mot · FX021496 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående de multinationella företagen. har det förts en intensiv debatt om hur multinationella företags agerande påverkar staternas och de fackliga organisationernas möjlighet att hävda sina målsättningar. I diskussionen om de konkreta åtgärder som måste vidtas för att hävda en oberoende statlig och facklig politik, har ett drag varit gemensamt i en rad länder. Det är påfallande att många av de organisationer som direkt berörs av de multinationella bolagens politik ser som ett nödvändigt första steg i ett åtgärdsprogram ett informationssystem som gör det möjligt att bedöma hela koncerners uppträdande. Krav i denna riktning har ställts särskilt konkret av olika fackföreningsinternationaler men också av internationella organisationer, och . De fackföreningsintemationaler som engagerat sig starkast i frågorna, t. ex. Metall- och Fabriksinternationalerna, har i en rad fall satt upp arbetsgrupper koncernvis med syfte att samla information om respektive företags uppträdande i olika länder. I vissa sammanhang har t. o. m. diskuterats att kollektivavtal skulle kunna slutas på internationell basis med multinationella företag, men då inte i första hand i fråga om löner och allmänna arbetsvillkor, där avtalen givetvis skulle slutas nationellt, utan i specialavtal som rörde just information, koncernredovisning, insyn i personalplanering etc. Frånvaron av information om prissättning, lönsamhet, sysselsättning, investeringsplaner, etablering, valutatransaktioner etc. såväl för dotterbolag som för hela koncerner kan väsentligt försvåra samhällets möjligheter att fullfölja sina målsättningar i fråga om skatte-, stabiliserings-, sysselsättnings- och regionalpolitiken etc. liksom för de fackliga organisationerna att bedriva en effektiv verksamhet för att tillgodose de anställdas intressen av högre löner, trygghet, inflytande m. m. i de multinationella företagen. Detta följer av företagens möjligheter att dölja delar av sin ekonomiska verksamhet i ett land genom interna transaktioner inom koncernen. Till detta kan läggas ett annat informationsproblem, därigenom att en rad multinationella företag på sina produktionsområden ensamma eller tillsammans behärskar en så stor del av marknad och teknisk utveckling att såväl dagsläge som framtidsutsikter för hela branscher kan vara mycket svåra att överblicka för t. ex. statliga planeringsorgan. Ett drastiskt exempel på detta utgör de senaste månadernas internationella oljekris. För del saknar statliga myndigheter och fackliga organisationer viktiga informationer om de multinationella företagen på flera av de områden som exemplifierats, både i fråga om utländska företag i och i fråga om svenska företag i utlandet. En betydande förstärkning av informationen sker givetvis genom det informationssystem mellan företag och samhälle som beslutats av 1972. De i och för sig värdefulla uppgifter som där kommer att ges också om multinationella företag i fråga om sysselsättnings- och etableringsplaner berör emellertid endast en begränsad del av de frågeställningar som är aktuella just för de multinationella företagen. De aspekter som sammanhänger med möjligheterna till interntransaktioner berörs t. ex. inte, vilket försvårar en helhetsbild. Detta informationssystem är vidare främst inriktat på företagens planer i . Den information om multinationella svenska företags planering utomlands som det beslutade informationssystemet kommer att kunna ge torde bli av betydligt mer allmän karaktär. Vidare arbetar SCB i samarbete med den departementala arbetsgruppen rörande multinationella företag med att lägga upp vissa statistikrutiner som berör de multinationella företagen. Också detta arbete torde leda till information av mer översiktlig karaktär. Utöver de informationsinsatser som sålunda redan sker eller som planeras är det tydligt att det krävs ett mer sammanhållet systematiskt informationssystem som kartlägger såväl utländska företags beteende i som svenska företags i utlandet. Ett sådant mer detaljerat informationssystem skulle främst syfta till att tillgodose de direkta behoven för den svenska staten och de svenska fackliga organisationerna men också planeras med avsikt att kunna utnyttjas även av internationella mellanstatliga organ, fackföreningsintemationaler etc. För att ge en bättre grund för att samhället effektivt skall kunna genomföra en beslutad ekonomisk politik i förhållande till de multinationella företagen torde krävas att informationssystemet ger upplysningar om prispolitik, lönsamhet, sysselsättnings- och produktionsplaner, investeringar, nyetableringar, korta och långa kapitaltransfereringar m. m. liksom företagens löne- och allmänna arbetsvillkor, sociala förmåner, fackliga rättigheter etc. i olika länder. Ett genomgående drag i ett informationssystem bör vara att så långt möjligt redovisa de interna transaktionerna mellan ifrågavarande dotterbolag och moderbolaget. Ett dylikt informationssystem skulle på en rad punkter kräva viktiga lagändringar. Ett exempel kan belysa vilken typ av förändringar som kan vara väsentliga. Möjligheten att dölja vinster genom prissättningen på internleveranser mellan dotter- och moderbolag har uppmärksammats främst i den skattepolitiska debatten. Denna typ av transaktioner har emellertid betydelse även för fackföreningarnas möjlighet att driva en meningsfull löneförhandling, där företagets reella ekonomiska situation är känd och kan värderas. LO har i sitt remissvar på aktieutredningens betänkande visat på en teknisk lösning i detta sammanhang. Aktiebolagslagen borde ändras så att dotterbolag åläggs redovisa en rad koncerntransaktioner, inköp och försäljning som utgör interna leveranser, inkl. eventuell inhyrning eller lån av arbetskraft från koncernen. Hela koncernens omsättning, vinst och lönesumma borde redovisas som jämförelsematerial vid bedömningen av dotterbolagets resultat- och Utöver vissa uppgifter av detta slag, som avses att bli offentliga, anser LO att de anställda i dotterbolag genom lagstiftning bör ges rätt till en särskilt fyllig information om koncernens förhållanden. Ett annat område där lagändringar kan behöva genomföras gäller informationen om de svenska företagens expansion av sysselsättningstillfällen utomlands. De beslut som valutastyrelse fattar om tillstånd för företag att föra kapital från är f. n. sekretessbelagda enligt bestämmelser i paragraf 9 valutalagen, paragraf 21 sekretesslagen och paragraf 2 i kungörelse, SFS 1939:7. Frågan om de svenska företagens verksamhet i andra länder har betydelse för sysselsättningen och den tekniska utvecklingen i och är i vissa fall viktig också från utrikespolitisk synpunkt. Sekretesskyddet är emellertid så utformat att det för allmänheten inte är möjligt att få kännedom ens om den totala mängden svenskt kapital som får utförseltillstånd till en viss bestämd nation, om man därigenom har anledning att anta att enskilda företags transaktioner kan spåras. är ett exempel på detta. Härigenom försvåras självfallet en allmän debatt om företagens handlande såväl från utrikespolitiska utgångspunkter som i fråga om de svenska företagens val mellan att öka sysselsättningstillfällen här hemma respektive i andra länder. Bestämmelserna begränsar även de fackliga organisationernas handlingsunderlag gentemot sina arbetsgivare i dessa avseenden. Ett arbete som syftar till att bygga upp ett nytt informationssystem bör sålunda leda till en öppnare redovisning av varje företags utlandsinvesteringar, bl. a. genom förändringar i valutalag, sekretesslag och kungörelse. Problemet med insyn för allmänheten och de anställda i koncernförhållanden och större företagsgruppers centrala planering liksom samhällsinflytande över denna planering tillhör de centrala frågor som aktualiseras av de multinationella företagens uppträdande. De betydande luckor för uppgiftsskyldighet som finns kan inte fyllas utan bestämda politiska ställningstaganden beträffande statens kontroll av och aktivitet gentemot de internationella företagen. Krav på redovisning i dotterbolag av förhållanden i koncernen är i och för sig självklara med hänsyn till de anställdas, minoritetsägares, lokala myndigheters och allmänhetens intressen. Men sådana krav kan i vissa fall möta reella och rättstekniska svårigheter vid ett genomförande. Ett bolag med utländskt moderbolag kan hävda att det är omöjligt att införskaffa uppgifter om koncernen. Sanktioner mot försummad uppgiftsplikt strider i sådana fall mot praxis; kontrollen av lämnade uppgifter kan likaså bli problematisk. Alternativet är i dessa fall att ställa ett allmänt villkor för näringsutövning (etablering) på så sätt att större delägare måste lämna vissa uppräknade koncemuppgifter för att behålla ägande- eller rösträtten. Detta kan gälla koncernens vinst, omsättning, lönesumma, kapital och kapitalförbrukning samt, om anspråken sätts högre, de fullständiga balans- och resultaträkningarna för koncernen. Beträffande alla dotterföretag borde uppgifter om andelen internleveranser av alla inköp respektive försäljningar gå att föreskriva i aktiebolagslagen. konkurrensförhållanden på världsmarknaden, prispolitik, produktutveckling och produktforskning, där uppgifter är väsentliga för den svenska näringspolitiken, är det svårt eller omöjligt att vare sig i aktiebolagslagen eller i etableringsförordningar specificera informationsbehoven i förväg. Möjliga vägar för information om en internationell koncern i dess helhet är andra länders myndigheter (kartellorgan, fondkommission, offentliga specialundersökningar), offentliga styrelserepresentanter eller inspektörer i storföretag. Det finns dock inte heller i utlandet särskilt många exempel på effektiv samhällsinsyn i storföretagen. Vissa begränsade möjligheter till informationsutbyte med utländska myndigheter torde dock finnas; dessa behöver inventeras och utnyttjas. För att stärka samhällets möjlighet att föra en självständig ekonomisk politik liksom för att underlätta för fackföreningsrörelsen att främja löntagarnas intressen i en situation där den internationella företagsamheten utvecklas i nya former, krävs sålunda att ett informationssystem byggs upp som redovisar utländska företags verksamhet i , svenska företags verksamhet i utlandet, med tonvikt i bägge fallen på interna transaktioner inom företagsgrupperna. Ett utredningsarbete i denna fråga bör initieras av Kungl. Maj:t, förslagsvis i samband med den departemental arbetsgruppen rörande multinationella företag. Vid sidan av ett dylikt informationssystem krävs vidare i många fall ett direkt inflytande för samhället i vissa multinationella företag. Formerna för ett sådant inflytande behandlas närmare i motionen 1974:1497. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t hemställer om utredning och förslag i syfte att bygga upp ett samhälleligt informationssystem med uppgiftsskyldighet för multinationella företag som ger möjlighet att bättre bringa dessa företags verksamhet i samklang med samhällets målsättningar.