mot · FX021318 · 1974-01-01 00:00:00 — av m. fl. Bostadstilläggen föreslås i statsverkspropositionen inte bli föremål för några förändringar utöver dem som trädde i kraft . har för sin del föreslagit en höjning av nedre inkomstgränsen, ett särskilt tillägg för familjer med inkomster under nedre reduceringsgränsen, en höjning av de högre hyresgränserna för familjer med 4 eller 5 barn och slopande av regeln om tilläggsgrundande bostadskostnad med hänsyn till familjens behov. Dessa förslag har departementschefen inte velat tillstyrka, med hänvisning dels till skatteutrednings direktiv, dels med hänvisning till att en särskild utredning, bostadstilläggsgruppen, skall pröva vissa av de frågor som berört. I en vpk-motion, 1973:285, framfördes ett annat förslag beträffande bostadstilläggen som vi nu vill återkomma till. Det gäller förslaget om en omläggning av bostadstilläggen, så att det blir en helt statlig angelägenhet. Det ekonomiska ansvaret för hela det individuella bostadsstödet bör ligga hos staten. a. skulle man då kunna tillämpa enhetliga regler och få större rättvisa mellan invånarna i olika kommuner. Man skulle vidare avlasta kommunerna betydande kostnader för deras del av bostadstilläggen och för administrationen. Sammantaget borde också vissa rationaliseringsvinster kunna göras vid en sådan omläggning. Uppskattningsvis utgörs nu av bostadstilläggen av statliga medel, och det borde vara möjligt att via statsbudgeten klara den resterande delen. Den kommunalekonomiska utredningen, som har till uppgift att pröva kostnadsfördelningen mellan stat och kommun, har inte direktiv att pröva frågan om det individuella bostadsstödet bör bli en helt statlig angelägenhet. Utredningen bör emellertid enligt vår mening ges sådana tilläggsdirektiv. 1 statsverkspropositionen berör departementschefen även frågan om höjning under löpande bidragsår av bostadstilläggen på grund av höjningen av bostadskostnaderna och framhåller bl. a. att nuvarande regler innebär att varje kommun får avgöra om sådana ändringar av tilläggen skall ske. Enligt utnyttjar ungefär hälften av kommunerna denna möjlighet och styrelsen föreslår en sådan ändring av reglerna att kommunerna skulle bli skyldiga att ompröva tilläggen vid hyreshöjningar. Departementschefen framhåller för sin del att utvecklingen av bostadskostnaderna medför berättigade krav från de boende på snabbare anpassning av bostadstilläggen till kostnadsökningarna men anser sig ändå inte nu böra förorda förslag om bindande föreskrifter i ämnet. De hyresgäster som har bostadstillägg har för i de flesta fall sitt tillägg beräknat på basis av de boendekostnader som gällde . Då var förhandlingarna för hundratusentals hyresgäster om nu gällande hyror inte avslutade, och har stora höjningar skett, bl. a. av bränslekostnaderna. Om bostadstillägget beräknas efter nu utgående hyror är många tusen hyresgäster berättigade till högre tillägg, och många av dem som ej fick tillägg vore nu berättigade till sådant, om hänsyn togs till hyreshöjningarna . gällande anvisningar för bostadstillägg bör därför ändras så att kommun med bibehållen rätt till statsbidrag skall vara skyldig att anpassa tillägget med hänsyn till under löpande bidragsår inträffade förändringar av hyreskostnaderna. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att uttalar sig för en omläggning av det individuella bostadsstödet till att bli en helt statlig angelägenhet och hos regeringen hemställer om skyndsamt utarbetande av förslag härom, 2. att uttalar sig för en sådan ändring av reglerna om bostadstillägg att kommunerna blir skyldiga att ompröva tilläggen vid hyreshöjningar under bidragsåret. INGA (vpk) (vpk) i (vpk) i