mot · FX02155 · 1974-01-18 00:00:00 — av m. fl. om ekonomiska lättnader för folkpensionärema. Förutom pensionstillskottens storlek och pensionssystemets utformning över huvud taget påverkas pensionärernas materiella standard i betydande grad också av följande faktorer: Reglerna för de kommunala bostadstilläggen. Reglerna för inkomstprövningen. Beskattningen av folkpensionärerna. Beträffande de kommunala bostadstilläggen råder fortfarande stora olikheter mellan olika kommuner. Alltjämt måste pensionärerna i åtskilliga kommuner ta folkpensionen i anspråk för att klara sin hyra. De blir därmed hänvisade att leva under knappare förhållanden än vad fallet är i andra kommuner eller delar av landet. utbetalade 125 kommuner () bostadstillägg med ett generellt belopp, oberoende av den verkliga bostadskostnaden. I 70 kommuner () utgjordes bostadstilläggen av en beloppsmässig eller standardmässig del inom en maximerad ram (exempelvis kostnaden för två rum och kök). I 289 kommuner () bestäms bostadstillägget dels av ett fast grundbelopp, dels av den faktiska bostadskostnaden. I tidningen nr 1973 redovisades en undersökning enligt vilken lägre bostadstillägg förekom i borgerligt styrda kommuner än i övriga kommuner. För ensamstående angavs tilläggen genomsnittligt vara . lägre än i socialdemokratiskt styrda kommuner. Av de 176 kommuner som utbetalade . i bostadstillägg hade 127 borgerlig och 49 socialdemokratisk majoritet. Även om uppgifterna är uttryck för skilda sociala synsätt och ambitioner, kan rådande svårigheter i ekonomiskt avseende för landets kommuner inte förbises. Ansträngningarna att följa rekommendationerna från kommunförbunden om att söka bibehålla oförändrad kommunalskatt har skapat ett uppdämt investeringsbehov som inte i längden kan hållas tillbaka. Tendenser saknas heller inte att nagga rådande sociala förmåner i kanten, heller inte att genomföra avgiftshöjningar även i fråga om social service. I detta läge ligger det nära till hands att skjuta eljest påtänkta förbättringar av de kommunala bostadstilläggen . Utan att acceptera sådana slutsatser kvarstår att kommunernas ekonomiska svårigheter är ett obestridligt problem också i detta sammanhang. Det kan erinras om att i remissyttrandet om Pensionstillskott m. m. ifrågasatte om inte de kommunala bostadstilläggen över huvud taget hörde hemma inom socialförsäkringssystemet eller om de inte borde knytas samman med de statliga bostadstilläggen till barnfamiljerna. I motionen 1970:11:126 tog den kommunistiska riksdags gruppen upp denna tanke och föreslog att det framtida bostadsstödet till folkpensionärerna skulle bli föremål för en skyndsam utredning. I flera senare sammanhang har vpk i riksdagsmotioner föreslagit ett statligt grundbidrag till kommunerna för utgivandet av kommunala bostadstillägg åt folkpensionärerna. Pensionärernas riksorganisations kongress i uttalade sig för ett sådant statligt stöd för kommunalt bostadstillägg åt pensionärerna. I uttalandet heter det: För att skapa garanti för att kommunerna ändå i ett sådant läge inför kommunalt bostadstillägg för pensionärer, som täcker bostadskostnaden i en modem tvårumslägenhet, bör enligt kongressens mening det statliga stödet till kommunerna utgå endast om detta villkor uppfylles. har i skrivelse till regeringen hemställt att staten mot bakgrunden av kommunernas ekonomiska situation och kostnadsutvecklingen för bostadstilläggen till pensionärer skulle medverka till finansieringen av bostadstilläggen. Förslagsvis förordade förbundet ett statligt bidrag med . för varje bidragsberättigad pensionär, dock högst det belopp pensionären uppburit i bostadstillägg. Beloppet är detsamma som yrkats i vpk-gruppens motioner i denna fråga , bl. a. i motionen 1972:75. Frågan är av intresse inte enbart från synpunkten att åstadkomma en för landets kommuner gynnsammare kostnadsfördelning mellan stat och kommun. Den sammanfaller också med intresset att stimulera kommunerna till beslut om fördelaktigare bostadstillägg för pensionärerna, vartill förslag om villkor för erhållande av det statliga stödet utan tvivel starkt kommer att bidra. Det är således fråga om ett synnerligen angeläget intresse för landets folkpensionärer. Nuvarande regler för inkomstprövning för erhållande av bostadstillägg (liksom hustrutillägg) är mogna för ändring. Reglerna härom innebär att förmånen minskar av pensionärens årsinkomst vid sidan av folkpensionen, i den mån sidoinkomsten överstiger . för ensamstående och . för vardera av två makar. Med nuvarande penningvärde är de gällande trösklarna oacceptabla. Erhållna extra arbetsinkomster kan snabbt medföra sådana reduceringar av bostadstilläggen, att frågan om det över huvud taget är någon mening med att eftersträva sådan arbetsinkomst inställer sig hos pensionären. De avdragsfria beloppen höjdes . Det året beräknades pensionsgrundande inkomst och pensionspoäng med . Vid ingången av 1974 är basbeloppet . Ett uttryck för opinionen bland pensionärerna är hänvändelsen från styrelsen för () till regeringen . I denna restes kravet om en kraftig uppfattning av de beloppsnivåer från vilka bostadstilläggen reduceras, nämligen för ensamstående en höjning från . vardera för äkta makar. Pågående skatteutredning, sorn bl. a. erhållit tilläggsdirektiv om prövning av folkpensionärernas extrainkomster, väntas framlägga resultaten av sitt arbete under första hälften av innevarande år. Med sikte härpå finns enligt vår mening anledning att även frågan om ändring av reglerna för här berörda inkomstprövning nu tas upp. Ett tillmötesgående av de från PRO resta kraven bör därvid enligt vår mening komma i fråga, liksom vi förutsätter att bereds tillfälle att ta ställning till förslag om en långtgående lindring i beskattningen av folkpensionärer i låga inkomst- och förmögenhetsförhållanden. Vi vill i sammanhanget fästa uppmärksamheten vid utformningen av () anvisningar av angående extra avdrag för väsentligen nedsatt skatteförmåga för folkpensionärer. Tabellerna har korrigerats med hänsyn till förändrat basbelopp och ökat pensionstillskott. De tar emellertid inte hänsyn till uttalande till förmån för principen om lika pensionsförmåner oberoende av civilstånd, (se de av antagna uttalandena i utskottsbetänkandena 1971:24, 1972:7 och 1973:8). I det senare skärpte sitt uttalande genom beslutet att hos Kungl. Maj:t begära en allsidig utredning av frågan i hela dess vidd. I överensstämmelse härmed borde enligt vår mening en dellösning kunna uppnås, innebärande en taxeringsoch skattemässig likställdhet mellan ensamstående och gifta pensionärer, som också borde återspeglas i RSV:s tabeller angående extra avdrag för väsentligen nedsatt skatteförmåga för folkpensionärer. Så är inte fallet. Högsta belopp i statligt taxerad inkomst som en ensamstående får ha, vid vilket belopp den beskattningsbara inkomsten uttrycks med siffran 0 (noll), är . Därutöver blir det beskattningsbar inkomst. För makar är högsta belopp i statligt taxerad inkomst gemensamt , vid vilket belopp beskattningsbara inkomsten uttrycks med siffran 0 (noll), eller för vardera maken . Den ensamstående har således ett högre skattefritt belopp än vardera maken, vilket sammanhänger med att folkpensionen för ensamstående beräknas efter av basbeloppet och för gift pensionär, vars make eller maka har ålderspension eller hel förtidspension, efter av basbeloppet. Vid basbeloppet , som gäller vid början, gör det . för ensamstående för vardera av makarna . Slutsats: lägre pension per person för makar än för ensamstående högre skatt per person för makar än för ensamstående. Motionärernas avsikt är inte att bygga upp en motsatsställning mellan skilda kategorier folkpensionärer. Principuttalandet till förmån för lika pension oberoende av civilstånd, vars förverkligande av statsfinansiella skäl ansetts måst skjutas , borde kunna föranleda åtminstone en dellösning av här anfört slag. bör därför enligt vår mening uttala sig för en sådan ändring i åberopade avdragstabeller att likställighet uppnås mellan ensamstående och gifta. Effekten skulle bli en skattelindring för gifta pensionärer, vilken ligger i linje med principuttalandet om lika pensionsförmåner oberoende av civilstånd. Detta kan uppnås om makarna särtaxeras, varvid deras inkomster behandlas helt separat. Skatt skulle inte utgå om vardera maken har en sidoinkomst som tillsammans med folkpension och pensionstillskott inte överstiger vad en ensamstående pensionär har rätt att uppbära i total skattefri inkomst. I båda fallen blir den totala skattefria inkomsten densamma. kan en pensionär som endast uppbär folkpension och pensionstillskott inte beviljas extra avdrag om maken har hög inkomst. En följd av särtaxeringsprincipen skulle bli att även denna kategori av pensionärer kom i åtnjutande av extra avdrag. De nämnda skattelättnaderna kan uppnås om alla pensionärer, oberoende av civilstånd, erhåller extra avdrag enligt de regler som gäller för ensamstående pensionärer. En sådan reformering upphäver inte behovet av en höjd gräns för inkomstprövningen, varom nämnts i det föregående. De i motionen förordade åtgärderna är ägnade att komplettera de i annat sammanhang ställda förslagen om höjda pensionstillskott. Det är sammantaget en fråga om att åstadkomma en välgrundad standardhöjning för landets folkpensionärer. Med stöd av det anförda föreslår kommunisterna 1. att uttalar sig för införandet av ett statligt grundbidrag till kommunerna fr. o. m. för utgivande av kommunalt bostadstillägg med . per bidragsberättigad pensionstagare, varvid de förbehåll skall gälla som förordats i motionen, 2. att uttalar sig för en skattemässig likställdhet mellan ensamstående och gifta pensionärer genom ändring av reglerna för väsentligt nedsatt skatteförmåga enligt 50 § 2 mom. kommunalskattelagen på sådant sätt att gifta pensionärer vardera behandlas som en ensamstående pensionär, 3. att uttalar sig för en höjning av gränsen för inkomstprövningen för erhållande av hustrutillägg och kommunala bostadstillägg till , lika för ensamstående som för vardera beträffande makar, 4. att för bestridande av kostnaderna för införandet av ett statligt grundbidrag anvisar ett förslagsanslag av . (vpk) i (vpk) (vpk)