prop · FX0328 · 1974-12-31 00:00:00 — Skatteutjämningssystemet, som genom beslut avstatsmakterna reformerades och byggdes ut (prop. 1973:44, FiU1973:23, rskr 1973:249), är avsett att minska sådana skillnader i föratsättningama.Reformen är dock provisorisk i avvaktan på ställningstagande till kommandeförslag från kommunalekonomiska utredningen. Somjag tidigare anfört vid min behandling av ansvarsfördelningen anser jag detinte lämpligt att staten genom lagstiftning reglerar den kommunala verksamheteninom kulturområdet. Staten bör i stället inrikta sina insatser på attstimulera kulturverksamheten i landet. 1974: 28 391 Jagfinner det betydelsefullt att och Landstingsförbundetansett det möjligt för primärkommunema och landstingen att öka sina insatserinom kulturområdet. Svenska kommunförbundetinstämmer sålunda i och långtidsutredningens bedömning alt kultumtgiftemabör kunna öka snabbare än samhäUsutgifterna totalt. Förbundet anser att det hoskommunerna finns en vilja till ökade satsningar. För detta talar också densnabba utvecklingen . I det hela representerarkulturområdet, betonar förbundet, marginella kostnader för samhället. Takten iutbyggnaden får enligt förbundet bli beroende av det ekonomiska utrymme somskapas av ökad skallekraft och av en bedömning i kommunernas flerårsplaner avvilka verksamheter som kan och bör prioriteras. Landstingsförbundetanser alt på kort sikt är möjligheterna för landstingen att öka stödet tillkulturinsatserna begränsade. Utbyggnaden måste enligt förbundet ske etappvisunder . Om enighet kan nås om kulturens ställning i samhälletoch ansvarsfördelningen anser dock förbundet att den av framräknadevolymförändringen för landslingens del bör vara möjlig att genomföra. Utformningen av destatsbidrag som ställs till förfogande för verksamhet på lokal och regionalnivå är av betydelse för kommuner och landsting. Reglerna för de nyastatsbidrag som föreslås har därför diskuterats vid de överläggningar mellanföreträdare för och ochLandstingsförbundet som jag tidigare berört. Som framgått av detföregående (25.4) har vid överläggningarna med tanke påeffekten av konstruktionen av bidraget till regionala ooh lokala teater-,dans- och musikinstitutioner på vissa institutioner, framför aUl i de störstakommunerna önskat att tiUämpningen av bestämmelserna på dessa institutionerytterligare övervägs. MUS 65 anser attStiftelsen f. n. arbetar under former som inle underlättar en effektivplanering, vilket sammanhänger med bidragssystemets utformning. Utredningentar vidare upp frågan om ansvaret för försörjning med utstäUningar iStorstockholm mot bakgrund av att flertalet statliga museer är förlagda tillStockholm. Utredningen föreslår även ett särskilt stöd till Göteborgsmuseerna. Enligtmin mening är det motiverat alt del statliga stödet till vissakulturinstitutioner i och övervägs i elt sammanhang,övervägandena bör göras mot bakgrund av att det statliga stödet tillkulturinstitutionerna i första hand måste inriktas påatt åstadkomma en vidgad regional verksamhet, främst i de delar avlandet som saknar institutionell verksamhet. Jag avser att i annat sammanhangföreslå Kungl. Maj:l att ge statens kulturrådi uppdrag att utarbeta underlag för mina fortsatta överväganden i dessafrågor. Vidsidan om det ekonomiska ansvar som följer av huvudmannaskapet för egnainstitutioner stöder stat och kommun kulturverksamheten genom fasta bidrag ochtillfälliga punktinsatser. stryker under att dessa två kanaler församhällsstöd kompletterar varandra. Jag delar rådets bedömning att behovet avmedel för tUlfälliga insatser är större inom kulturområdet än inom många andrasamhällsområden. ger de fasta bidragen en nödvändig stabilitet åtstödet till både fritt koUektivt skapande och institutionell verksamhet. Idet föregående har jag förordat att flera nya typer av statsbidrag införs.Vidare föreslås förändringar i gällande bidragsbestämmelser. Avde nya fasta bidragen är statsbidraget till regionala och lokala teater-, dans-och musikinstitutioner av särskild betydelse. Avsikten är all få till ståndett administrativt lätthanterhgt bidragsssytem som medför att huvudmännen iförväg vet vilket statlig stöd som kommer att utgå till verksamheten. Vidareär avsikten all del skall stimulera ett regionalt ansvarstagande och medge enkontinuerlig utbyggnad framför allt i de delar av landet där del är mestangeläget att förstärka verksamheten. Medden syn på varje kulturinstitutions rätt att själv besluta om sin verksamhetsom jag utvecklat i det föregående bör i princip endast sådana bidragsvUlkorsom är nödvändiga av anslagstekniska skäl ställas upp. Vid behandlingen avkulturpolitiska insatser för vissa grupper i samhället (25.18) har jag fästuppmärksamheten på behovet av att öka insatserna för bl. a. barn, invandrare,handikappade och personer som vistas vid olika vårdinstitutioner. Enligt minmening bör inriktningen av verksamheten mot sådana grapper beslutas av varjeinstitution. Del bör dock kunna ankomma på tillsynsmyndigheten alt med hjälp avinstitutionernas redogörelse följa upp i vad mån olika gruppers behovtillgodoses. Verksamhetens geografiska spridning kommer att kunna följas uppmer direkt genom den föreslagna utformningen av tilläggsbidraget. Riksarkivethar i sin utredning om teatrarnas arkivfrågor föreslagit alt lokala ochregionala teatrar genom särskUda statsbidragsvillkor åläggs vissa leveranseroch samråd i arkivfrågor med landsarkiven. Med hänsyn till att bidragsvUlkorenenligt min mening bör begränsas till ett minimum anser jag alt andra utvägarbör sökas för att tUlgodose det syfte som legat bakom förslag(25.12). Detnya bidraget till mindre ensembler och fria grupper syftar liksom institutionsbidrageltill alt ge ett fast stöd åt verksamheten. Bidragsbehovet får dock prövas årfrån år. Med hänsyn till att de grupper som förutsätts få stöd genom dennabidragsform är olikartade bör 1974: 28 393 stödetkunna smidigt anpassas efter olika gruppers behov. Bidragsbestämmelserna bördärför främst avse regler för ansökningsförfarande och former för redovisning. Studiecirkelbidragelär statens grundläggande stöd tUl studieorganisationernas arbete. Deförändringar som föreslagils här syftar huvudsakligen till att på vissapunkter ändra bestämmelserna så att de bättre svarar mot vissa av de behov somverksamheten inom kulturområdet aktuahserar. De krav på stöd somkulturverksamheten stäUer kan växla snabbt. De allmänna fömtsättningama för detstathga stödet kan vidare förändras genom generella överväganden, t.ex. ifråga om ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. Det är möjligt att destatsbidrag som här föreslås kan komma att förändras. Sålunda kan ställningstagandenatill förslagen från kommunalekonomiska utredningen och länsberedningen medföraatt stödet till regionala och lokala institutioner bör ges andra former. betonar att deolika statliga insatserna måste stämmas av sinsemellan. Rådet pekar sålunda påatt Riksteatems regionala ensembler åtnjuter ett avsevärt högre statsbidrag änregionala och lokala teaterinstitutioner. Vid min behandling i det föregåendeav teater- och dansinstitutionerna (25.8) anförde jag att vare sig en regionalensemble ingår i organisation eher har annan huvudman bör denstatliga bidragsandelen vara densamma. Delta innebär att del statliga stödettill regionala ensembler får förutsättas minska. En sådanförändring bör dock genomföras successivt. Jag räknar inte med någon minskningav stalsbidragsandelen för nästa budgetår. över de beslut omfördelning av statsbidrag som f.n. meddelas av teater- och musikrådet kanbesvär anföras hos Kungl. Jag har vid övervägande av frågan om en -motsvarandebssvärsrält över statens kulturråds beslut om fördelning av statsbidragstannat för att det inte föreligger skäl att ge regler om rätt alt anförabesvär i de fall när sökande kan komma i fråga för bidrag i män av tillgång påmedel, men någon ovillkorlig rätt till bidrag ej föreligger för den som uppfyllersärskilt angivna villkor för bidrag. Jag förordar därför att besvär inte bör fåanföras över beslut att fördela bidrag för stöd tUl experiment ochutvecklingsarbete på det amalörkullurella området, till centralaamatörorganisationer, till mindre ensembler och fria grupper, tihcentrumbildningar och till de ändamål som faUer under den till stäUdadisposilionsposten för konferenser m. m. Ej heller bör besvär få anföras överde beslut om fördelning av bidrag till kulturprogram inom föreningslivet, sommeddelas av den av mig i det föregående förordnade förmedlingsbyrån. Detankommer på Kungl. Maj:t att besluta i fråga om ärendenas handläggning. 1974: 28 394 Bidragför tillfälliga insatser är nödvändiga som komplettering till de bidrag somutgår enligt fasta bidragsprinciper. Uranslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål utgår ett stöd till en radinstitutioner och ändamål vilket får anses vara av permanent karaktär.Dessutom finns del inom anslaget ett visst utrymme för att tillgodose nya behovoch därmed främja utveckling och förnyelse inom -kulturlivet. Enligl minmening är del angelägel alt Kungl. Maj:t även i fortsättningen bör hamöjligheter att besluta om insatser av sistnämnda slag. Medhänsyn till att det är angeläget att flertalet beslut om insatser avdelta slag fattas på myndighetsnivå bör få medel alldisponera för olika punktinsatser. Rådet bör således disponera medel för bidragtiU bl. a. konferenser, kurser, gästspel, vissa turnéer och studiebesök.Beslut om vissa av dessa ändamål fattas av Kungl. I andra fall harbeslutanderätten delegerats tih teater- och musikrådet. Institutetför rikskonserter disponerar bidrag för stöd till regionala och lokalamusikaktiviteter. Avgränsningen mellan dessa medel och de medel som ställs tillförfogande av för hknande verksamhet bör övervägas av rådet. Bidragur behållningen från de särskUda lotterier som anordnats tUl förmån för konst,teater och andra kulturella ändamål fördelar Kungl. Maj:t tillinvesteringsändamål av olika slag. bör inom sittansvarsområde såsom remissorgan kunna belysa frågan om en avvägning till lotterimedelsbidragenmot andra statliga bidrag till investeringsändamål. Sedanlång lid utgår av särskilda lollerimedel stöd till kulturminnesvård. Mittförslag i del följande om en ökning av anslaget ochstatens historiska museum: Vård och underhåll av fornlämningar ochkulturhistoriskt värdefulla byggnader är bl.a. motiverat av att elt permanentbehov av detta slag bör tUlgodoses över riksstalsanslag. I detta sammanhangvill jag erinra om att de ekonomiskt sett mest betydande statliga utgifternaför kulturminnesvårdande åtgärder utgjorts av de bidrag sombeviljas av arbetsmarknadsverket. Den anslagsmässiga utvecklingen av delta stödär därför av stor betydelse för kulturminnesvården i landet. I en motion (1971:812) lUl1971 års riksdag föreslogs inrättande av en statlig kulturfond. Yrkandet haräven förts fram vid riksdag (motion 1972:1056). Ur fonden skullebidrag kunna utgå till ohka kulturella ändamål. har avslagitmotionerna (KrU 1971:28, prot. 1971:136 s. 74 resp. KrU 1972:18, prot. behandlar förslaget om kulturfonden och finner lösningenmindre lämplig. Mycket få remissinstanser berör frågan om en statligkulturfond. De som berör förslaget avstyrker alt en sådan fond inrättas. 1974: 28 395 Deförslag som här läggs fram om olika typer av fasta bidrag kompletterade medmedel för tillfälhga insatser tillgodoser enhgt min mening det önskemål om ettändamålsenligt utformat kulturslöd som legat bakom förslaget om en statligkulturfond. har belystolika frågor om avgifterna inom kulturområdet. Rådet förordar bl.a. enlågprispolitik vid lealer-och musikinstitutionema. MUS 65 behandlar avgiflsfrågomavid museerna och föreslår att inträdesavgifterna till de statliga museernaspermanenta utställningar avskaffas. Föregen del anser jag det angeläget att de statliga kulturinstitutionerna kan-hålla en sådan avgiftsnivå all inte någon publikgrupp utestängs frånmöjligheterna alt ta del av institutionernas utbud. Jag anser det emellertidomöjligt att göra några mer preciserade ställningstaganden i dessa frågor. Det bör ingå i uppgifternaför alt på olika sätt belysa avgifternas betydelse iinstitutionernas verksamhet och i samband med yttranden över de årligaanslagsframställningarna från institutionerna redovisa sin bedömning. Ett borlfaUav intäkter innebär vanhgen ökade anspråk på bidrag. tar upp vissaövriga frågor av ekonomisk natur, nämligen kostnadsnivån för den kulturellaverksamheten, behovet av en bättre prioriteringsteknik och ändradebudgeteringsprinciper för de statiiga kulturinstitutionerna. Samtliga dessafrågor är av den natur att de bör tas upp inom ramen för statens kulturrådsarbete. anser att detfinns ett behov av ett statligt inflytande över löneförhandlingarna beträffandepersonalen vid kulturinstitutionerna inom teaterns, dansens och musikensområden. Frågan är av det slag att den bör prövas av Kungl. Prop.1974: 28 396 Underåberopande av det anförda hemställer jag att Kungl. 1. godkänna de rikthnjer för den stathgakulturpolitiken som jag har förordat, 2. godkänna de av mig förordadegrunderna för statsbidrag tiU a) experiment ochutvecklingsarbete inom kulturell verksamhet för amatörer, b) mindre ensembler och friagrupper, c) kulturprogram inomföreningslivet, 3. godkänna alt Operans ochDramatiska teaterns verksamhet förs över på statsägda aktiebolag, 4. bemyndiga Kungl. Maj:t attträffa erforderliga avtal med Operan och Dramatiska teatern om överförandet avverksamheten på statsägda aktiebolag, 5. besluta alt teater- ochmusikrådet, tidskriflsnämnden och verksamheten vid bibhotekssektionskaU upphöra vid utgången av , 6. beslut all en central myndighetför yissa uppgifter på kulturområdet skall inrättas enliglde riktiinjer jag förordat, 7. bemyndiga Kungl. Maj:t att vidden centrala myndigheten inrätta en extra ordinarie tjänst som chef förmyndighetens kansli, 8. bemyndiga Kungl. Maj:t attvidta de övergångsanordningar och åtgärder i övrigt som behövs för genomförandeav förslagen rörande den nya myndigheten. Ifråga om hemställan som avser anslagsberäkningar för /75återkommer jag i del följande. Prop.1974: 28 397 27 Anslagsberäkningar för /75 1974/75Nytt anslag (förslag) 2 665 000 Underrubriken och musikrådet är innevarande budgetår uppfört ett anslag av739 . Teater-och musikrådet har tillsyn över del statsunderstödda teaterväsendet, detstatsunderstödda musikväsendet, statens scenskolor och statens dansskola. Rådetdisponerar vissa medel från anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamålför fördelning tiU olika ändamål inom sitt område. Avanslaget tiU teater- och musikrådet för /74 avser 553 000 kr.lönekostnader, . resekostnader, 29 000 kr.lokalkostnader, . kostnader för inträdesprovvid statens scenskolor och statens dansskola. Antalet anställda är sju varavfem är personal med handläggande uppgifter. Vidoförändrad verksamhet /75 kan, sedan hänsyn tagits till pris-och löneomräkning medelsbehovet beräknas till , vartill kommer . för kostnader för inträdesprov vid statens scenskolor och statensdansskola. Inomskolöverstyrelsen (SÖ) handläggs inom undervisningsavdelningen förvuxenutbildning bl.a. frågor rörande folkbibliotek och föreläsningsverksamhel.För ärendena rörande folkbibliotek finns nu en särskild sektion, biblioteksseklionen.Denna svarar för frågor rörande bl. a. lokala folkbibliotek, länsbibliotek ochlånecentraler. Sektionen samverkar med andra myndigheler i fråga om bibliotekinom krigsmakten, mentalsjukvärden och kriminalvården. Vidare medverkarsektionen i regionall och lokall planerings- och utvecklingsarbete förbibliotek samt svarar för informations- och publikationsverksamhet. Förvaltningskostnadernaför SÖ:s verksamhet rörande folkbibliotek /74 kan efteruppräkning till 1974/kostnadsnivå beräknas till sammanlagt 1 128 000 kr.Härav är . hänförliga till de kostnader för två konsulenter, somhittills belastat anslaget Bidrag till folkbibliotek. Detstatliga tidskriftsslödet som utgår i form av grundbidrag, projektbidrag ochstödköp handhas av tidskriftsnämnden. För nämndens administrationskostnader /74 beräknats ett belopp av . Vid oförändrad verksamhetkan medelsbehovet /75 beräknas liU samma belopp. Utöverhär redovisad verksamhet innebär de i det föregående redovisade rikthnjernaför att rådet skall ta över vissa uppgifter somhittUls åvUat saml svara för viss utredningsverksamhetav den art som bedrivits i statliga kommittéer, däribland detnuvarande . Ivad avser konst-, musei- och utställningsområdet tillkommer vissa centralauppgifter, som inte haft någon direkt motsvarighet. Promemorianom det nya organisation Pågrundval av en analys av del nya uppgifter vid elt fulltgenomförande av rådets förslag tiU åtgärder på kulturfället, beräknas de totalakostnaderna tUl . för helt budgetår. Med beaktande av att den nyamyndigheten föreslås börja sin verksamhet skulle kostnadernaför /75 uppgå till av nämnda belopp eller . Ibeloppet ingår kostnader för sådan förut redovisad verksamhet, som avses bliöverförd till del nya . Idet föregående (25.19) har jag förordat att en ny myndighet, statenskulturråd, skall inrättas. Jagräknar med att omfattningen av de uppgifter som åläggs kanbegränsas i förhållande till del organisationsförslag som lagts fram. a. med alt vissa av de reformer som föreslagits eller förutsetts av kulturrådetinte föranleder omedelbara åtgärder nästa budgetår utan bhr beroende avfortsatt prövning av framlagda förslag under i första hand ytterligare tvåbudgetår. Med hänsyn härtill anser jag att man vid bedömningen av deadministrativa resurser som bör stäUas till statens kulturråds förfogande börutgå från nuvarande förhållanden och i första hand sammanföra och rationelltutnyttja de resurser som på kommande verksamhetsområde f. n.motsvaras av insatser genom teater- och musikrådet, (),tidskriftsnämnden, och det nuvarande . Jagberäknar att denna verksamhet innefattar en personal av 23 personer, varav 13med handläggande uppgifter. Härtill kommer att, som jag berört i ett tidigaresammanhang, konsulentverksamhet för folkbibliotek av det slag som SÖ svaratför t. v. bör knytas till . Utöver de resurser som på angivet sättkan ställas till förfogande finner jag del angelägel att , främstmed hänsyn tUl flera i olika sammanhang berörda krav på kompletterandeutredningsarbete, tillförs särskUda medel för expertis och tillfälhgarbetskraft. Härutöver uppkommer ökade kostnader i huvudsak endast för arvodentill ledamöter i styrelse och nämnder, för utrustning och för expenser. 1974: 28 399 året1974/75 beräknar jag liU , vilket innebär en ökning med 1 050 000kr. i förhållande till den del av nuvarande administrativa resurser som finns iteater- och musikrådet, SÖ:s bibhotekssektion och tidskriflsnämnden. Vidberäkningen har jag utgått från följande fördelning på utgiftsslag m. m. Lönekostnader 2 009 000 Lokalkostnader 13 5 000 Expenser m. m. därav engångskostnader 85 000 Anslagsbehov 2 395 000 Kostnademaför den barnteaterkonsulent som varit knuten till teater- ochmusikrådet kommer jag all beakta vid beräkningen av anslaget till bidrag tillSvenska . Utövermedelsbehovet för beräknar jag under delta anslag ett beloppav . för oförändrad verksamhet vid teater-och musikrådet . För lidskriftsnämndens adminstrativa kostnader beräknarjag ett belopp av . I prop.1974: 1 bil. 10 har jag under anslaget D 1. , i avvaktan påställningslagande till frågan om inrättande av en ny myndighet påkulturområdet, beräknat medel för verksamheten vid SÖ:s bibhotekssektion ävenför /75. Med hänsyn till vad jag förut anfört rörande inordnandeav denna verksamhet i bör medel för ändamålet ställas till SÖ:sförfogande för verksamhet endast intUl . TUlkostnader för inträdesprov vid statens scenskolor och statens dansskolaberäknar jag elt belopp av . Enligtde redovisade beräkningama bör förevarande anslag föras upp med (2 395 000-f150 OOO-J-15 000-f 105 000=) . laghemställer alt Kungl. Maj:t föreslår ' alt till Statens kulturrådför /75 under åttonde huvudtiteln anvisa elt förslagsanslag av . 27.2Bidrag till Operan och Dramatiska teatern 1972/73Utgift 59 288 763 Reservation 352 237 1973/74Anslag 63 211000 1974/75Förslag 67 780 000 Operanoch Dramatiska teatern bedriver sin verksamhet i aktiebolagsform. Varderateaterstyrelsen beslår av fem ledamöter, av vUka Kungl. Maj:t utser tre,däribland ordföranden. Enhgtde avtal som reglerar förhåUandet meUan staten och teater-bolagen står bolagenunder tiUsyn av teater- och musUcrådet. skall ha en av Kungl. Maj:t utsedd teaterchef som svararför den konstnärliga verksamheten. Bolagen förbinder sig att samarbeta medvarandra och med Svenska riksteatem. Staten svarar genom föratt bolagen erhåUer de lokaler som fordras för teaterverksamheten. De för /73 anvisade statsbidragen tillOperan och Dramatiska teatem uppgick tUl . Operan gav under /73 383 föreställningar.Häri ingår även föreställningar och konserter på andra scener, vid Drott-ningholmsteatemsamt turnéer. Antalet premiärer eUer andra nyuppsättningar uppgick liU 20.Genomsnittligt har av platsema i varit belagda. Antaletbesökare vid Operans förestäUningar uppgick till ca 300 000. Dramatiska teatem hade under samma spelar 15 premiärer ochsammanlagt 1 093 föreställningar, inkl. förestälhiingar på andra scener. Sammanlagtca 347 000 personer besökte teatems föreställningar. Belägg-nmgen beräknas lUl81 % vid och tiU vid lUla scenen. Beräknadändring 1974/75 Operan och Departements- musikrådet chefen Lönekostnader 38092 000 4-1610 000 Lokalkostnader 4416 000 -f 1 514 000 Sjukvård 84000 -|- 8 000 Expenser 300000 -|- 30 000 Inredning och utrust ning av byggnader 84 000 -f 8 000 Materiel m. m. för teaterverksamheten 1404 000 i-f- 140 OOO Ersättningar åt författare och översättare 372 000 -H 38 000 teaterverksamhet 672000 -f- 68 000 Reklam 576000 -f 58 000 Diverse utgifter 350 000 -f- 35 000 46 350 000 4-3 469 000 Recetter 3100 000 2 100 000 reklam m. m. Turné-och annan I f\ teaterverksamhet 800000 ( "'' I Räntor 525 OOOJ ) Kommunala anslag 300000 of. Statligt bidrag 41432000 46 350 000 -f3 469 000 -1- 250 000 -fl 514 000 -t- 670 000 -Hl 514 000 -I- 8 000) -f 30 000 -t- 140 000 -f 2 029 000 + 68000 -f 50 000 -f 30 000, -1-2 540 000 Allmänna kostnadsstegringar m.m. . avser höjt lönekostnadspålägg. I 0-alternativelförordar teatern i första hand en minskning åv personalen. Under denplanerade ombyggnaden av /75 kan förestäUningsverksamheteninte ske i samma utsträckning . Med anledning härav räknar teatemmed ett recetlbortfall av 2,1 milj. kr. Rådet räknarför allmänna kostnadsstegringar m. m. med , varav 1 005 000 kr.avser höjt lönekostnadspålägg. I likhet medOperan räknar rådet med ett recetlbortfall av 2,1 milj. kr. på grund avombyggnaden av under /75. minskar enliglrådet också behovet av extrapersonal vid teatern, vilket någol reducerar dettillfälliga statsbidragsbehovel med anlednmg av ombyggnaden. Beräknadändring 1974/75 Teater- och Departements- musikrådet chefen + 74 000 + 48 000, +1176 000 + 1 176 000 +1176 000 Inredning och utrustning av byggnader Materiel m. m. för teaterverksamheten Ersättning åt författare och översättare Utbyte med utländska teatrar reklam m. m. Räntor Hyror Statligt bidrag 18572 000 + 486 000 + 486 000 + 421 000 + 421 000 25000 + 20 000 + 2 000) 250000 + 25 000 + 25 000 180000 + 100 000 + 20 000 1050000 +105 000 +100 000 740000 + 74 000 480000 + 48 000 24152 000 -1-1279 000 2200 000 of. 24 152 000 +1279 000 + 440000 + 435 000 + - 300 000 avser höjt lönekostnadspålägg. I O-altemativetförordas i första hand en personalminskning. Enmedelsförstärkning krävs för att vissa skydds- och säkerhetsfrågor vid teatem skaUkunna.lösas (+ . 1974: 28 402 Rådetberäknar i stort sett samma belopp för allmänna kostnads-stegringar m. m. somDramatiska teatern. Jaghar i del föregående redogjort för mina synpunkter och ställningstaganden ianledning av förslagen rörande Operan och Dramatiska teatern från kulturrådetoch operautredningen (25.7 och 25.8). Jag har i det sammanhanget förordat ettprincipbeslut om överförande av operaverksamheten ochverksamheten vid Dramatiska teatern tiU statsägda aktiebolag.