ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX021484 · 1974-01-26 00:00:00 — Nr 1484 av fröken om ökat anslag till Främjande av hemslöjden. Hemslöjden öppnar möjligheter för många människor till aktivt och meningsfullt skapande. Den förenar unik tillverkningstradition med estetiska och funktionella kvaliteter av utomordentligt slag. I då hushållning med begränsade resurser och strävan till identitet och kontinuitet i tillvaron blivit påtagliga behov tilldrar sig hemslöjden ett nyväckt intresse. Den ökade fritiden har bidragit till detta. Nya intentioner gör sig nu gällande i kulturpolitiken. Det finns anledning att förvänta sig att folkliga kulturyttringar, som t. ex. folkmusiken och hemslöjden, kommer att spela en mer uppmärksammad roll i kulturpolitiken framöver. Här finns det anledning att bl. a. hänvisa till motioner och riksdagsbehandlingen av dessa under föregående års riksdag. Departementschefen föreslår i årets statsverksproposition en viss uppräkning av anslaget till främjande av hemslöjden bl. a. i syfte att höja bidraget till sameslöjden och . Det är tillfredsställande att en uppräkning av anslaget sker, men nivån bör höjas ytterligare till minst det belopp som föreslås av statens industriverk dvs. med utöver Kungl. I sin anslagsberäkning har industriverket bl. a. fäst avseende vid det stora behovet av inventering av gammal slöjd, vilken inte minst har kulturhistoriskt intresse och är nödvändig för att föra slöjdtraditionerna vidare också i dagens slöjdverksamhet. har därutöver tagit hänsyn till att en förstärkning bör ske av stödet till expertrådgivning, som ännu inte nått den nivå som föreslogs av den statliga hemslöjdsutredningen . Med stöd av det anförda hemställs att till Främjande av hemslöjden för /75 anvisar ett reservationsanslag av .
mot · FX021487 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om obligatorisk registrering i VPC av aktier i utlandsdominerade företag. De multinationella företagen utgör genom sin snabba tillväxt och därmed ianspråktagande av en allt större andel av svenskt näringsliv en källa till oro för många grupper. Deras okänslighet från politisk och facklig synpunkt gör att en utveckling där en allt större del av löntagarna i är anställda inom utlandsägda företag är så negativ att den måste förhindras. Detta speciellt då marknadsandelen för multinationella företag inom specifika branscher redan är betydande. Mot bakgrund av ovan nämnda synpunkter noterar vi med tillfredsställelse att samhället genom att avdela större utredningsresurser än tidigare på allvar börjat engagera sig för att motverka en utveckling där beroende av utlandet ökar och de anställdas möjligheter att påverka sina arbetsförhållanden minskar. Enligt vår uppfattning är det nödvändigt och mycket angeläget att hos Kungl. Maj:t anhåller om att utredningen om utländska övertaganden av svenska företag får direktiv att med förtur behandla frågan angående en obligatorisk registrering av aktier i . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om direktiv för utredningen om utländska övertaganden av svenska företag angående förtursbehandling av obligatorisk registrering i VPC av aktier i utlandsdominerade företag.
mot · FX02149 · 1974-01-18 00:00:00 — angående överföringen av outnyttjade allmänna avdrag vid inkomsttaxeringen. skattepaket medförde en individuell beskattning av makars arbetsinkomst. borttogs de gamla ortsavdragen, som var gemensamma för makar, och i stället fick varje skattskyldig ett grundavdrag. Denna sistnämnda ändring kan få konsekvenser, som förmodligen inte varit avsedda. Låt oss anta att en person, som är bosatt i A kommun, driver rörelse i B kommun. Han har sin enda inkomst från rörelsen och skall då beskattas statligt i A och kommunalt i B. Han har allmänna avdrag enligt 46 § 2 mom. KL på exempelvis . Om han är ensamstående, får han avräkna dessa allmänna avdrag vid kommunaltaxeringen i B. Är han däremot gift och har sammanlevt med hustrun, skall de allmänna avdragen i första hand avräknas från hustruns inkomst i A kommun (52 § KL). Låt oss anta att hustrun har en taxerad inkomst på . Vid statsskattetaxeringen skall mannens allmänna avdrag på i detta fall . Därefter återstår ingen taxerad inkomst, och hon kan alltså inte till någon del utnyttja sitt grundavdrag. Detta får, i motsats till vad som gällde de gamla ortsavdragen, inte överföras på mannen. Mannens allmänna avdrag på . blir i realiteten helt outnyttjade vid kommunaltaxeringen. I detta fall och med normal utdebitering medför hustruns taxerade inkomst på . att mannen får en ökad skattebelastning på . (inklusive den förlorade skattereduktionen på ). Hade han däremot själv i första hand fått avräkna sina allmänna avdrag från inkomsten i B kommun, så hade hustruns inkomst endast medfört att skattereduktionen i vanlig ordning försvunnit medan hon själv inte påförts någon skatt. Det synes mig därför rimligt med en dylik ändring av kommunalskattelagen. På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring av 52 § 1 mom. kommunalskattelagen att allmänna avdrag enligt 46 § 2 morn., som helt eller delvis ej kunnat utnyttjas å makes skattepliktiga inkomst i hemortskommunen, i första hand får avräknas mot vederbörandes inkomster i andra kommuner och i andra hand å andre makes inkomst.
mot · FX0215 · 1974-01-01 00:00:00 — om avdragsrätt vid inkomstbeskattningen för kostnader i samband med vissa sjukdomar. Vissa förvärvsarbetande personer drabbas av icke ovanliga folksjukdomar, som kräver extra kostnader för att vederbörande skall kunna bibehålla sitt förvärvsarbete. De kostnader som här avses är sådana som uppkommer utöver medicin och andra hjälpmedel ordinerade av läkare liksom också sådana hjälpmedel som erhålles utan kostnad. En allergisjuk människa, vare sig det gäller astma eller hudsjukdomar, nödgas sålunda ofta sanera själva boendemiljön för att förebygga anfall men tvingas också mera kontinuerligt vidkännas högre mat-, tvätt- och klädkostnader beroende på vilken art av sjukdomen vederbörande lider av. En reumatikersjuk måste ofta anlita hjälp till städning, matlagning, skötsel av personlig hygien, fotvård, färdkostnader m. m. På samma sätt kan extra kostnader erfordras för att en hjärt- och kärlsjuk person, en hörselskadad person eller en diabetiker skall kunna sköta ett förvärvsarbete. För diabetiker finns möjlighet till extra avdrag medgivet genom meddelande från RSV . Detta avdrag är inkomstprövat så till vida att det icke ges till ogift skattskyldig med inkomst . och gift skattskyldig där makarnas gemensamma inkomst överstiger . De kostnader som en förvärvsarbetande måste bestrida för att kunna sköta sitt arbete borde enligt mitt förmenande kunna hänföras till utgifter för intäktens förvärvande i likhet med exempelvis kostnader för resor till och från arbetsplatsen, som ju får avdragas oberoende av den inkomst deklaranten redovisar. För att underlätta arbetet för såväl deklaranter som taxeringsnämnder bör på samma sätt som sker för diabetiker ett schablonbelopp kunna fastställas, så att deklaranten endast behöver bifoga ett läkarintyg för att komma i åtnjutande av avdraget i fråga. Därest vederbörande anser sig ha utgifter som väsentligt överstiger det fastställda schablonbeloppet bör dessa specificeras och styrkas på vanligt sätt för att avdrag skall medgivas. Schablonbeloppen för de olika sjukdomstyperna bör fastställas efter utredning och omfatta de utgifter som regelmässigt uppkommer. Utredning kan lämpligen ske i samband med den skatteutredning som pågår. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar överlämna motionen till skatteutredning för beaktande. den 1 () GOTAB 74 5664 S 1974
mot · FX02150 · 1974-01-18 00:00:00 — angående kvittning mot överskjutande preliminär skatt i fall dä anstånd medgivits. Lokal skattemyndighet kan efter tillstyrkan av taxeringsintendent medge anstånd med kvarstående skatt för skattskyldig som överklagat taxeringsnämnds beslut. Anståndet medges efter länsskatterättens beslut. Dessa anstånd är aktuella , då påförd restskatt skall betalas. , när debetsedeln kommer, tas ev. överskjutande skatt regelmässigt i anspråk av kronofogden trots det beviljade anståndet. Detta sker i överensstämmelse med 51 § andra stycket uppbördsförordningen, där det sägs att den överskjutande skatten må tagas i anspråk för gäldande av restförd skatt som med anståndet avses. Detta sker således även i fall där taxeringsintendenten tillstyrkt att taxeringen skall undanröjas eller starkt nedsättas. Detta medför att anståndet rivs upp, även i de fall det är uppenbart att taxeringen skall undanröjas, eftersom någon prövning i sak ej medhinnes. Detta förhållande kan medföra stora olägenheter för de berörda skattskyldiga, som kanske räknat med skatteåterbäringen för att med denna söka reparera en tilltrasslad ekonomi eller finansiera julens utgifter. Förhållandet tycks anses som starkt otillfredsställande av alla berörda parter. Rutiner måste därför utarbetas som möjliggör en bättre handläggning av dessa ärenden. Ett sätt att komma till rätta med ovanstående problem kan vara att taxeringsintendenten som anstånd tillstyrkes gör en bedömning, om blivande överskjutande skatt i förekommande fall får utbetalas eller ej. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar om sådan ändring av uppbördsförordningen att överskjutande skatt ej får tagas i anspråk för kvarstående skatt för vilken anstånd medgivits när det är uppenbart att taxeringen skall undanröjas eller starkt nedsättas. GOTAB 74 5698 S 1974
mot · FX021500 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om förstatligande av de privata affärsbankerna, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1974:1194 föreslås att beslutar 1. att hos regeringen hemställa om ett program för skapande av statliga basindustrier finansierade med medel ur AP-fonderna; 2. att anta följande förslag till Lag om ändring i reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Fjärde fondstyrelsen får placera de under styrelsens förvaltning stående medlen. 1. i aktier i svenskt aktiebolag med undantag för aktiebolag, som driver bank- eller annan penningrörelse eller försäkringsrörelse, och investmentbolag, dock att styrelsen icke får inneha mer än en tjugondel av aktierna i bolaget, eller om aktier med olika röstvärde finns, större antal än att röstetalet för aktierna utgör högst en tjugondel av röstetalet för samtliga aktier; 2. i av svenskt aktiebolag utfärdade obligationer eller andra skuldebrev med rätt för långivaren att helt eller delvis utbyta dem mot aktier i bolaget (konvertibla skuldebrev), som offentligen utbjudits av svenskt bankaktiebolag eller investeringsbank aktiebolag. I den mån så stadgat om återlån. Efter beslut av har fjärde fondstyrelsen att placera de under styrelsens förvaltning stående medlen för nyetablering av statligt ägda basindustrier. 13 § (ny paragraf) av den med fjärde fondstyrelsens aktieinnehav i statlig basindustri förknippade rösträtten skall tillkomma de anställda i vederbörande företag. De anställda utser de representanter som skall utöva rösträtten. 3. att hos regeringen hemställa om förslag om att i statens ägo överföra de privata affärsbankerna. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FX021503 · 1974-01-26 00:00:00 — om åtgärder för att förhindra arbetskraftutslagning på arbetsmarknaden. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1974:1195 hemställer jag att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag angående åtgärder för främjande av en människoanpassad teknologi och en inre strukturomvandling i produktionen på sätt som anförts i motionen och med syfte att bryta utvecklingen mot en alltmer uppdelad arbetsmarknad.
mot · FX021508 · 1974-01-25 00:00:00 — av herrar i och angående lokaliseringen av statens industriverk. Ett betydelsefullt led i samhällets regionalpolitik är lokaliseringen av delar av den centrala statliga förvaltningen till orter utanför . Det kan vara särskild anledning att överväga sådan lokalisering när nya centrala ämbetsverk inrättas, eftersom de nackdelar för anställda som måste uppkomma vid utlokalisering av ett redan befintligt ämbetsverk minskas i hög grad när fråga är om ett nyinrättat verk. Vid lokalisering av det blivande industriverket finns det enligt vår mening många skäl som talar för att skall väljas som lokaliseringsort. Som statskontoret framhåller i sin dagtecknade utredning om industriverkets lokalisering har en relativt ensidig sektorssammansättning med låg representation av servicesysselsättning och hög andel sysselsatta inom tekoindustrierna. Utbildning och inkomststruktur är ogynnsamma i förhållande till flera andra regioner. De dominerande näringsgrenarna tillhör de från expansionssynpunkt svagaste i landet. Regionen har alltså ett starkt behov av stöd för expansion och differentiering av sysselsättningsmöjligheterna. En lokalisering av industriverket till skulle därför få starka positiva regionalpolitiska effekter på . Ett annat skäl att välja som lokaliseringsort för industriverket är beslut om lokalisering av () till . I statskontorets ovannämnda utredning vitsordas värdet av en integration mellan industriverkets och SIFU :s verksamheter, så att man på detta sätt kan erhålla ett industripolitiskt förvaltningsblock. Slutligen kan framhållas att kommunikationerna mellan och kan väntas bli väsentligt förbättrade när den nya storflygplatsen i är färdig att tas i bruk. På grund av vad ovan anförts hemställer vi att i skrivelse till Kungl.Maj :t måtte som sin mening uttala att det planerade industriverket bör lokaliseras till .
mot · FX02151 · 1974-01-18 00:00:00 — Kommittén föreslår att vissa forsknings- och utredningsuppgifter borde integreras i de beslutande myndigheternas kontinuerliga verksamhet för att bl. a. utföra nödvändiga utredningar och utvärdera effekten av fattade beslut. Kommittén föreslår att en dylik utvecklingsenhet inrättas vid och att utvecklingsenhet förstärks. Departementschefen biträder dock inte kommitténs förslag i dessa delar. Enligt hans mening kan ett genomförande av förslaget medföra att de begränsade resurser som står till förfogande kommer att splittras. Det bör enligt vår mening emellertid vara självklart att lika väl som till sig har knuten en utvecklingsenhet också bör ges samma möjlighet att utvärdera och analysera effekterna av sitt viktiga arbete. Åberopande det anförda hemställs 1. hos Kungl. anhåller att det brottsförebyggande rådet får i uppdrag att företa en analys av massmedias roll i samband med brott och brottsförebyggande verksamhet och att framlägga förslag om formerna för ett förbättrat samarbete mellan polisen och , 2. anhåller att Kungl. låter insamla och sammanställa uppgifter om vad brottsligheten kostar samhället och den enskilde i enlighet med vad i motionen anförts, 3. hos Kungl. anhåller att en utredning tillsätts med uppgift att framlägga förslag till sådana åtgärder att samhället snabbt kan reagera mot unga lagöverträdare, varvid någon form av jourdomstolar främst i storstäderna samt en ny påföljd i form av kortvarigt frihetsberövande också bör övervägas, 4. till Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader för /75 anvisar ett förslagsanslag av 1 , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen, 5. till Lokala polisorganisationen: Utrustning för /75 anvisar ett reservationsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen, 6. hos Kungl. ger till känna vad i motionen anförts angående åtgärder mot den internationella brottsligheten och narkotikamissbruket, 7. hos Kungl. anhåller om utredning och förslag om ersättning för skada på grund av brott i enlighet med vad i motionen anförts, 8. beslutar att frågor om ersättning på grund av brott skall prövas av domstol, 9. hos Kungl. anhåller att forskningsgruppen inom det brottsförebyggande rådet får i uppdrag att initiera kriminologisk grundforskning i enlighet med vad i motionen anförts, 10. hos Kungl. uttalar att ytterligare en professur i kriminologi inrättas och att Kungl. framlägger förslag härom, 11. uttalar att det brottsförebyggande rådet icke bör inrättas som en fristående myndighet utan anknytas till statsrådsberedningen. () () () () () G. () PER () () GOTAB 74 5699 S 1974
mot · FX021510 · 1974-01-26 00:00:00 — om ökat stöd åt bygdeföretagen. Småföretag utanför de större tätorterna har stor betydelse för den lokala arbetsmarknaden, men också för vår totala produktion. Dessa företags existens är en förutsättning för bl. a. en framgångsrik regionalpolitik. Den s. k. bygdeindustrin ägs i allmänhet av enskilda personer och drivs ofta i form av familjeföretag eller handelsbolag. Den del av näringslivet som bygdeindustrin utgör har en rad problem. Den lokala förankringen och anknytningen till enskilda individer innebär särskilda påfrestningar. Denna typ av företag verkar ofta inte som en del i en industriell infrastruktur och kan därför inte få den service i olika sammanhang som andra större företag får. Kapitalförsörjningsmöjligheterna för dessa företag är ofta alltför begränsade för att de skall kunna ha en expansiv utveckling. En förutsättning för att de små bygdeföretagen skall kunna fortleva är att de kan hävda sig på marknaden. Det framstår därför som ett vitalt intresse att stödja deras marknadsföring såväl nationellt som internationellt. Särskilt på den internationella marknaden saknar de lokalt förankrade bygdeföretagen såväl resurser som erfarenheter för att kunna föra ut sina produkter på ett slagkraftigt sätt. Det är angeläget att samhället aktivt stödjer bygdeföretagens marknadsföring genom service och information, men också att samverkan mellan dessa företag i vad gäller marknadsföring stimuleras. Företagarföreningarna har här en stor uppgift. En samverkan kan med fördel också bedrivas på nordisk basis. Kreditförsörjningsmöjligheterna för dessa företag är ofta synnerligen begränsade. Särskilt stora problem är att få fram riskvilligt kapital utöver det ägarna ställer till förfogande. Sker inget nytillskott av riskkapital kommer dessa företag att stagnera och försvinna. Det är angeläget att en särskild lånefond skapas, vilken på rimliga villkor kan ställa riskkapital till förfogande. a. kan varulager och kundfordringar brukas av företagen som säkerheter vid lån ur en sådan fond. En samhällsinsats i detta avseende kan även ske genom nordisk samverkan. Som ett led i näringspolitiken och regionalpolitiken bör Kungl. Maj:t ta initiativ för att, gärna på nordisk basis, underlätta bygdeföretagens marknadsföringsåtgärder och förbättra deras möjligheter att få tillgång till riskkapital. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. anhåller om initiativ för bevarande och utvecklande av bygdeföretagen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · FX021511 · 1974-01-25 00:00:00 — om utnyttjande av hyggesavfall som råvarutillskott och energikälla. Frågan om användning av hyggesavfallet i våra skogar bör utredas. Det bör dels kunna användas inom skogsindustrin, dels som energikälla. Vi har i vårt land en effektiv skogsindustri som ger oss ca 10 miljarder i exportinkomst. Skogsindustrin har också en stor regionalpolitisk betydelse likaväl som den har betydelse för arbetsmöjligheterna i glesbygden. hade vi en skogstillväxt som var större än uttaget. Men har utvecklingen gått därhän att skogsindustrins råvarubehov numera överstiger skogstillväxten. Bristen på råvaror kan få allvarliga konsekvenser för skogsindustrins vidare utbyggnad. Om denna hindras genom brist på råvara innebär det också negativa effekter för den regionala balansen och för arbetsmöjligheterna på landsbygden. Det framstår således som nödvändigt med råvarutillskott. Dessa måste givetvis huvudsakligen täckas på andra vägar, men man bör utreda möjligheterna att även utnyttja hyggesavfallet inom skogsindustrin. Såväl fiberskive- som cellulosaindustrin skulle kunna utnyttja hyggesavfallet, men ännu kvarstår många olösta problem, bl. a. att skilja ved från bark vid flisning och att rengöra rötter från sten och sand. Här erfordras ett omfattande utvecklingsarbete, som skulle kunna ge ett visst råvarutillskott. Inte minst mot bakgrund av den akuta energikrisen och den förmodade framtida knappheten på energi är det nödvändigt att vi prövar alla möjligheter som står oss till buds för att klara vår energiförsörjning. Hyggesavfallet bör också kunna användas som energikälla det finns en utvecklad teknik för att bränna flis. Vilken användning hyggesavfallet än får är svårigheterna med hopsamling och transport desamma. Man räknar med årliga kvantiteter av hyggesoch röjningsavfall på 21 milj. ton. Av detta klenvirke är en del svåråtkomligt, t. ex. avfallet vid gallring. Men 14,5 milj. ton klenvirke vid slutavverkning är mer lättåtkomligt. rått hyggesavfall motsvarar i energivärde ca olja. Om flisen torkas ökar värdet betydligt. Man kan då räkna med att avfall ersätter olja. Detta visar att hyggesavfall har ett stort värde som energikälla och vi bör med det snaraste söka tillgodogöra oss denna energi. Vid tillvaratagande av hela trädet kan ett visst kvävebortfall uppstå, men man bör sikta på att få fram sådana maskinsystem att de kväverika delarna av trädet: bark, löv och barr blir kvar i skogen. Ett visst forskningsarbete har initierats av . leder projektet och i det ingår bl. a. analys av avverknings- och transportsystem för hyggesavfall. Detta forskningsarbete kan ge en god bakgrund till olika tekniska bedömningar. Men det är nödvändigt med ett vidare och kompletterande forsknings- och utvecklingsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om åtgärder för forsknings- och utvecklingsarbete för utnyttjande av hyggesavfall som råvarutillskott och energikälla.
mot · FX021512 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om utnyttjande av torv som energikälla. har en gång haft stor betydelse som energikälla för vårt land. utgör torv en outnyttjad energitillgång. av landets areal är torvmossar, vilket innebär en yta på sex miljoner har. Såväl den akuta energikrisen som beredskapssynpunkter har ökat intresset för torven, och det finns anledning att närmare utreda frågan om dess framtida användning. I flera länder, såsom , och , finns tekniskt väl utvecklad torvproduktion. producerar enligt uppgift 200250 milj. ton . I har man haft en kontinuerlig torvproduktion av sysselsättnings- och beredskapsskäl. Man kommer att satsa 270 milj. mark för att utveckla bränntorvproduktionen i landet. Målsättningen för utvecklingsprogrammet är en årsproduktion på 20 milj. m3 torv 1980. Man räknar med en sysselsättningseffekt på 4 000 arbetstillfällen. En produktion av 20 milj. m3 torv motsvarar bränslevärdet i två milj. m3 olja. Ett genomförande av utvecklingsprogrammet innebär att torvens andel i energiförsörjningen stiger från till . Ett stort antal kraftverk för torvdrift planeras i , några finns redan, bl. a. i . I används inte torv som bränsle. Svensk Torvförädling, som dominerar torvproduktionen, framställer odlingstorv. torde ha en marginell betydelse som energikälla. Men det är angeläget både från energi- och beredskapssynpunkt att undersökningar görs om hur denna skall kunna utnyttjas. Frågan om torvdrivna kraftvärmeverk bör utredas. Problem som är förknippade med torvproduktion gäller utvinning, avvattning av torven och användning som bränsle. Kartering och undersökning av torvmossarna måste också göras, likaså vetenskapliga analyser av torvens innehåll. Transportfrågan är också ett problem som måste lösas. Det finns kunnande och erfarenhet när det gäller torvhantering, men torvbränslet har inte kunnat ekonomiskt hävda sig gentemot oljan. Med det pris oljan betingar, vilket kan väntas stiga ytterligare och stabiliseras på en hög nivå, kommer frågan om torvbränsle i ett delvis annat läge. Miljöeffekterna måste också bedömas i sammanhanget. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har aktualiserat frågan om uppförande av försöksanläggningar för tillverkning av frästorv. I finns stora myrmarker bl. a. i . Sammanhängande mossar finns i Sandviken-området som således skulle vara lämplig lokaliseringsort för en mellansvensk försöksanläggning. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos Kungl. Maj:t anhåller om skyndsam utredning och förslag angående åtgärder för bättre utnyttjande av torv som energikälla, 2. att uttalar sig för Sandviken-området som lämplig lokaliseringsort för en mellansvensk försöksanläggning för tillverkning av frästorv. () () GOTAB 74 5964 S 1974