mot · FX021936 · 1974-11-12 00:00:00 — Motioner nr 19361939 är 1974 av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:148 med förslag till lag om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning. 1 propositionen 1974:148 föreslås att alla anställda skall få laglig rätt till ledighet för utbildning och att detta skall gälla anställda i både allmän och enskild tjänst. Lagförslaget tar också sikte på att företagens storlek inte skall påverka de anställdas möjligheter att utnyttja sin lagliga rätt till ledighet. Andemeningen och inriktningen av den föreslagna lagstiftningen är enligt vår uppfattning både nödvändig och riktig. Det innebär dock inte att alla problem är lösta, om den lagtext som föreslagits antas utan viss justering. 1 första hand är det nödvändigt att uppskovsrätten för företagen minskas väsentligt. Den föreslagna lagtexten föreskriver sex månaders uppskovsrätt. Vi anser att borde vara tillräckligt för att omorganisera arbetet och skaffa eventuell ersättare för den eller dem som anmält behov av ledighet för utbildning. Några remissinstanser är också av samma mening. Inte heller kan två veckors uppskovsrätt accepteras för anmälan till facklig utbildning. Det skulle i många fall innebära en försämring jämfört med tidigare tillämpad praxis på området. I många fall är det aldrig tal om att uppskjuta ledighet för facklig utbildning. Enligt lagförslaget skulle arbetsköparna nu få möjlighet att uppskjuta påbörjandet . Det kan innebära att anställda på det sättet helt eller delvis kan utestängas från exempelvis en specialkurs som är förlagd till viss bestämd tid och kanske inte återkommer. En sådan facklig kurs kanske omfattar eller en månad. Det kan inte anses särskilt meningsfullt att deltagandet begränsas till hälften eller till en tredjedel för den anställde. Uppskovsrätten bör därför helt slopas i fråga om fackliga studier. Paragraf 5 bör därför ändras i enlighet med av oss föreslagen lagtext. Samma är förhållandet med de anställdas rätt att påkalla domstols prövning, som enligt paragraf 6 i den föreslagna lagtexten ger den anställde möjlighet att först påkalla domstols prövning i fråga om förläggning av ledigheten, om ledigheten är längre än en arbetsvecka, och först , om ledigheten omfattar högst en arbetsvecka. Det måste innebära att tvister om ledighetens förläggande kan skjutas upp alltför för de anställda, medan arbetsköparna har möjlighet enligt paragraf 15 i lagförslaget att få tvisten prövad av domstol och där få ett förordnande tills tvisten slutgiltigt lösts. Här föreslås således en lagtext som på förhand ger arbetsköparna en viss förmånsställning gentemot de anställda. Lagtexten bör därför ändras i paragraf 6 så, att de anställda har möjlighet att påkalla domstols prövning efter . Det kan anses skäligt vad som sägs i paragraf 10 beträffande arbetsköparens rätt att utestänga anställd från återgång till arbetet , om den anställde avbrutit utbildningen utan skälig anledning, men dock endast i sådana fall. Lagtexten bör därför ändras så, att den anställde har rätt till omedelbar återgång till sin tidigare anställning i de fall han eller hon tvingats avbryta utbildningen av anledning som kan anses skälig, exempelvis sjukdom eller sjukdom i hemmet etc. Utbildningen kan också avbrytas av annan anledning som den anställde inte kan påverka eller råda över. 1 sådana fall kan det inte accepteras att de anställda bestraffas med två veckors inkomstbortfall. I paragraf 13 andra stycket i den föreslagna lagtexten stadgas skadeståndsskyldighet för arbetstagarorganisation om organisationen felaktigt utnyttjar sitt tolkningsföreträde som stadgas i paragraf 11. Detta stadgande är ytterst betänkligt i och med att fackföreningarna härigenom lätt kommer i situationer där avväganden kan bli svåra och hot om skadestånd kan komma att påverka ställningstagande i för de anställda negativ riktning. Dessutom kommer tolkningsföreträdet att urholkas i takt med avkunnade AD-domar, vilka kommer att vara prejudicerande i fråga om tvister i anledning av lagens tolkning eller tolkning av kollektivavtal som trätt i lagens ställe. tolkningsföreträde har av den anledningen inte så stort bestående värde. Prejudicerande domar bör därför kunna omprövas och inte spika en så stark rättspraxis som varit fallet med AD-domar. Med hänvisning till vad sorn anförts i motionen hemställs att med bifall i övrigt till propositionen 1974:148 beslutar om följande från förslagen till författningstext avvikande ändringar beträffande paragraferna 5, 6 och 10: 5 § Är eller brukar arbetsgivaren vara bunden av kollektivavtal beträffande den kategori som arbetstagaren tillhör och vill han att ledigheten skall taga sin början senare än efter arbetstagarens framställning, fordras samtycke till uppskovet av den berörda lokala arbetstagarorganisationen eller, om frågan hänskjutes till centrala överläggningar, av vederbörande huvudorganisation på arbetstagarsidan. 1 fråga om ledighet som sammanlagt motsvarar högst en arbetsvecka fordras samtycke som avses i första stycket så snart den frist arbetsgivaren önskar är längre 5 § Är eller brukar arbetsgivaren vara bunden av kollektivavtal beträffande den kategori som arbetstagaren tillhör och vill han att ledigheten skall taga sin början senare än efter arbetstagarens framställning, fordras samtycke till uppskovet av den berörda lokala arbetstagarorganisationen eller, om frågan hänskjutes till centrala överläggningar, av vederbörande huvudorganisation på arbetstagarsidan. 1 fråga om ledighet som sammanlagt motsvarar högst en arbetsvecka fordras samtycke som avses i första stycket så snart den frist arbetsgivaren önskar är längre Detsamma gäller beträffande ledighet som avses i 3 § andra stycket. Vad som ny arbetsgivare. 6§ Har arbetstagare ej fått påbörja sin ledighet efter det att framställning gjordes, har han rätt att påkalla domstols prövning av frågan om ledighetens förläggning. Prövning som avses i första stycket får påkallas har förflutit efter arbetstagarens framställning, om ledigheten sammanlagt motsvarar högst en arbetsvecka. Vad som ny arbetsgivare. 10 § Arbetstagare som i Vill arbetstagaren utnyttja den rätt som tillkommer honom enligt första stycket, skall han underrätta arbetsgivaren om att han vill återgå. Arbetsgivaren är dock ej skyldig att låta arbetstagaren återgå tidigare än efter det att han mottog underrättelsen. Vill arbetsgivaren utnyttja sin rätt att uppskjuta återgången, skall han genast underrätta arbetstagaren om detta och ange när återgången kan ske. Andra stycket en arbetsvecka. (vpk) i Beträffande ledighet som avses i 3 § andra stycket föreligger ingen rätt för arbetsgivare till uppskov. Vad som ny arbetsgivare. 6 § Har arbetstagare ej fått påbörja sin ledighet efter det att framställning gjordes, har han rätt att påkalla domstols prövning av frågan om ledighetens förläggning Prövning som avses i första stycket får påkallas har förflutit efter arbetstagarens framställning, om ledigheten sammanlagt motsvarar högst en arbetsvecka. Vad som ny arbetsgivare. 10 § Arbetstagare som i Vill arbetstagaren utnyttja den rätt som tillkommer honom enligt första stycket, skall han underrätta arbetsgivaren om att han vill återgå. Arbetsgivaren är dock ej skyldig att låta arbetstagaren återgå tidigare än efter det att han mottog underrättelsen om arbetstagaren utan skälig anledning avbrutit utbildningen. Vill arbetsgivaren utnyttja sin rätt att uppskjuta återgången, skall han genast underrätta arbetstagaren om detta och ange när återgången kan ske. Andra stycket en arbetsvecka.