mot · FX021427 · 1974-01-26 00:00:00 — angående Linjeflygs taxor för trafiken på . geografiska läge är i förhållande till andra regioner i vårt land helt unikt. Avståndet till fastlandet är i och för sig inte särskilt långt med till och till , men avsaknaden av fastlandsförbindelse, höga kostnader för person- och godstransporter, glesa turer med färjorna samt ur passagerarsynpunkt olämpliga restider, gör havet till en avståndsbarriär som svårligen låter sig jämföras med långa vägavstånd i andra regioner. Med flyget som kommunikationsmedel ligger emellertid tidsnära i förhållande till stora befolkningscentra och detta är en av anledningarna till att flyget frekventeras starkt på Gotlandslinjerna trots de höga km-priserna. Av Linjeflygs resenärer hänför sig enligt uppgift till trafiken. läge har konstituerat ett beroende av flyget som är större än för någon annan del av landet. Detta beroendeförhållande kan vid statsmakternas handläggning av kommunikationsfrågor ge anledning till skilda bedömningar. Om regionalpolitiska och sociala bedömningar läggs till grund bör givetvis prissättningen i flygförbindelser sättas så att ett verkligt folkflyg ställs till förfogande med vilket en bred allmänhet har ekonomiska möjligheter att resa. Om helt kommersiella bedömningar läggs till grund för prissättningen kan beroendeförhållande utnyttjas till att ta ut högre priser än som kostnadsmässigt är befogade, eftersom alternativa resmöjligheter medelst landsvägar eller järnvägar inte står till förfogande utan Gotlandsresenärerna mer eller mindre måste använda flyget. Det nya prissättningssystem som infördes av AB Linjeflyg fr. o. m. har för avsikt att göra rundare, dvs. att långresorna skall bli billigare för resenärerna. De nya priserna är konstruerade med en hög kostnad i form av en s. k. terminaldel på . per enkel resa och en kilometerdel på per kilometer. Till detta kommer en bokningsavgift på . per enkel resa som måste erläggas såvida man inte har möjlighet att lita på turen att det eventuellt finns plats ledig. Systemet är utan tvekan förmånligt för resenärer med långa avstånd och får betraktas som riktigt för att beakta kommunikationsproblemen för övre och mellersta . Men för att beakta kommunikationsproblem får systemet helt motsatt verkan. Där måste helt andra faktorer läggas till grund för prissättningen om regionalpolitiska och sociala bedömningar skall vägas in i bilden. Då den nya taxekonstruktionen infördes medförde detta givetvis negativa verkningar för kortsträckorna. Dessa eliminerades emellertid på vissa linjer där s. k. minipriser infördes, om av konkurrensskäl eller av omtanke om resenärerna må lämnas därhän. På Gotlandslinjerna, vilka får betraktas som kortsträckor men utan nämnvärd konkurrens från andra trafikmedel, lät man dock det nya systemets fördyrande effekter slå igenom med full kraft i fråga om resenärer till , medan mantalsskrivna gotlänningar erhöll särskild rabatt. Efter allvarliga protester från gotländskt håll ändrade Linjeflyg sin taxesättning i så måtto att man under tre sommarmånader införde ett turistpris, som berättigade utom mantalsskrivna resenärer samma pris som gotlänningarna. Detta får i och för sig betraktas som ett framsteg enär turistnäringen för regionens del är mycket viktig, har i riksplanen markerats som ett rekreationsområde för hela riket, och kommittén för planering av turistanläggningar och friluftsområden har i sitt betänkande Turism och rekreation i (SOU 1973:52), föreslagit att ön skall bli ett av de s. k. primära rekreationsområdena. Under icke tillämpas emellertid det högre priset som f. n. är . för enkel biljett (bokningsavgift inräknad) och . för tur och retur. I vad gäller enkelpriset , gäller detta för övrigt även för gotlänningar i enkelresa, rabattberättigad är endast den gotlänning som reser tur och retur. Det rabatterade priset för på mantalsskrivna upgår f. n. till . tur och retur, inte heller det att betrakta som något lågpris för en kortsträcka på . Biljettpriset för resenärer från fastlandet som vill besöka under icke har sedan det nya prissättningssystemet infördes höjts från . tur och retur, en höjning med . Följden av den nu tillämpade prissättningen har blivit att Linjeflyg tvingats inregistrera en kraftig minskning av passagerarantalet. var antalet ankommande och avresande passagerare för 205 465. Året innan var siffran 216 909 och var motsvarande siffra 225 814. hade årssiffrorna ökat år . Av 205 464 passagerare reste 11 477 med s. k. bruksflyg eller taxiflyg. Hade inte taxiflygets verksamhet ökat så kraftigt som den gjorde till följd av Linjeflygs prispolitik kan man alltså förmoda att nämnda årssiffra varit ännu lägre. har bruksflyget svarat för knappt 1 000 passagerare som mest . Förklaringen till taxiflygets framgångar är att detta tillämpar ett lägre pris än Linjeflygs pris för gotlänningar, att det tillåter halvt pris för enkelresor samt ger alla samma pris oberoende av mantalsskrivningsort. En del av Linjeflygs passagerarbortfall har även kommit färjetrafiken till godo, detta trots att färjornas turer endast går med extrakostnader för resenärerna i form av pristillägg för sovhytt eller för hotellrum på bestämmelseorten som följd och trots att restiden den vägen mellan och med detta färdsätt blir 6 å . Fortsätter den nuvarande utvecklingen blir Linjeflygs nya taxesystem en oförmånlig åtgärd, inte bara för resenärerna till och från utan också för Linjeflyg, som tvingas se en av sina bäst lönsamma turlinjer avfolkas. Kvar hotar att bli endast de resenärer som kan överlåta åt andra att betala biljetten, i sista hand sannolikt det gotländska näringslivet och skattebetalarna. Det nya taxesystemet har, mot nämnda bakgrund, från olika gotländska instanser helt naturligt utsatts för stark kritik. Man menar att även med bortseende från de regionalpolitiska och sociala skäl som tvivelsutan talar för en rimligare prissättning på Gotlandslinjerna,även om man endast ser till rena lönsamhetskriterier och underlåter att belasta med extra kostnader, skulle Gotlandsflyget ändå vara lönsamt i enlighet med självbärighetens princip. Avgörande för lönsamheten måste enligt dessa talesmän vara den s. k. kabinfaktom, dvs. antalet besatta platser dividerat med antalet tillgängliga platser. Kabinfaktorn ligger på Gotlandslinjerna mycket högt i jämförelse med övrigt inrikesflyg i . Den kan för beräknas till 65 å . Kabinfaktorn för t. ex. , , , , , , , och kan beräknas till 20 å . För t. ex. , och är kabinfaktorn 40 å . Med ledning av bl. a. dessa uppgifter har det starkt hävdats att Gotlandslinjerna med det nya prissättningssystemet får bära inte bara dessa linjers kostnader utan även väsentliga delar av andra inrikeslinjers. Om detta antagande är riktigt så innebär det för del att en omvänd regionalpolitik satts i tillämpning på flygets område. En annan slutsats är givetvis att det nya taxesystemets tillämpning sannolikt kommer att medföra att Gotlandslinjernas kabinfaktor kommer att nedgå kanske efter hand med turindragningar som följd. Mot den anförda bakgrunden bör det vara angeläget för alla parter att taxesystemet på Gotlandslinjerna blir föremål för en översyn och revidering, så att prissättningen bättre motsvarar resvägens längd och verkliga kostnader samt resenärernas betalningsförmåga. Från regionalpolitiska synpunkter skulle det vara synnerligen olyckligt om flyget som kommunikationsmedel, som för utveckling är av stor betydelse, genom det införda prissättningssystemets konstruktion skulle komma att verka avskärmande när det gäller förbindelser med det övriga . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om en skyndsam översyn av nuvarande taxor för Linjeflygs Gotlandstrafik syftande till en rimligare prissättning i enlighet med motionens syfte. () i Stenkyrka