ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX02929 · 1974-01-25 00:00:00 — av i m. fl. angående utlandssvenskarnas rösträtt. har vissa utlandssvenskar möjlighet att utöva rösträtt vid riksdagsval. Denna begränsas dock bl. a. av kravet på kyrkobokföring i . Valtekniska utredningen, som har att behandla denna fråga, har länge väntats föreslå ändring av denna begränsande regel. har också uttalat sig angående en förutsättningslös prövning av möjligheterna att vidga den krets av utlandssvenskar som kan delta i val till . Det är anmärkningsvärt att den självklara rätten för utlandssvenskar att delta i riksdagsval begränsas på detta sätt och att en angelägen reformering av vallagens bestämmelser på denna punkt förhalats. Kraven på innehav av giltigt svenskt pass och särskild ansökan att bli upptagen i den särskilda röstlängden räcker väl för att garantera att endast de utlandssvenskar som har en levande kontakt med hemlandet utövar rösträtt. Speciellt gäller detta mot bakgrund av den bristfälliga information som lämnats om villkoren för rösträttens utövande. Den enkla ändringen bör kunna göras i vallagens 12 § att femårsgränsen slopas. Därmed ges alla utlandssvenskar med bestående kontakter med hemlandet möjlighet att utöva sin rösträtt även om utlandsvistelsen råkar vara . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att 12 § vallagen ges följande lydelse: I särskild röstlängd men varit kyrkobokförd här tidigare. Den som i särskild röstlängd. () ()
mot · FX02931 · 1974-01-25 00:00:00 — om rösträtt för invandrare. Utlänning kan genom naturalisation upptas som svensk medborgare. Villkoret är bl. a. att den sökande har fyllt och att han har bott i . För nordiska invandrare gäller enligt praxis kravet att vederbörande bott i . har 8 000-11 000 invandrare fått svenskt medborgarskap. Antalet är litet i förhållande till antalet utländska medborgare som vistas i . Med medborgarskapet följer en rad fördelar, bl. a. rösträtt i allmänna val. Starka principiella skäl talar för att invandraren skall ha möjlighet att påverka samhällsutvecklingen i landet genom bl. Från statens och kommunernas sida görs nu mer än tidigare för att invandrarna snabbare skall kunna tillgodogöra sig det svenska språket och skaffa sig en allmän orientering om förhållandena i landet. Stora möjligheter finns nu för invandrare att snabbt anpassa sig till svenska förhållanden. Dock torde åtskilliga invandrare avstå från att skaffa sig svenskt medborgarskap trots att de varit bosatta i landet i mer än sju respektive . De får då ingen möjlighet att delta i val. Detsamma gäller givetvis för invandrare som inte varit i landet . Starka skäl talar dock för att även dessa får politiskt inflytande. Från invandrarnas organisationer har uttryckts önskemål framför allt om möjlighet för invandrare som ej är svensk medborgare att delta i kommunalvalen. De kommunala angelägenheterna angår givetvis invandrarna lika mycket som svenska medborgare. rösträtt för invandrare skulle också medverka till att invandrarnas samhällspolitiska intresse ökar, vilket i sin tur underlättar deras anpassning. Det är slutligen ur demokratisk synvinkel otillfredsställande att utestänga vissa kommuninnevånare från politiskt medinflytande. Förslag om nordisk rösträtt och valbarhet har lämnats av . Som motiv för förslaget anförs bl. a. att rösträtt och valbarhet skulle öka invandrarnas samhällspolitiska intresse. har ännu ej lämnat någon rekommendation. Starka principiella skäl talar dock för att rätten att delta i kommunalval ges åt alla invandrare. Oberoende av vilken nationalitet en invandrare har, kan denne ha intresse av och önskemål om att mera aktivt få delta i den kommunalpolitiska verksamheten. Om invandrare som ej är svensk medborgare skall erhålla rösträtt, måste en tidsgräns fastställas för hur länge vederbörande skall ha vistats i . Jag anser att invandrarverket bör få i uppdrag att överväga denna fråga och lämna förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. begär att förslag framläggs om rösträtt och valbarhet för invandrare. GOTAB 74 5861 S 1974
mot · FX02933 · 1974-01-25 00:00:00 — av i Ulfsbyn m. fl. om upphävande av cirkuläret om upphandling av byggnads- och anläggningsarbeten till fast pris. skall upphandling av statliga byggnads- och anläggningsarbeten ske till fast pris utan indexreglering enligt det s. k. fastpriscirkuläret (nuvarande lydelse SFS 1973:667). Anbudsgivaren måste i sitt anbud inberäkna en skälig täckning för de av honom inte kända väntade kostnadsstegringarna på i arbetet ingående material, arbetskostnader och administrativa kostnader. I de fall då kostnadsreglering medges enligt entreprenadavtal (vilket är brukligt på den privata marknaden) beräknas anbudet enligt anbudsdagens priser, men entreprenören erhåller ersättning för kostnadsändringar, vanligtvis efter en på statistik från byggd regleringsnorm. Internationella ekonomiska kriser och andra förhållanden har medfört en synnerligen orolig prisutveckling särskilt beträffande material. Detta har medfört att det blivit praktiskt taget omöjligt att med någon säkerhet beräkna förväntad prisutveckling. Så har t. ex. kostnadsindex för VVS-anläggningar i flerfamiljshus 1973 stigit . Ett exempel på en i VVS-branschen betydelsefull vara är kopparrör, som stigit med . Entreprenören kan inte köpa material till fasta priser och blir därför i den utsträckning hans fasta pris inte innehåller täckning för prishöjningarna, vilket sällan torde ha varit fallet , nödsakad bära kostnaden själv. Kungl, har erhållit tillstånd att försöksvis upphandla efter en modell som innebär att till viss del medger kostnadsreglering av materialprishöjningar, men modellen används inte på alla entreprenader. Det måste ifrågasättas om det är rimligt att entreprenörerna, som ofta är mindre företag, skall behöva bära riskerna för en kostnadsutveckling som de har inga eller få möjligheter att påverka. Mot bakgrund av det anförda hemställes att hos Kungl. anhåller att fast priscirkuläret (SFS 1973:667) upphävs. () i Ulfsbyn HANS () () () ()
mot · FX02934 · 1974-01-25 00:00:00 — om alternativa mätmetoder för ekonomisk verksamhet. Mått på framgång inom näringslivet har uttryckts huvudsakligen i pengar och tillväxt. Uppmärksamheten har koncentrerats till vinsten och produktivitetstillväxten. Självfallet är det många fler faktorer som avgör ett företags berättigande. Särskilt fel känns det när statliga verk och bolag, t. ex. domänverket och SJ, får ett sådant tryck på sig att visa upp ett gott penningmässigt resultat, att biologiska och sociala aspekter skyms undan. Det är uppenbart att sådana faktorer som förtroende, fackkunskap och produkternas framtidsutsikter borde vara mycket betydelsefulla för ett företags stabilitet och framgång, vilket bl. a. antagligen påverkar dess ställning på aktiemarknaden. Från samhällets synpunkt är det betydelsefullt att människor genom företagen kan beredas meningsfulla arbeten, i hälsosam miljö, utan skadlig stress, där de får ta ansvar, utveckla sina personligheter och där de får gemenskap med andra och känner arbetsglädje. Vidare är det betydelsefullt att varorna och tjänsterna är av god kvalitet och att produktionen sker med metoder som hushållar med naturresurser, inklusive energi, och innebär slutna system, dvs. inte förorsakar miljöförstöring och avfall. Dessa faktorer saknar vi metoder att värdera. Det innebär däremot ofta en kostnad för företagen att utveckla dem. Samhället bör finna värderingssystem för detta och därmed stimulera företagen att förändras i en för samhället positiv riktning. Under hänvisning till vad ovan framförts hemställer vi att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslag angående kompletterande mått på framgång i företag och affärsdrivande verk.
mot · FX02935 · 1974-01-25 00:00:00 — angående universitetens dataverksamhet. De svenska universiteten använder databehandling för huvudsakligen fem typer av uppgifter: forskares behov av normal teknisk databehandling forskningsdatorer för informationsbehandling och datasystemteknik Dessa olika behov ansågs från början kunna tillgodoses med en och Därför erhöll varje universitet en större dator av denna enhetstyp. Förhållandena har emellertid snabbt förändrats. Bortsett från verkligt stora uppgifter är huvudsakligen endast den andra av ovan redovisade uppgiftstyper lämpade för universitetens stora datorer. Den interna administrationens behov bör helst tillgodoses av mindre, helt separata datorer. Detsamma gäller av kostnadsskäl elementarundervisningen i programmering. Eftersom universitetens databehandlingsbehov har en så komplex karaktär, borde det vara befogat att till universiteten knyta specialister med uppgift att samordna denna verksamhet. Anslagen för universitetens databehandling är specialdestinerade för tjänster utförda av de egna datacentralerna. Detta är en diskutabel lösning, som strider mot blandekonomi- och programbudgettänkande. Institutionerna bör i stället få disponera sina anslag för körning på den dator de finner bäst från såväl funktionella som ekonomiska synpunkter. På motsvarande sätt bör universitetens datacentraler kunna sälja maskintid till andra myndigheter. Självklart kan en sådan frisläppning av universitetsdataanslagen komma att medföra ekonomiska bekymmer för universitetsdatacentralerna. Detta är då ett uttryck för deras datorers tilltagande olämplighet för sin uppgift. En rationell lösning synes vara att universiteten utrustas med datorer av betydligt mindre modell än de nuvarande för uppgifter av mindre komplicerad natur samt att en superdator ställs till förfogande för de verkligt stora forskningsuppgifter för vilka de nuvarande universitetsdatorerna är otillräckliga. En sådan dator kan av kostnadsskäl bara tänkas i ett exemplar i landet, och den förutsätter ett landsomfattande datanät, som också kan utnyttjas för belastningsfördelningen mellan de olika universitetsdatacentralerna, som var och en bör specialisera sig på olika funktioner och betrakta hela landet som sin marknad. Vid lokaliseringen av superdatorn kan man lämpligen anlägga lokali Den skulle till exempel med fördel kunna placeras på , där den skulle bli en av länets största arbetsgivare. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att hos Kungl. begära att organisationen av universitetens, universitetsfilialernas och högskolornas dataservice utreds och att därvid beaktas dels möjligheten att lägga lokaliseringspolitiska synpunkter på förläggningen av den för hela landet gemensamma, stora datoranläggning, som kommer att erfordras, dels de övriga synpunkter som framförts i motionen.
mot · FX02937 · 1974-01-25 00:00:00 — av herr m. fl. om en utredning angående det enskilda sparandet. Tillväxten i den svenska ekonomin har varit mycket dålig vid en internationell jämförelse. Regeringens misslyckande härvidlag har särskilt kommit till uttryck i den stigande arbetslösheten. I den samhällsekonomiska debatten har i detta sammanhang ofta hänvisats till den otillfredsställande efterfrågan och det enligt statistiken något ökande enskilda sparandet på sätt som skulle kunna leda till slutsatsen att sparandet låg på en hög nivå och att detta skulle vara någonting olyckligt. I själva verket förhåller det sig så att det enskilda hushållssparande! i i förhållande till det i jämförbara länder ligger på en låg nivå och att ett högt enskilt sparande i och för sig är någonting värdefullt och på intet sätt står i motsatsställning till konjunkturbetingade behov av att stimulera ekonomin. En viktig fråga i detta sammanhang är emellertid om statistiken ger en rättvisande bild av det enskilda sparandets utveckling, såväl totalt som till sina delar. Sparandet beräknas i nationalräkenskaperna som en restpost mellan schablonmässigt beräknade andra poster för inkomster och konsumtion. är av storleksordningen en tjugondel av utgångsposterna, varför små avvikelser i dessa ger stort utslag i restposten. Omläggningar av beräkningsmetoderna för utgångsposterna kan ge stora utslag i restposten. Undersöker man t. ex. de kortsiktiga förändringarna i hushållssparande! visar det sig att detta enligt nationalräkenskaperna ungefär trettiodubblades efter en kraftig minskning . Så häftiga svängningar är inte rimliga utan torde sammanhänga med felaktigheter i beräkningsmetoderna. Storleksordningen och utvecklingen av hushållssparande! är således utomordentligt bristfälligt kända. I den officiella statistiken ligger för övrigt under denna rubrik även jordbruk, småföretag, ideella organisationer och fackliga organisationer. Att mäta det enskilda sparandet genom en sammanläggning av olika sparformer har icke varit en framkomlig väg. Kreditmarknadsstatistiken har inte varit tillräckligt specificerad. förbereder dock enligt uppgift en omläggning. Direkta sparundersökningar har visat sig svåra att genomföra på grund av för stor bortfallsfrekvens i svaren. Det skulle otvivelaktigt vara av stort värde för den samhällsekonomiska debatten och för möjligheterna att utveckla tillfredsställande ekonomiskpolitiska instrument om hushållssparandets struktur och de attityder och motivationer som ligger bakom detta sparande kunde bli bättre kända. Det måste vara möjligt att utarbeta säkrare metoder att mäta sparandet. En allsidigt sammansatt utredning med detta syfte synes därför mycket angelägen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om en utredning om det enskilda sparandet i enlighet med vad i motionen anförts. PER () i Gäddvik
mot · FX02938 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om förlängning av preskriptionstiden för skattebrott. Preskriptionstiden för eftertaxering och indrivning av skatt är enligt gällande taxeringsförordning feni år. Enligt vår mening är detta en alltför kort preskriptionstid. I pressen kan man gång efter annan läsa om fall där stora summor undanhålles samhället i skatteinkomster. Det upplevs av många som högst otillfredsställande att de som flyr till utlandet och lever där till dess att preskriptionstiden är uppnådd kan återvända till efter endast och då få tillgång till våra sociala förmåner och den service som innefattar t. ex. sjukvård. Vårt grannland har ökat sin preskriptionstid till när det gäller ifrågavarande brott, och en samordning inom synes oss vara angelägen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär förslag om förlängning av preskriptionstiden för skattebrott. () () () ()
mot · FX02939 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1974:932 av m. fl. A. hos Kungl. Maj:t anhåller att skatteutredningen erhåller tillläggsdirektiv att framlägga förslag om indexreglering av skattesystemet, B. hos Kungl. Maj:t anhåller att skatteutredningen erhåller tillläggsdirektiv som möjliggör ett förutsättningslöst arbete i enlighet med vad i ovannämnda motion anförts, C. hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslag syftande till 1. att ett system för generös premiering av det frivilliga hushållssparandet införes, som tar särskild hänsyn till de lägre inkomsttagarna och barnfamiljernas situation, 2. att skattereglerna så utformas att arbetsmarknadens parter finner det förmånligt att sluta avtal, som innebär att en del av löneökningen för dem som så önskar kan utgå i form av sparande, s. k. sparlön, 3. att beskattningsreglerna så utformas att de möjliggör för företag att utge ägarandelar till sina anställda på gynnsamma villkor; allt i enlighet med de riktlinjer som angivits i motion 1974:932, 4. regler för skattefri avsättning till forsknings- och utvecklingsfonder inom företag, 5. skattelättnader för nystartade företag, 6. förbättrade finansieringsmöjligheter för de mindre och medelstora företagen, innebärande bl. a. förslag till självfinansieringsfonder, D. hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till höjning av det extra avdraget för intäkt från kapital, E. hos Kungl. Maj:t anhåller om tilläggsdirektiv till utredningen om företagens uppgiftsplikt innebärande att utredningen även skall framlägga förslag om ersättning till företagen för deras arbete vid fullgörandet av sin uppgiftsskyldighet, F. hos Kungl. Maj:t anhåller om tilläggsdirektiv till företagsskatteberedningen innebärande att beredningen uppmanas framlägga förslag till regler som gör det möjligt att medge uppskrivning av aktiekapital med obeskattade medel i enlighet med vad som i motionen anförts, G. hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till sådana ändringar i nuvarande skattelagstiftning gällande mindre och medelstora företag att generationsväxlingarna underlättas. G. () PER () i Gäddvik
mot · FX02940 · 1974-01-25 00:00:00 — av herrar och i angående närvarorätten för suppleant i taxeringsnämnd. Oklarhet råder om suppleant i taxeringsnämnd har rätt att närvara vid sammanträde med nämnden utan att vara kallad att tjänstgöra i ordinarie ledamots ställe. Frågan har aktualiserats i praxis och även hos JO, som gjort en framställning i ämnet till regeringen. Denna framställning redovisas i den till årets riksdag avlämnade ämbetsberättelsen (s. 443 ff.). Det upplyses att ärendet vilar i avvaktan på utredningsarbete angående taxeringsarbetet i första instans, som utförs inom statskontoret och . JO uttalar, att gällande bestämmelser i taxeringsförordningen är svårtolkade och knappast ger något svar på frågan om suppleants rätt att närvara vid taxeringsnämnds sammanträde. Det finns ingen anledning att i denna motion gå närmare in på de juridiska tolkningsfrågorna. Det kan emellertid knappast finnas delade meningar om det önskvärda i att reglerna blir entydiga, på sätt JO avser med sin framställning. Olika synpunkter har i de yttranden, som JO inhämtat, anförts på hur frågan bör lösas. För egen del ifrågasätter JO, om man inte helt enkelt kan stadga att suppleant alltid får närvara men äger deltaga i överläggning och beslut endast när han trätt i ledamots ställe. Denna ståndpunkt synes väl underbyggd. Som en avgörande synpunkt framstår att suppleanterna bör kunna förvärva kännedom om taxeringsnämndens arbete genom att närvara utan att själva träda i ledamots ställe. Inte minst med hänsyn till taxeringsnämndernas krävande och viktiga arbete är det angeläget, att suppleanterna, då de får tjänstgöra, har så pass stor erfarenhet att de kan göra verkliga insatser. Däremot finns det knappast skäl att ge suppleant rätt att yttra sig i ärendena, om han inte tjänstgör i ledamots ställe. Det kan noteras att i yttrande till JO uttalat att reglerna om sekretess och tystnadsplikt inte lägger hinder i vägen för att låta suppleanterna närvara. Med stöd av det anförda hemställs att anhåller hos Kungl. om utredning och förslag till sådan ändring i taxeringsförordningen, att suppleant i taxeringsnämnd får rätt att närvara vid sammanträde även då han inte trätt i ledamots ställe. H. ()
mot · FX02941 · 1974-01-25 00:00:00 — om enhetlig beskattning av tidningar. Den svenska pressen befinner sig i en svår och utsatt ekonomisk situation. Därom torde alla vara eniga. Vad som inträffat beträffande råvaru- och energiförsörjningen förstärker svårigheterna som efterfrågan på exemplarmarknaden liksom annonsmarknaden visar tecken på minskning. måste tidningsföretagen räkna med att inte helt kunna täcka sitt behov av vissa papperskvaliteter som priserna stiger . Ransoneringen av oljor, bensin och elkraft samt de oundvikliga prishöjningarna på olja och bensin kommer av allt att döma att få avsevärda negativa effekter på produktion, distribution och, ytterst, på avsättningen. I detta läge synes det vara anledning att ånyo pröva det skäliga i att särbehandla olika presstyper. har det i skilda sammanhang anförts starka principiella betänkligheter mot en sådan särbehandling. Den tryckfrihetsrättsliga aspekten har anförts, ävensom den näringsfrihetsrättsliga. Dessa principiella synpunkter gäller med samma styrka . Därtill kommer att i dagens läge särbehandlingen av olika presstyper i vad det gäller mervärdeskatt och reklamskatt framstår som en mer än vanligt otillbörlig inblandning i konkurrensen olika pressgrupper emellan. Detta kan också från konsumentsynpunkt ses som otillfredsställande. En icke jämlik belastning av moms och reklamskatt, vilken slår ut på exemplarpris och annonspris, påverkar konsumenterna (tidningskonsumenten respektive annonsören) att välja andra tidningar än som annars kanske varit fallet. Avgränsningarna för vad som t. ex. är dagstidningar och medlemstidningar är också långt ifrån entydiga. Det är svårt att se det berättigade i att en dagstidning dels är momsbefriad, dels har att erlägga i reklamskatt medan en veckotidskrift dels tvingas erlägga mervärdeskatt, dels reklamskatt. Åberopande det anförda hemställes att hos Kungl. anhåller om nya bestämmelser som ger olika presstyper samma belastning i vad det gäller påförande av mervärde- resp. reklamskatt.
mot · FX02942 · 1974-01-26 00:00:00 — av herrar i och i om rätt att använda investeringsfondsmedel till innovationsverksamhet. Under hänvisning till vad som anförts i vår motion 1974:1124 angående åtgärder för ökad innovationsverksamhet i syfte att åstadkomma större produktion och ökad sysselsättning i näringslivet får vi hemställa att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag att investeringsfondsmedel skall kunna användas även för verksamhet avseende forskning, utveckling, utprovning och marknadsföring. , 74 5862 S
mot · FX02943 · 1974-01-25 00:00:00 — om befrielse från mervärdeskatt för tidningar och tidskrifter utgivna av ideella sammanslutningar för miljövård. 1 motionerna 1973:70, 1973:1058 och 1973:2102 krävdes att ideella miljötidskrifter skulle befrias från mervärdeskatt mot bakgrund av att ideella tidskrifter är befriade från denna skatt om de framstår som organ för sammanslutning med huvudsakligt syfte att verka för religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, idrottsligt och försvarsfrämjande ändamål eller företräder vanföra eller arbetshindrade medlemmar. avslog dock dessa motioner. I logikens namn är det dock uppenbart att tidskrifter som tar upp olika former av miljögifter bör slippa denna skatt om tidskrifter som behandlar ett enda gift, dvs. alkohol, befrias från skatten. Likaså är det uppenbart att miljöfrågan är en etisk och politisk fråga och att ideella miljötidskrifter av den anledningen i skattehänseende bör jämställas med religiösa och politiska tidskrifter. Dessutom syftar ideella miljötidskrifter liksom idrottstidskrifter till att genom upplysning förbättra folkhälsan. Alla skäl talar alltså för att ideella miljötidskrifter i mervärdeskatthänseende skall jämställas med periodiska medlemsblad eller andra periodiska publikationer som verkar för religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, idrottsligt och försvarsfrämjande ändamål eller företräder vanföra eller arbetshindrade medlemmar. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att tidningar och tidskrifter, som utges av ideella sammanslutningar för att främja miljövård, skall undan tas från mervärdeskatt.
mot · FX02944 · 1974-01-22 00:00:00 — av herrar Hyltander och i om befrielse från restavgift i vissa fall. Enligt uppbördsförordningen är den som inte senast förfallodagen inbetalar eller redovisar förfallen och innehållen skatt skyldig att betala restavgift, vilken beräknas efter på det aktuella beloppet. Restavgift uttages även om vederbörande själv, utan någon påminnelse från skattemyndigheten och utan kostnader för denna i form av indrivning e. d., betalar in det aktuella beloppet t. o. m. endast någon dag efter förfallodagen. Man tillämpar här en helt annan brott-och-straff-filosofi än vid andra ofta betydligt allvarligare brott mot lagar och bestämmelser, där villkorlig påföljd ofta förekommer. Det finns exempel från verkligheten där man krävt ut straffavgift för skattebelopp, som inbetalts efter förfallodagen och där tre av de varit helgdagsafton resp. helgdagar. Detta betyder en straffräntesats på årlig ränta, vilken av vederbörande måste upplevas som orimlig och orättvis. Det synes rimligt att den som någon enstaka gång försummat skatteinbetalning i rätt tid men som sedan självmant inom t. ex. och utan påminnelse inbetalt beloppet skall få s. a. s. villkorligt och vara befriad från restavgift, om en liknande försummelse inte inträffar t. ex. från den aktuella förfallodagen. att beslutar att hos Kungl. Maj:t begära förslag till riksdag med den innebörd till befrielse från att erlägga restavgift i vissa fall som redovisas i motionen.