mot · FX02443 · 1974-01-23 00:00:00 — av i m. fl. ängående bidraget till ungdomsorganisationernas verksamhet. För utvecklande av de demokratiska värdena fyller ungdomsorganisationerna en stor uppgift. Den sociala träning och det ansvarstagande som kännetecknar ungdomsorganisationernas verksamhet är en stor tillgång för samhället. En satsning på ungdomsverksamheten kan bespara samhället stora utgifter . I ungdomsorganisationerna grundläggs de demokratiska värden som skall bidra till vårt samhälles vidareutveckling på olika områden. Det är också av största vikt att ungdomen på ett tidigt stadium får delta i olika former av demokratisk verksamhet. a. skolan måste ungdomen få en inblick i det demokratiska samhällets uppbyggnad och funktion. För att öka förståelsen för de demokratiska värdena måste ungdomen själv i största möjliga utsträckning ges möjlighet att delta i beslutsfattandet. har det förekommit en livlig debatt om stödet till ungdomsorganisationerna. Denna debatt har huvudsakligen haft en viss del av samhällsstödet som utgångspunkt. Det är angeläget att man inte skapar ett motsatsförhållande mellan idrottsrörelsen och ungdomsorganisationerna. Enligt vår mening bör man vid övervägande om stödet till de olika organisationerna ta hänsyn till alla samhälleliga stödformer till ungdomsverksamhet. Stödet må då gälla kontantbidrag, lokaler, personal eller tillgång till arkivarbetare m. m. En utgångspunkt för övervägandena bör vara de olika förhållanden som de olika organisationernas målsättning och arbetssätt innebär. Speciella problem kan t. ex. vara förknippade med att föra ut budskap av skilda slag. Sådan verksamhet har ett speciellt värde när det gäller fostran till demokrati och kritiskt tänkande och bör därför stimuleras. Särskild hänsyn bör också tas till om organisationerna i sitt arbete inte bara verkar bland ungdom utan också drivs av ungdom. Detta sistnämnda förhållande måste ses som speciellt värdefullt. Vi hälsar med tillfredsställelse departementschefens avsikt att tillsätta den utredning som här beslutat om. Beträffande organisationen av den statliga bidragsgivningen kan det ifrågasättas om spridandet av bidragsgivningen på ett stort antal bidrag och på flera departement är ändamålsenligt. antog under höstriksdagen 1973 regeringsförslaget om en allmän förskola. Innehållet i den propositionen berörde i mycket hög grad den verksamhet som många organisationer bedriver i åldrarna . Vilken inställning som propositionen hade till denna verksamhet framgick ej av propositionen; inte heller vid behandlingen av ärendet i framkom var man står just i fråga om denna verksamhet. 1 många kommuner utgår redan nu bidrag för barnverksamhet ända ner till åldersgruppen . Centralt verkar dock inte någon som helst samordning äga rum av denna verksamhet. Det är av största vikt för framtida planering att denna verksamhet blir samordnad med den samhället bedriver så att man får klara normer att gå efter. Vi förutsätter att dessa frågor också kommer att tas upp av den ovannämnda utredningen. Ett antal organisationer har förstärkt sin verksamhet i åldersgruppen . Detta har möjliggjorts dels genom att åldersgränsen för bidrag till ungdomsledarutbildning har sänkts, dels genom att bidrag utgått till försöksverksamhet bland barn i åldern med medel ur allmänna arvsfonden. är dock verksamheten i dessa åldrar mycket ekonomiskt betungande för organisationerna. Det är därför motiverat att så snart ske kan sänka gränsen i vad gäller medlemsålder till för det rörliga bidrag som utgår till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Den verksamhet som bedrivs bland ungdomar i åldersgruppen kan bl. a. ses som ett alternativ och komplement till den värdefulla verksamhet som bedrivs på fritidshemmen. Från utgångspunkt kan ungdomsorganisationernas verksamhet i denna åldersgrupp vara nog så angelägen. I sammanhanget vill vi dock betona att en kraftig utbyggnad av fritidshemmen är nödvändig. Det fritidsgruppstöd som tidigare utgått har ersatts av det lokala aktivitetsstödet, vilket fördelats mellan idrottsrörelsen och ungdomsorganisationerna. För budgetåret 72/73 blev utfallet följande: De förväntade per sammankomst har således inte kunnat infrias, vilket medfört stora svårigheter i vad gäller planeringen inom de olika organisationerna. Med den konstruktion stödet har ger en ökad total aktivitet en lägre ersättning per sammankomst. För att organisationerna skall kunna bedriva sin verksamhet med någorlunda kontinuitet och våga satsa på en utökad verksamhet, är det av största vikt att man någorlunda väl känner de ekonomiska ramar som bestämmer verksamhetens omfattning. Enligt SÖ skulle medelsbehovet /75 vid ett bidrag på . per sammankomst uppgå till 33 milj. kr. Vi delar SÖ:s uppfattning om att anslaget bör föras upp som ett förslagsanslag. Ungdomsorganisationerna har kraftigt ökade kostnader bl. a. genom ökade sociala kostnader och arbetsgivaravgifter. Den uppräkning av grundbidraget med . som skett är därför motiverad. Under hänvisning till det anförda hemställes 1. att hos Kungl. hemställer om sådan ändring av bestämmelserna för bidraget till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet att det rörliga bidraget får utgå efter antalet medlemmar i åldern , 2. att till Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /75 anvisar ett förslagsanslag på 33 milj. kr.