mot · FX021583 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående anslaget till Lånefonden för kommunala markförvärv. Det borde vara en självklarhet att samhälls- och bostadspolitiken ej är föremål för privata spekulationer och privata vinstintressen. Så är dock inte fallet. Därför är det nödvändigt att kommunerna ges alla möjligheter att föra en aktiv markpolitik gentemot nämnda intressen. Det är nödvändigt att kommunerna kan gardera en markreserv motsvarande åtminstone ett tioårsbehov. Vpk anförde i motionen 1973:1562 följande: Kommunerna måste få tillfälle att få förvärva och behålla den mark som åtgår för den nödvändiga samhällsbyggnaden. Har kommunerna inte dessa möjligheter visar erfarenheterna att detta ofta leder till att kommunerna tvingas kompromissa när det gäller utformningen av bebyggelseplanering kompromisser som i många fall resulterar i sämre och dyrare lösningar än om kommunerna fritt, utan hänsyn till privata ägandeintressen, kan planera sin utbyggnad. Trots de tekniska möjligheter som getts kommunerna, bl. a. genom lagstiftningen om förköpsrätt och ändringarna i expropriationslagen, är dessa icke tillräckliga för att ge kommunerna möjlighet att bedriva en aktiv markpolitik. Dessa ökade rättsliga möjligheter för kommunerna att förvärva mark blir illusoriska så länge de ekonomiska resurser statsmakterna ställer till förfogande är otillräckliga. Om kommunerna skall ha möjligheter att bedriva en aktiv markpolitik och om de allmännyttiga företagen skall ges en dominerande och en för bostadskonsumenterna i positiv mening prisledande ställning inom nyproduktionen av bostäder, måste kommunerna ges reella möjligheter att förvärva nödvändig mark. Sker inte detta sätts konkurrensen ur spel genom omfattande markförvärv från stora företagsgrupper med olika bankintressen i bakgrunden. Sådana markförvärv blir allt vanligare som koncentrationen av kapital och produktionsresurser sker i ökad takt. Detta innebär att den prisledande roll som de allmännyttiga företagen avsetts att få hindras genom att de privata markköpen allt oftare sammankopplas med rätten att bygga på den berörda marken. Dessa markköp som ofta görs av för ändamålet speciellt bildade företag, där huvudintressenterna är banker och byggbolag, innebär att man skaffar sig monopol på byggandet. Detta monopol utnyttjas sedan i alla led genom att dessa holdingbolag också är engagerade i byggnadsmaterialindustrin och naturligtvis ser till att man utan konkurrens får avsättning för sina egna produkter. Så fungerar i stor utsträckning den s. k. fria konkurrensen inom bostadsbyggandet. Mot bakgrund av vad som anförts om nödvändigheten av att större resurser än f. n. ges kommunerna för att dessa skall kunna föra en aktiv markpolitik framstår det som otillräckligt med en summa av 125 milj. kr. till Lånefonden för kommunala markförvärv, vilket föreslås i årets Det kan också erinras om att markpolitiska utredningen i samband med inrättandet av en statlig fond för markförvärvslån beräknade att lånebehovet 1974 skulle komma att uppgå till över 200 milj. kr. Beräkningen byggde på det förhållandet att kommunerna skulle ha förverkligat målet om en tioårig markberedskap, omfattande all mark för bostadsbyggande. Vi vill också rikta uppmärksamheten på vad som anförs av i årets statsverksproposition i denna fråga: Ansökningar avseende förvärv har inkommit till ett totalt belopp av 146,5 milj. kr. Summan av tillstyrkta belopp avseende exploateringsområden (87,0 milj. och ansökningar avseende saneringsområden (28,5 milj. uppgår till sammanlagt 115,5 milj. kr., en ökning med ca 27 milj. kr. Denna ökning avser till ca 18 milj. kr. förvärv inom exploateringsområden och till ca 9 milj. kr. förvärv inom saneringsområden. De belopp som avser förvärv inom saneringsområden bör ses mot bakgrund av att markförvärv inom exploateringsområden fortfarande prioriterades i lånebestämmelserna. Många kommuner har sålunda avstått från att ansöka om lån inom saneringsområde. Mot bakgrund av bl. a. den av riksdag beslutade vidgningen av långivningen till fastigheter i saneringsområden anser styrelsen att de hittillsvarande årliga anslagen till markförvärvslånefonden framstår som otillräckliga. För att underlätta för kommunerna att bygga upp en god markberedskap och därigenom positivt inverka på samhällsplanering och plangenomförande är det angeläget att anslaget till lånefonden ökas så att lånebehoven kan tillgodoses. anser att för markförvärvslån erfordras 125 milj. kr. avseende förvärv i exploateringsområden och 100 milj. kr. avseende förvärv i saneringsområden. Under /75 beräknas fonden tillföras ca 14 milj. kr. Med hänsyn härtill erfordras ett anslag till fonden på 210 milj. kr. Det bör också påpekas att de ökade rättsliga möjligheterna att förvärva mark som kommunerna erhållit i och med ändringarna 1971 och 1972 i expropriationslagen kommer att öka lånebehoven. Beträffande lånereglerna för markförvärvslån föreslog vpk i samband med behandlingen av propositionen 1973:21 angående sanering av det äldre bostadsbeståndet att lånetiden för markförvärvslån skulle utsträckas från 10 till och tiden för amorteringsfrihet från 2 till . Vpk föreslog vidare att tomträttslån skulle utbetalas redan året efter det att preliminärt lånebeslut meddelats i stället för året efter det slutligt beslut meddelats. Om markförvärvslånen skall kunna nå sin avsedda funktion att vara ett reellt finansieringsstöd måste lånevillkoren vara sådana att de kraftigt stimulerar till nya kommunala fastighetsförvärv. Vi upprepar därför förslaget om att lånetiden för markförvärvslån utsträcks till , varav är amorteringsfria. Det är viktigt att främja det långsiktiga syftet att genom vidgad användning av tomträttsinstitutet överföra markvärdestegring till kommunerna och ge dem bättre planmöjligheter. Särskilt för kommuner som ännu inte, av kortsiktigt ekonomiska skäl, övergått till tomträttsupplåtelse skulle tidigare utbetalning innebära en avsevärd stimulans. Vi upprepar därför också förslaget om utbetalning av tomträttslån året efter det att preliminärt lånebeslut meddelats. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att till Lånefonden för kommunala markförvärv för /75 anvisa ett investeringsanslag på 210 milj. 2. att lånetiden för kommunala markförvärvslån fastställs till , varav är amorteringsfria, 3. att tomträttslån, när marken bebyggs med statliga lån, utbetalas året efter det att preliminärt beslut om bostadslån meddelats. (vpk) i (vpk) (vpk)