mot · FX021038 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. angående intagningsreglema för gymnasieskolans jordbrukslinje. Frågan om intagningsreglema för sökande till gymnasieskolans jordbrukslinje bör överses. För behörighet att intagas till nämnd linje gäller att elev skall ha genomgått årskurs 9 i eller ha motsvarande kompetens. Vid urvalet av de behöriga sökandena indelas dessa i fyra huvudgrupper, nämligen I. sökande med slutbetyg från grundskola eller motsvarande, sökande med slutbetyg från grundskola eller motsvarande och som dessutom har minst 6 månaders praktik av betydelse för utbildningen, sökande med slutbetyg från fackskola, normalskolekompetens, tredje årskurs i folkhögskola eller motsvarande och sökande med slutbetyg från gymnasium, studentexamen eller motsvarande, samt V. därutöver en fri kvot inom vilken speciella hänsyn kan tas. Dessa huvudgrupper delas sedan upp i vardera tre undergrupper (utom IV som har två), varvid sökanden får delgrupp 1. vid sifferbetyg 2. vid bokstavsbetyg 3. vid studieomdöme. Sålunda kan 11 delgrupper uppkomma. Den omständigheten att många studerande - kvinnliga och manliga icke kommer från jordbrukarhem och ej heller enbart från landsbygden får icke anses som anmärkningsvärt i och för sig. Yrkesvalet är friare än förut. Många, vars föräldrar icke är jordbrukare, kan ha gjort ett väl övervägt yrkesval, när de beslutat sig för att som företagare eller anställda ägna sig åt jordbruket eller yrken med nära anknytning till jordbruksnäringen. Jordbrukslinjen vid gymnasiet får anses som en god grundutbildning också för andra än blivande jordbrukare. Det kan gälla ungdomar som senare ämnar ta anställning inom den ekonomiska föreningsrörelsen eller inom den del av den statliga förvaltningen som handlägger lantbruks-, naturvårds- och andra jämförbara ärenden. För praktiskt utövande jordbrukare är det av stort värde att de, som i samhället tar befattning med jordbruksfrågor , har grundläggande kännedom om yrket och dess förutsättningar. Den tvååriga jordbrukslinjen vid gymnasieskolan är bästa studievägen för ungdomar som ämnar bli verksamma inom jordbruket och vill förvärva sig gymnasiekompetens. Sådan kompetens kan vara av praktisk betydelse t. ex. inför ombyte av yrke om man vill fortsätta att studera vid skolor där denna kompetens krävs för intagning. Gymnasiekompetensen ger en viss trygghet, om ett sådant läge skulle uppkomma . Slutbetygen från senast genomgången högsta skola avgör helt eller nästan helt poängtalet. Sökande med praktik kan dock få en mindre poänghöjning. Praktik är liktydigt med erfarenhet av yrkes- och arbetsliv, förvärvad genom arbete från och med det kalenderår, då sökanden fyller . Praktiken, som ej behöver vara specifikt inriktad på sökandens utbildningsväg, ger 0,02 poäng per arbetad månad. Högst 36 månaders praktiktid, motsvarande 0,72 poäng, får tillgodoräknas. gällande riktlinjer för gymnasieskolan ger inte tillräckligt utrymme för de ungdomar, vilka avser att praktiskt utöva jordbruksdrift, att få den för yrket nödvändiga grundutbildningen. När det gäller praktik bör praktikvärdet enligt vår mening förslagsvis sättas till 0,05 poäng per arbetad månad från och med det kalenderår, då sökanden fyllde . Vid en sådan poängsättning bör maximitiden för tillgodoräknande av praktik kunna begränsas till , liktydigt med 1,20 tilläggspoäng. Härutöver kan det vara motiverat att ge ytterligare 0,40 poäng till de ungdomar som praktiskt deltagit i arbetet på en lantgård . Förhållandet skall styrkas på lämpligt sätt. Totalt skulle därmed 1,60 tilläggspoäng kunna förvärvas genom praktik för sökande till jordbrukslinjen. För att ungdomar som ämnar ägna sig åt jordbruk skall kunna få sitt utbildningsbehov tillgodosett är det nödvändigt att den fria kvoten vidgas avsevärt. 1 annat fall kommer många ungdomar från jordbrukarhem inte att antagas till denna utbildning. De kommer i stället att bli ställda utanför den yrkesutbildning de behöver för att kunna starta ett jordbruksföretag. Många av jordbrukarungdomarna har från tidig ålder visat stort intresse och fallenhet för jordbruksyrket. De har praktiskt deltagit i arbetet under sin skoltid. För en del ungdomar har detta inverkat menligt på deras betyg i skolämnen, och därmed har de fått minskade konkurrensmöjligheter. Vi finner det därför motiverat att de ungdomar som deltagit i praktiskt arbete på lantgård och som inte intagits via ordinarie kvotgrupp automatiskt blir föremål för prövning i fria kvoten. Med hänvisning till vad som anförts hemställes att hos Kungl. Maj :t begär att yrkesinriktad lantbrukspraktik värderas högre än för närvaran de vid urvalet bland sökande till jordbrukslinjen inom gymnasieskolans tvååriga lantbruksutbildning och att vid fastställande av ändrade intagningsregler beaktas vad som i motionen anförts beträffande den fria kvoten. () i Lane-Herrestad . () i