 § omförmälda tiUgångar och utelöpande sedlar. Riksbankenförvaltas av sju fullmäktige, vilka jämte suppleanter utses på sätt i § 72regeringsformen samt §§70 och 71 i riksdagsordningen stadgas. förvaltas enligt 9 kap. 12 § regeringsformen avsju fuUmäktige. Fullmäktigefå icke utöva sina befogenheter på område som är ockuperat av främmande makt.Vid sammanträde, som hålles när riket till någon del är ockuperat, skola minsttre fullmäktige vara närvarande. Ledamotav statsrådet eller fullmäktig i må ej vara fullmäktig iriksbanken eUer av fullmäktige utsedd suppleant för chefen för . StatsrådeUer fuUmäktig i må ej vara fullmäktig i eUervice chef för . Fullmäktigei må ej den vara, som icke är svensk medborgare; ej heller den, somstår under förinynderskap eller som är i konkurstiUstånd. FuUmäktigmå ej vara ledamot av styrelse i annan inhemsk bank än sparbank ellerpostsparbanken och ej heller i annan utländsk bank än sådan, i vUken statengenom eller annat organ är delägare. Den som är omyndig eller i konkurstillstånd må ej varafullmäktig i . Fullmäktig må ej vara ledamot av slyrelse i annan bank änsådan utländsk bank, i vUken staten genom eller annat organ ärdelägare. Senaste lydelse 1949:297. Vad i denna paragraf stadgas om fullmäktig gäller även denav fullmäktige utsedde suppleanten för chefen för . Vad i denna paragraf stadgas om fuUmäktig gäUer även vicechefen för . FuUmäktige kunna ej i och för sin befattning med emoltaga föreskrifter av någon annan än ; och äro fuUmäktige för sina åtgärder i denna egenskap eller dess finansutskott och revisorer aUena redo skyldiga. FuUmäktige kunna ej i och för sin befattning medriksbanken emoltaga föreskrifter av någon annan än och dess finansutskotti de fall nämnda utskott äger att sådana å vägnar meddela; och ärofuUmäktige för sina åtgärder i denna egenskap eUer dess finansutskottoch revisorer allena redo skyldiga. I fråga om ansvarsfrihet för fuUmäktige beslutarriksdagen. Om ansvarighet för fuUmäktig och för den av fullmäktigeutsedde suppleanten för chefen för är särskUt stadgat. , som utöver denna lag erfordras angående ,meddelas av i särskUt reglemente. , som utöver denna lag erfordras angående ,meddelas / lag med reglemente för . Denna lag träder i kraft, såvitt angår ändringen i 25 § envecka efter den dag, dä lagen enligt därå meddelad uppgift utkommit fråntrycket i , och i övrigt . Senaste lydelse 1970:280. Lag om upphävande av lagen (1957:685) angående utövande avfuUmäktige i och fullmäktige i tillkommandebefogenheter under krigsförhållandeii Härigenom förordnas att lagen (1957:685) angående utövandeav fullmäktige i och fullmäktige i riksgäldskonlorel tiUkommandebefogenheter under krigsförhållanden skall upphöra alt gäUa vid utgången av år1974. Lag om upphävande av ansvarighetslagen (1936:324) förfullmäktige i riksbankenoch fullmäktige i m. fl. Härigenom förordnas all ansvarighetslagen (1936:324) förfuUmäktige i och fuUmäktige i riksgäldskonlorel m. fl. skall upphöraatt gälla vid utgången av . Lag om upphävande av lägen (1897:28 s. 1) med vissabestämmelser om riksbankenssedelutgivningsrätt, så ock angående forum för Härigenom förordnas att lagen (1897:28 s. 1) med vissabestämmelser om sedelutgivningsrätt, så ock angående forum för riksbankenskall upphöra alt gälla vid utgången av är 1974. Lag om ändring i Härigenom förordnas i fråga om ' dels alti 1 kap. 1, 5och 10§§, 2 kap. 4-7 §§, 4 kap. 1 och 4 §§, 5 kap. 6 §, 6 kap. 1,9, 10 och 13 §§,7 kap. 1-3 §§, 8 kap. 1 §, 12 kap. 3 ' Senaste lydelse av 23 kap. 24 § 1969:588 1 kap. 1 § 1969:244 28kap. 1 kap. 5 § 1969:244 30kap. 1 kap. 10 § 1969:244 30kap. 14 § 1969:101 (jfr 1969:102) 4 kap. 1 § 1973:240 31 kap. 1 § 1972:430 5 kap. 6 § 1968:193 36 kap. 24 § 1966:61 6 kap. 1 § 1964:166 45 kap. 18 § 1969:101 (jfr 1969:102) 6kap. 9 §1958:8 48 kap. 1 § 1968:193 7 kap. 1-3 §§ 1947.616 48 kap. 4 § 1968:193 12 kap. 3 § 1956:230 48 kap. 8 § 1968:193 18 kap. 8 § 1973:240 48 kap. 9 § 1968:193 19 kap. 2 § 1957:299 48 kap. 11 § 1968:193 (jfr 1969:505) 20 kap. 7 I 1971:240 48 kap. 14 § 1968:193 21 kap. 10 § 1972:430 48 kap, 20 § 1968:193. och 10 §§, 17 kap. 8 §, 18 kap. 8 §, 19 kap. 2 §, 20 kap.7 §, 21 kap. 10 §, 23 kap. 24 §, 28 kap. 14 §, 30 kap. 7 och 14 §§, 31 kap. 1§, 36 kap.24 och 25 §§,40 kap. 18 §,45 kap. 18 § samt 48 kap. 1,4,8,9, 11, 14och 20 §§ ordet "Konungen" i olika böjningsformer skall bytas ut mot"regeringen" i motsvarande form, dels att 2 kap. 2 §, 3 kap. 1-4 och 6 §§, 4 kap. 2 §, 7kap. 4 §, 20 kap. 10 §,22 kap. 8 § och 23 kap. 22 § skaU ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Hovrätt tiUkommer att som Hovrätt tillkommer att som första domstol upptaga mål om förstadomstol upptaga mål om ansvar eller enskUt anspråk på ansvar eherenskUt anspråk på gmnd av ämbetsbrott, som avses i gmnd avbrott som i utövningen 20 kap. 1-4 §§ , av av tjänsteneUer uppdraget begåtts domare i aUmän underrätt eUer av domare iaUmän underrätt eUer krigsrätt eller av konkursdomare, krigsrätteUer av konkursdomare, inskrivningsdomare eller annan inskrivningsdomareeller annan som vid inskrivningsmyndighet som vidinskrivningsmyndighet har förordnals att handlägga in- harförordnats att handlägga in skrivningsärende, skrivningsärende. Hovrätt är i övrigt första domstol i mål, beträffande vUkaså föreskrives i lag. Konungens domsrätt utövas, på är överrätt i sätt regeringsformen stadgar, av mål, somfullföljas från hovrätt, högsta domstolen. är överrätt i mål som fuUföljas frånhovrätt. Att i högsta domstolen talan i visst fall må föras molbeslut av slyrelse eller annat samfundets organ, stadgas i 8kap. att som första domstol upptaga att som första domstol upptaga Senaste lydelse 1971:1060. Senaste lydelse 1963:149. "* Senaste lydelse 1972:218. mål om ansvar eller enskUt anspråk på grund avämbetsbrott, som avses i 20 kap. I -4 §§ , av justitiekanslern,riksåklagaren eUer den som utövar något av dessa ämbeten eUer avhovrätlsdomare eller revisionssekreterare. är i övrigt första domstol i mål,beträffande vilka så föreskrives i lag. mål om ansvar eUer enskUt anspråk på grund av brott som iutövningen av tjänsten eller uppdraget begåtts av statsråd, justitieråd,regeringsråd, ombudsman, justitiekanslern, riksåklagaren eUer densom utövar något av dessa ämbeten eller av hovrättsdomare eller revisionssekreterare. Högstadomstolen tillkommer vidare att som första domstol pröva fråga huruvidajustitieråd eller regeringsråd skall skiljas eller avstängas från sin tjänsteller vara skyldig att undergå läkarundersökning. är i övrigtförsta domstol i mål, beträffande vilka så föreskrives i lag. utgöres av högst tjugotvå justitieråd. Konungen förordnar ett av justi-tieråden att vara domstolens ordförande. utgöres av tjugotvå justitieråd eller dethögre antal som av särskilda skäl finnes erforderligt. Justitieråden skola varalagfarna. De fä icke inneha eller utöva annat ämbete. Regeringen förordnar ett av skaU vara delad i två eller flera avdelningar. Avdelningarnaäro lika behöriga att upptaga mål, som högsta domstolen Högsta domstolens ordförande är liUika ordförande på en avdelning. Ordförande på annan avdelning är del justitieråd som regeringen förordnar. Högsta domstolens ordförande är tUlika ordförande på enavdelning. Ordförande på annan avdelning är det justitieråd som Konungenförordnar. Justitieråden indelas till tjänstgöring på avdelningarnaför viss lidsperiod enligl grunder som högsta domstolen beslutar. Senaste lydelse 1972:147. 1 behandling av fråga rörande tillstånd, att talan måkomma under högsta domstolens prövning, skola tre ledamöter deltaga. Fråga omprövningstiUstånd, som förklarats vUande enligt 54 kap. 11 § första stycket,avgöres dock av de ledamöter som pröva målet. Skallhögsta domstolen avgiva yttrande över ansökan, som avses i 26 §regeringsformen, må beslut i frågan fattas av tre ledamöter. Avdelningav högsta domstolen är domför med fem ledamöter. Ej må flera än sju sitta irätten. 1 behandhng av fråga rörande tillstånd, att talan må komma underhögsta domstolens prövning, skola tre ledamöter deltaga. Fråga omprövningstillstånd, som förklarats vUande enligt 54 kap. 11 § första stycket,avgöres dock av de ledamöter som pröva målet. Domare,som avses i 1 kap. 2 § eller 2 kap. 3 §, utnämnes av Konungen.Revisionssekreterare utnämnes eller förordnas av Konungen. Domare,som avses i 1 kap. 2 §, 2 kap. 3 § eller 3 kap. 4 §, utnämnes av regeringen.Revisionssekreterare utnämnes eller förordnas av regeringen. Allmän åklagare vid underrätt och hovrätt är statsåklagare eUer distriktsåklagare. Riksåklagarenär dock allmän åklagare vid underrätt och hovrätt i mål om ansvar eller enskUtanspråk pä grund av ämbetsbrott, som avses i 20 kap. 1-4 §§ , avstatstjänsteman, som ej är underkastad disciphnär bestraffning, av ledamot avdomstol eUer central statlig förvaltningsmyndighet, som ej är statstjänsle- Riksåklagarenär dock aUmän åklagare vid underrätt och hovrätt i mäl om ansvar eUer enskiltanspråk på gmnd av brott som i utövningen av tjänsten eller uppdraget begåttsav statstjänsteman, som ej är underkastad disciphnär bestraffning, av ledamotav domstol eller central statlig förvaltningsmyndighet, som ej är stat.s- Senaste lydelse 1972:147. Senaste lydelse 1969:244.Senaste lydelse 1965:585. man, eller av krigsman, som bestri- tjänsteman, eUer avkrigsman, som der regementschefs eUer därmed bestrider regementschefs eller där- hkställd eller högre tjänst. medhkställd eller högre tjänst. Allmän åklagare vid högsta domstolen är riksåklagaren. Har lalan tiU högsta domstolen fullföljts aUenast avenskUd part, må åklagartalan där, efter riksåklagarens förordnande, föras avlägre åklagare. Närmare bestämmelser om fördelningen av uppgifterna mehanåklagarna meddelas i de för dem gällande inslmklionema. Vad i 8och 9 §§ stadgals om rätt för målsäganden all väcka åtal eUer överlaga eller ihögre rätt fuUfölja väckt åtal gäller icke i fråga om ämbetsbrott, som avses i3 kap. 3 § och 7 kap. 4 § andra stycket. Vad i 8och 9 §§ stadgats om rätt för målsäganden alt väcka åtal eller övertaga eller ihögre rätt fuUfölja väckt åtal gäUer icke i fråga om brott, som avses i 3 kap.3 § och 7 kap. 4 § andra stycket. Talanom enskilt anspråk på grund av ämbetsbrott, som avses i 3 kap. 3 § och 7 kap. 4§ andra stycket, må ej väckas av målsäganden, med mindre åtal för brottet ägerrum eUer talan biträdes av åklagaren. Talanom enskUt anspråk på grund av brott, som avses i 3 kap. 3 § och 7 kap. 4 §andra stycket, må ej väckas av målsäganden, med mindre åtal för brottet äger mmeUer talan biträdes av någon som är behörig att besluta sådant åtal Fömndersökningenligt delta kapitel är, om tiUräckliga skäl för åtal ändock föreligga, ejerforderlig beträffande brott, för vilket icke svårare påföljd än böter ärstadgad, eUer beträffande brott, som avses i 45 kap. 2 § första eher andra stycket. Ej heller är för- Förundersökningenligt detta kapitel är, om tUlräckliga skäl för åtal ändock föreligga, ejerforderhg beträffande brott, för vUkel icke svårare påföljd än böter ärstadgad, eUer beträffande brott, som avses i 45 kap. 2 § första eUer andra stycket. Ej heller är för- Senaste lydelse 1965:585. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse undersökning erforderhg i mål om undersökning erforderhg i mål om ämbetsbrott, som avses i 3 kap. brott, som avses i 3 kap. 3 § och 7 3 § och 7 kap. 4 § andra stycket, kap. 4 § andra stycket, med mind- med mindre arUedning förekom- re anledning förekommer tUl ådö- mer tiU ådömande av annan på- mande av annan påföhd än böter följd än böter eller suspension. ViU åklagaren utvidga väckt åtal, må det ske, utan att förundersökning eiUigt detta kapitel ägt rum. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1972:147) om ändring irättegångsbalken Härigenom förordnas att övergångsbestämmelsema tiU lagen(1972: 147) om ändring i skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag träder i kraft . TiU följd häravskah 24 § regeringsformen, som enligt kungörelsen (1971:31) om beslutad ändringi regeringsformen' skall upphöra att gälla men skall tillämpas intUl dessKonungen och bestämmer annat, icke tillämpas efter utgången av juni1972. Genom lagen upphäves lagen (1946:879) om högsta domstolenssammansättning och tjänstgöring. får bestå av fler än tjugotvå justitierådtill dess antalet nedgått till detta antal till följd av inträffade ledigheter.Om särskilda skäl föreligger, får dock nya ledamöter utses . Bestämmelserna i 33 kap. 7 § första och tredje styckenarättegångsbalken om delgivning med ombud gäller även sådant ombud som enligtparagrafens äldre lydelse har anmälts hos nedre justitierevisionen. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nyarättegångsbalken Härigenom förordnas att 28 § lagen (1946:804) om införandeav nya skall ha nedan angivna lydelse. Öppet brev om utfärdandet av kungörelsen uppläst . lagen angående skyldighet för utländsk man att i rättegång vid svensk domstol mot inländsk man ställa borgen för kostnad och skada, med iakttagande av att svaranden har att framställa yrkande, varom i 1 § nämnda lag sägs, inom tid, som i 34 kap. 2 § nya stadgas; samt hinder av nya eller vad i denna lagförordnats skola alltjämt anses som gällande lagen angående skyldighet för utländskman att i rättegång vid svensk domstol mot inländsk man ställa borgen förkostnad och skada, med iakttagande av att svaranden har att framställa yrkande,varom i 1 § nämnda lag sägs, inom lid, som i 34 kap. 2 § nya rättegångsbalkenstadgas; 2 och 3 §§ lagen med vissa bestämmelser omriksbankens sedelutgivningsrätt, så ock angående forum för ; lagen angående viss lättnad förutländsk konsul i fråga om vittnesmåls avläggande; cirkuläret tiU samUigaunderdomstolar och överexekutorer i riket angående utredning i vissa fall omvärdet av tvisteföremål; samt lagen om beräkning av lagstadgad tid. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207) Härigenom förordnas att 3 kap. 7 och 10 §§ skadeståndslagen (1972:207) skall ha nedan angivna lydelse. ' Senaste lydel.sc 1965:586. Talan omersättning enligt 2 § får ej föras med anledning av beslut av Konungen istatsrådet eller eller av högsta domstolen, regeringsrätten ellerförsäkringsdomstolen, om icke beslutet upphävts eller ändrats. Sådan talanfår ej heUer föras med anledning av beslut av lägre myndighet mot vUket talanfullföjts hos Konungen i statsrådet, högsta domstolen, regeringsrätten ellerförsäkringsdomstolen utan att beslutet upphävts eller ändrats. Talan omersättning enligt 2 § får ej föras med anledning av beslut av ellerregeringen eller av högsta domstolen, regeringsrätten eller försäkringsdomstolen,om icke beslutet upphävts eUer ändrats. Sådan talan får ej heller föras medanledning av beslut av lägre myndighet mot vUket talan fullföljts hos regeringen,högsta domstolen, regeringsrätten eUer försäkringsdomstolen utan att beslutetupphävts eller ändrats. Talan omersättning enhgt 2 § med anledning av dom eUer beslut av hovrätt, allmänunderrätt eUer krigsrätt väckes vid den domstol som enligt 2 kap. 2 § eUer 3kap. 3 § är behörig att upptaga mål om ansvar eller enskiltanspråk på gmnd av ämbetsbrott av domare vid den domstol som meddelat domeneller beslutet. Motsvarande gäUer i fråga om ersättningstalan enligt 2 § medanledning av beslut eUer åtgärd av tjänsteman som anges i nämnda lagmm irättegångsbalken. Sådan talan med anledning av beslut av Konungen statsrådet,, högsta domstolen eller regeringsrätten väckes i högsta domstolen. Talan omersättning enligt 2 § med anledning av dom eller beslut av högsta domstolen,regeringsrätten, hovrätt, aUmän underrätt eUer krigsrätt väckes vid den domstolsom enligl 2 kap. 2 § eller 3 kap. 3 § är behörig att upplagadär angivna mål på grund av brott av domare vid den domstol som meddelat domeneUer beslutet. Motsvarande gäller i fråga om ersättningstalan enligt 2 § medanledning av beslut eller åtgärd av någon som anges i nämnda lagrum irättegångsbalken. Sådan talan med anledning av beslut av ellerregeringen väckes i högsta domstolen. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäUer aUtjämt i fråga om ersättningstalan enligt 3 kap. 2 § medanledning av beslut av Konungen i statsrådet. Lag omändring i lagen (1971:289) om aUmänna förvaltningsdomstolar Härigenom förordnas i fråga om lagen (1971:289) omallmänna förvaltningsdomstolar, dels alt i 8 12, 16 och 18 §§ ordet "Konungen"i olika böjningsformer skall bytas ut mol "regeringen" i motsvarandeform, delsatt 24 §§ och övergångsbestämmelserna till lagen skaU ha nedan angivnalydelse. 1. besvär över kammarrätts be slut, 2. besvär över annat beslut i förvaltningsärende som enhgt lag eller av beslutad författ ning anföres hos domstolen. 3. mål som avses i 20 § lagen (1936:567) om domkapitel. Om regeringsrättens behörighet alt pröva ansökningar omresning och återställande av försutten tid finns bestiimmelser i 19 § regeringsformen. 1. besväröver kammarrätts beslut enligt förvaltningsprocesslagen (1971:291}, 2. besvär över annat beslut iförvaltningsärende som enhgt lag eUer av beslutad författning ellerenligt instruktion för kammarrätterna anföres hos domstolen, 3. mål som avses i20 § lagen (1936:567) om domkapitel. Om regeringsrättens behörighet att pröva ansökningar omresning och ålerstäUande av försutten tid finns bestämmelser i 11 kap. 11 §regeringsformen. Regeringsrätten består av högst aderton regeringsråd.Konungen förordnar ett av regeringsråden att vara domstolens ordförande. Om regeringsråds tjänstgöring i lagrådet finnsbestämmelser i regeringsformen. Regeringsrättenbestår av aderton regeringsråd eller det högre antal som av särskilda skälfinnes erforderligt. Minst två tredjedelar av antalet regeringsråd skall varalagfarna. Regeringsråden får icke inneha eller utöva annat ämbete. Regeringsrådutnämnes av regeringen. Regeringen förordnar ett av regeringsråden att varadomstolens ordförande. Om regeringsråds tjänstgöring i lagrådet är särskiltföreskrivet. Regeringsrätten är delad i två eller flera avdelningar. Avdelningarna är hka behöriga att upptaga mål som regeringsrätten handlägger. Regeringsrättensordförande är ordförande på en avdelning. Ordförande på annan avdelning är detregeringsråd som Konungen förordnar. Omavdelnings sammansättning vid prövning av mål finns bestämmelser iregeringsformen. Vid behandhng av fråga om prövnings-tUlstånd skaU treregeringsråd deltaga. Regeringsrättensordförande är ordförande på en avdelning. Ordförande på annan avdelning är delregeringsråd som regeringen förordnar. Påavdelning dömer fem regeringsråd. Regeringsrätten är dock domför med fyraregeringsråd, om tre av dessa är ense om slutet. Vid behandhng av fråga omprövnings-tUlslånd skaU tre regeringsråd deltaga. Denna lag träder i kraft , då lagen (1909:38 s. 3) om Kungl. Maj:ts regeringsrätt, lagen (1967:64) om tillfälhg ökning av regeringsrådens antal och lagen (1970:279) om besvär över beslut av organ skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft , då lagen(1909:38 S.3) om Kungl. Maj:ls regeringsrätt, lagen (1967:64) om tiUfähigökning av regeringsrådens antal och lagen (1970:279) om besvär över beslut avriksdagens organ Skall upphöra att gälla. Konungen får dock besluta attkammarrätten i ej skall finnas förrän från och med den senare dagKonungen bestämmer. Äldrebestämmeler gäller fortfarande i fråga om besvär över beslut Som meddelats föreikraftträdandet. Besvär över beslut, som enhgt äldre bestämmelser anföres hoskammarrätten, skall efter ikraftträdandet prövas av kammarrätten i Stockholm.Konungen får dock bestämma att sådana besvär över beslut av myndighet inomdomkretsen för kammarrätten i skall prövas av denna kammarrätt. Regeringsrätten får bestå av fler än aderton regeringsrådtill dess antalet nedgått till detta antal till följd av inträffade ledigheter.Om särskilda skäl föreligger, får dock nya ledamöter utses . ' Senaste lydelse 1971:1198. Denna lag träder i kraft, såvitt angår 2 § första stycket,efter den dag, då lagen enhgt därå meddelad uppgift utkommit fråntrycket i Svensk förfaltningssamhng, och i övrigt . Lag om ändring i lagen (1965:186) om lagrådet Härigenom förordnas i fråga om lagen (1965:186) omlagrådet' dels all i 3 och 10 §§ ordet "Konungen" skall bytas .ut mot "regeringen", dels att1 § skall ha nedan angivna lydelse. Lagrådetutgöres av en ordinarie och högst två extra avdelningar. Extra avdelningträder i tjänst endast när Konungen förordnat därom. Sådant förordnande måmeddelas, när arbetsbördan i lagrådet kan antagas bli särskilt betungande.Konungen bestämmer, när extra avdelnings tjänstgöring skall upphöra. När extra avdelning tjänstgör, fördelas ärendena mellanlagrådets avdelningar på sätt dessa samfäUl bestämma. Lagrådetutgöres av en ordinarie och högst två extra avdelningar. / varje avdelningskola tjänstgöra tre justitieråd och ett regeringsråd. Regeringen äger dockförordna annan lagfaren person att tjänstgöra i avdelning av lagrådet istället för ett av justitieråden. Om det finnes erforderligt, äger regeringenutse ytterligare en person att deltaga i behandlingen av visst ärende, varsbedömande kräver särskild fackkunskap.