mot · FX021710 · 1974-04-05 00:00:00 — av fröken m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:28 angående den statliga kulturpolitiken. I motionen 1973:680 begärdes förslag om stöd till den kommunala musikskoleverksamheten i form av statliga bidrag. Det skedde mot bakgrunden av den snabba framväxt av de kommunala musikskolorna som vi bevittnat. De första kommunala musikskolorna startades och har nått en enastående spridning. /73 fanns utbyggd i inte mindre än 353 av landets dåvarande 464 kommuner och omfattade ca 285 000 elever. Detta elevantal uppges utgöra av eleverna i i de redovisande kommunerna. I det elevtätaste länet utgör de t. o. m. , medan de i ett glesbygdslän motsvarar . Efter den sista kommunsammanslagningen kommer troligen varje kommun att ha musikskola. Den kommunala sysselsätter enligt samma årsredovisning 5 038 lärare varav 1010 med fast anställning. Årstimtalet motsvarar emellertid inte mindre än 2 900 hela lärartjänster. Att så stor del av undervisningen är utlagd på timlärare ger ett intryck av instabilitet i arbetsförhållandena, som borde kunna undvikas med en ordentlig statlig satsning i sammanhanget. Det är tydligt att de kommunala musikskolorna fyller ett mycket stort behov av musikutbildning som inte har kunnat rymmas inom det ordinarie skolväsendet. Man kan dock säga att denna utbildning ligger inom ramen för den målsättning som i läroplan för uttrycks bl. a. på följande sätt: Skolan bör ta vara på alla möjligheter att berika och utveckla elevernas känsloliv. Bland annat måste skolan söka lära dem uppfatta och njuta av konst, litteratur, musik och natur samt att frigöra deras personliga uttrycksmöjligheter och på olika sätt låta dem få ge utlopp åt fantasi och spontan skaparlust. Undervisningen är frivillig, men ändå börjar omkring hälften av eleverna i redan i 7-8årsåldern i . Alla fullföljer visserligen inte utbildningen, men många fortsätter ända upp på gymnasiestadiet. Även vuxna deltar i undervisningen i . Utöver insatser på musiklivets område bör påpekas att den liksom skolväsendet i övrigt ger ungdomarna sysselsättning och engagemang som är av ovärderlig betydelse från social synpunkt och sålunda troligen besparar samhället andra utgifter, som skulle kunna tänkas bli aktuella på ungdomsvårdens område. Musikskolorna drivs ofta synnerligen ambitiöst och strävar så långt möjligt att ge undervisning i enlighet med varje elevs förutsättningar och önskemål. Den insats för att utveckla intresset för musik i vårt land som kommunerna på detta sätt gör är så långt vi förstår utomordentligt betydelsefull. På betyder också de kommunala musikskolornas arbete större möjligheter för den som yrkesmässigt vill ägna sig åt musik att på ett tidigt stadium få hjälp och vägledning. har dock inte den kommunala musikverksamheten den spridning som skulle göra det möjligt för alla som vill att få utbildning på området. Avgörande i det sammanhanget är bristen på ekonomiska resurser. års musikutbildningskommitté (Musikutbildning i , SOU 1968:15) menade att den frivilliga musikundervisningen utgjorde grunden för samhällets musikliv och ansåg vidare att den borde uppbära statligt stöd på samma grunder som övrig undervisning. I propositionen 1970:25 var emellertid departementschefen inte beredd att förorda insatser beträffande frivillig musikundervisning av den omfattning som musikutbildningskommittén föreslagit. I utredningen kulturpolitik (SOU 1972:66) återkommer till behovet av statligt stöd till den kommunala musikverksamheten. Frågorna om målen och de pedagogiska vägarna för verksamheten bör tas upp till ytterligare diskussion och analys, anser man, men principen att staten bör stödja denna verksamhet är man angelägen om att framhålla. Såväl musikutbildningskommitté som är alltså ense i sin bedömning i fråga om behovet av statligt stöd till den kommunala musikskoleverksamheten. Likaså uttalade sig kulturutskottet vid sin behandling av motionen 1973:680 i positiv riktning. Vi citerar: Verksamheten vid de kommunala musikskolorna har genomgått en snabb utveckling och nått en mycket stor omfattning f. n. omkring 280 000 elever, vilket i och för sig gör det naturligt att frågan om det ekonomiska ansvaret för skolans fortsatta verksamhet och utveckling nu tagits upp. Utskottet vill för egen del kraftigt understryka att det är en mycket värdefull verksamhet som bedrivs vid dessa skolor men framhålla att den fortsatta utvecklingen av denna verksamhet inte skall bedömas som någon fristående fråga. Under hänvisning till vad sagt i sitt betänkande om samverkansfrågor m. m. avslår man motionen i avvaktan på departementets behandling. Mot denna bakgrund hade det varit naturligt att förslag till lösning av frågan om statsbidrag till den kommunala hade framlagts i årets proposition om den statliga kulturpolitiken. Då så emellertid inte är fallet finner vi oss nödsakade att ånyo aktualisera frågan. bör principbeslut fattas för att ge ekonomiskt trängda kommuner den uppmuntran de behöver för att våga fortsätta med en kulturell verksamhet som i dagens samhälle upplevs som omistlig. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj: t begär förslag om statligt stöd till den kommunala musikskoleverksamheten. () K.-E.