mot · FX02726 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående efterlevnaden av avtalet mellan och staten, m. m. Genom beslut av majoritet har getts monopol på radio- och TV-sändningar. Detta sändningsmonopol har i realiteten dessutom utvecklats till ett produktionsmonopol. Stark kritik har riktats mot det sätt på vilket förvaltat sitt monopol. Från en rad håll har det hävdats att företaget i sin programpolitik inte i tillräcklig utsträckning respekterat de regler för programverksamheten som återfinns i radiolagen samt i avtalet mellan och staten. Den kontrollmöjlighet som den av Kungl. utsedda radionämnden är avsedd att utgöra har, enligt mångas uppfattning, inte visat sig vara tillräcklig. I syfte att närmare undersöka i vilken utsträckning som dessa anklagelser kunde anses vara befogade tillsatte moderata samlingspartiet en arbetsgrupp med uppgift att systematiskt följa och utvärdera främst samhälls- och ungdomsprogrammen i . Resultatet av arbetsgruppens arbete redovisades . Arbetsgruppen drog i sin rapport slutsatsen att det antal program och programinslag som strider mot gällande bestämmelser för programverksamhet är avsevärt högre än vad som kan tolereras som 'olycksfall i arbetet. Förekomsten av vissa systematiska överträdelser mot kraven på opartiskhet och saklighet stärker intrycket av att gällande bestämmelser inte respekteras i den omfattning som det finns anledning att kräva. Särskilt allvarligt såg arbetsgruppen på det faktum att en mycket hög frekvens av klara överträdelser förekom i program som vänder sig till en ungdomlig publik. Den kritik som arbetsgruppen framförde mot speciellt överträdelser i den s. k. ungdomsradion har senare bekräftats av en undersökning av enbart ungdomsradions programutbud som genomfördes av en arbetsgrupp inom Fria moderata studentförbundet . Enligt vår uppfattning utgör resultatet av dessa undersökningar tillräckligt skäl för att med åberopande av 19 § i avtalet mellan staten och påkalla en oberoende utredning av huruvida i sin verksamhet brutit mot avtalets bestämmelser, i detta fall främst 6 § och 8 §. Om utredningsmännen kommer till det resultatet att brutit mot avtalets bestämmelser har Kungl. enligt 19 § rätt att säga upp av Vi anser emellertid att en ändring av föreliggande avtal i sig inte borde vara nödvändig. Existerande regler för programverksamheten är enligt vår uppfattning till fyllest för att garantera att inte otillbörligt utnyttjar sin monopolställning eller menligt påverkar den allmänna debatten, under förutsättning att dessa regler verkligen efterlevs. Regeringen bör därför i första hand, under åbeaopande av utredningsmännens resultat, begära att styrelse och verkställande ledning framlägger förslag till åtgärder, som säkerställer att programverksamheten följer avtalets och radiolagens bestämmelser. Det måste för självt vara en angelägen uppgift att vidta sådana åtgärder att förtroendet för företagets förmåga att följa dessa regler och därmed bedriva en opartisk och saklig programverksamhet återupprättas. Det vore från många synpunkter olyckligt om bristande vilja eller förmåga från i detta hänseende skulle framtvinga en situation där staten krävde ett direkt inflytande över företaget. För den händelse inte anser sig kunna garantera en bättre efterlevnad av avtalets och radiolagens bestämmelser eller regeringen anser de föreslagna åtgärderna vara otillräckliga, skall avtalet mellan staten och sägas upp. Utarbetandet av ett nytt avtal bör anförtros en parlamentarisk grupp med representanter från samtliga riksdagspartier. Dess uppgift blir att utforma ett avtal som, med bibehållande av oberoende ställning gentemot statsmakterna, garanterar en opartisk och saklig programverksamhet i företaget. måste inta en central position vid utformningen av de åtgärder som skall vidtas, vare sig det sker inom ramen för rådande eller ett nytt avtal. Enligt sin instruktion har radionämnden just till uppgift att övervaka att utövar sin verksamhet opartiskt och sakligt och i övrigt i enlighet med avtalets riktlinjer. bör tilldelas resurser så att den blir i stånd att kontinuerligt granska programverksamhet, bl. a. med utgångspunkt i kraven på saklighet och opartiskhet. Nämndens utlåtanden skall ges större tyngd, och det bör övervägas om de inte i vissa fall skall vara bindande för ledning. Förändringar efter dessa riktlinjer borde enligt vår mening innebära ett betydande steg i riktning mot säkerställande av en objektiv programverksamhet i . Hur efterlevnaden inom av avtalets bestämmelser kan garanteras, därom ankommer det på företagets ledning att föreslå åtgärder. Dessa åtgärder kan emellertid enbart åstadkomma vissa förändringar inom ramen för det existerande monopolsystemet. På något torde det vara ofrånkomligt att ställa hela den nuvarande situationen på etermediaområdet under en grundläggande omprövning. Verkligheten håller på att göra de beslut som statsmakternas hittillsvarande etermediapolitik baserats på föråldrade och verklighetsfrämmande. Det finns inga bärande skäl varför de principer om oberoende och fritt ansvarstagande som gäller på massmedieområdet i övrigt inte också skall gälla Erfarenheter från en lång rad länder visar att ett system med etableringsfrihet på etermedieområdet innebär betydande fördelar. Den mångsidighet, konkurrens och valfrihet som opinionsbildningen i ett demokratiskt samhälle måste bygga på stimuleras genom att de principer som gäller för det tryckta ordet också utsträcks till att gälla för det etersända ordet eller den etersända bilden. I samband med tillskapandet av en andra TV-kanal gjordes ett försök att skapa någon form av konkurrens inom ramen för ett bestående monopolsystem. står det klart att detta inte lyckades. En översyn pågår f. n. inom av de effekter som den s. k. kanalkonkurrensen fått i olika avseenden. Moderata samlingspartiet har vid upprepade tillfallen krävt en översyn av ljudradions och televisionens framtida ställning, funktion och finansiering. Den tekniska utvecklingen ger helt nya möjligheter för utvecklingen av etermedia än vad som kunde skönjas för tio eller . Flera fristående och inbördes konkurrerande produktionsbolag är en attraktiv möjlighet; fristående sändningsbolag ägda av övriga massmedia, folkrörelser, näringslivet m. m. en annan. Utvecklingen i fråga om kabelöverföring av televisionsprogram samt olika typer av ESV-system har inneburit att revolutionerande förändringar på massmedieområdet under de kommande decennierna har blivit allt mer sannolika. Över hela den industrialiserade världen kämpar pressen med stora svårigheter. Riskerna för nedläggningar av rikstidningar och andratidningar i landsorten är uppenbar. I har man i syfte att förhindra en sådan utveckling infört presstöd, vilket dock i viss mån neutraliserats av annonsskatten. Informationen i samhället måste bli föremål för en helhetsdiskussion. En mediapolitik måste arbetas fram som inte i första hand utgår från skilda mediers problem och önskemål utan syftar till att ge varje medborgare tillgång till snabb information - såväl om händelser i yttervärlden som om lokala nyheter - och den grundligare och utförligare information som endast pressen kan ge. Att man därvid måste garantera att inte monopolsituationer uppstår är uppenbart. Utgångspunkten bör vara att så långt möjligt främja yttrandefrihet och allsidighet. Utbildningsministern aviserar i proposition 1974:1, bilaga 10, s. 466, en arbetsgrupp för att bl. a. ta fram olika handlingsalternativ för att lösa etermediernas finansiering. Att överlåta åt en arbetsgrupp inom ett departement att avgöra så utomordentligt centrala frågor för den framtida opinionsbildningen och informationsspridningen i vårt samhälle som det här är fråga om vore principiellt utomordentligt betänkligt. Enligt vår mening är det nu nödvändigt med en bredare granskning av problemen genom en parlamentarisk utredning, som bör få till uppdrag att företa en översyn av hela massmedieområdet som informationskälla för medborgarna. , nu avslutat, och pågående utredningsarbete på närliggande fält bör härvid utnyttjas. Utvärdering av insatta stödåtgärder måste ske och förslag till samordnade samhälls insatser på området läggas fram. En första etapp i utredningsarbetet bör, med tanke mellan staten och , vara den framtida etermediapolitiken. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att hos Kungl. hemställer att staten med stöd av 19 § i avtalet mellan och staten låter påkalla en oberoende utredning av huruvida i sin verksamhet brutit mot avtalets bestämmelser, och då främst 6 och 8 §§, 2. att hos Kungl. hemställer om en parlamentarisk utredning med uppgift att granska massmediernas ställning, funktion och finansiering, med speciell vikt lagd vid den framtida utvecklingen på etermedieområdet. . NISSER (m) () i Agnäs HANS NYHAGE (m) () ()