mot · FX021985 · 1974-11-19 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:177 med förslag till lag om avsättning till särskild investeringsfond, m. m. Den i proposition 1974:177 föreslagna skyldigheten att avsätta medel till särskild investeringsfond är i princip utformad på samma sätt som det beslutade systemet med arbetsmiljöfonder. Detta utformades i sin tur med investeringsfonderna som förebild. Dessutom föreslås vissa skogsägare enligt lagförslaget bli ålagda att avsätta en del av sina skogslikvider /75 till särskilt investeringskonto för skog. Åtgärderna bör betraktas som ett led i konjunkturpolitiken. Den tidsbegränsade nedfrysningen av vinstmedel i större bolag och vissa skogslikvider bidrar till att dämpa den totala efterfrågan i samhället och därmed också riskerna för överhettning under nuvarande högkonjunktur. förbättras betingelserna för en hög investeringstakt under kommande perioder med lägre aktivitet i ekonomin. Däremot reducerar de nu föreslagna åtgärderna inte skillnaderna i vinsthänseende och i löneutbetalningsförmåga mellan olika företag och branscher. Tvärtom måste man räkna med att vissa redan vinstrika företag kan skaffa sig skattefördelar med det föreslagna arrangemanget. Det föreslagna systemet kan enligt vår uppfattning därför inte accepteras annat än som en engångsåtgärd i den just nu rådande konjunktursituationen. Detta gäller också den föreslagna skyldigheten att göra avsättningar till särskilda investeringskon ton för skog. Utgångspunkt för förslaget om skyldighet att sätta in medel på investeringskonto för skog är stegringen av priset på skogsråvara. Som exempel på prisstegringen redovisades i propositionen att priset för massaved stigit med mellan avverkningssäsongerna 1972/73 och 1973/74 och med till avverkningssäsongen 1974/75. Någon motsvarande redovisning av prisutvecklingen beträffande timmersortiment återfinns inte. Den redovisade prisutvecklingen avser en i stor utsträckning passerad tidsperiod. Lagförslaget däremot avser . Hur utvecklingen av priserna på skogsprodukter fram till den senare tidpunkten blir är det inte möjligt att exakt uttala sig om. Det labila läge som f. n. råder på främst marknaden för sågade trävaror kan komma att få effekter även på råvarusidan. Eftersom en så stor del 1* 1974. av de totala skogsintäkterna hänför sig till timmeravverkningar, speciellt i , kan en förändrad marknadssituation slå mycket hårt. Utmärkande för den osäkerhet som finns på trävarusidan är att de priser som bl. a. gäller för timmer i är s. k. tillsvidarepriser. Man bör också bedöma storleken av de höjningar av virkespriserna som inträtt mot bakgrund av att dessa priser legat tämligen oförändrade . Flertalet andra varor har successivt undergått starka prisökningar . Avskrivningsreglema vid användning av medel från investeringskonto för skog Reglerna om insättning på investeringskonto för skog skiljer sig delvis från bestämmelserna om särskild investeringsfond. Den viktigaste skillnaden består i att avsättningsskyldigheten i det första fallet grundar sig på bruttointäkten och i det andra på nettovinsten före bokslutsdispositioner. Dessutom behandlas medlen skattemässigt olika vid uttag. Medel som får tas ut från särskild investeringsfond kan utnyttjas för omedelbar avskrivning av de objekt som tillståndet omfattar. Medel som stått inne på investeringskonto för skog återförs däremot till beskattning vid uttaget. Möjligheterna att kvitta sådan inkomst mot kostnader för olika investeringar begränsas alltså i detta fall av de vanliga avdrags- och avskrivningsreglerna. Enligt vår uppfattning är det inte motiverat med olika bestämmelser i detta fall. Medel som stått inne på investeringskonto för skog bör därför, på samma sätt som medel från särskild investeringsfond, få utnyttjas för omedelbar avskrivning av godkända investeringsobjekt. Genom att skyldigheten att avsätta medel till investeringskonto för skog föreslås bli begränsad till för rotsåld skog som överstiger . och för leveransvirke som överstiger , kommer det stora flertalet mindre skogsägare inte att beröras. uppstår emellertid påtagliga trappstegseffekter vid leveranser inom intervallen . Ökar en skogsägare sina leveranser inom de angivna gränserna, kan insättningsskyldigheten i vissa fall öka med mer än hela merintäkten. Liknande marginal- eller trappstegseffekter kan uppstå, om försäljningen omfattar båda slagen av virke, inkl. uttag för förädling i egen rörelse. Enligt vår uppfattning bör bestämmelserna därför utformas så, att skogsägaren alltid ograverat kan disponera det avsättningsfria beloppet, dvs. vid försäljningar av rotposter och . vid försäljningar av leveransvirke. Uppgår exempelvis likviden för sålda rotposter till . bör alltså insättningsskyldigheten begränsas till 55 000-50 000 = . enligt förslaget i propositionen). Departementschefen anför i flera sammanhang att den föreslagna lagstiftningen bör utformas så, att den inte får retroaktiv verkan. Med förslaget i propositionen riskerar man emellertid att i vissa fall få retroaktiv verkan, om likvid för avverkad skog, kontrakterad efter , kommer vederbörande skogsägare till handa efter . Skillnader kan dessutom uppstå, om skogsägaren har att deklarera enligt kontantprincipen eller enligt bok föri ngsmässiga grunder. Då vi utgår från att det inte är avsikten att skogsinkomster som hänför sig till leveranser före i något fall skall omfattas av insättningsskyldighet, bör ett förtydligande göras. Detta bör markeras i det slutavsnitt i lagförslaget som stadgar att ingen skyldighet föreligger att göra avsättning, där skriftligt avtal om avyttringen träffats före . Trots de berörda begränsningarna i skyldigheten att avsätta medel till investeringskonto för skog kommer ett stort antal skogsägare att bli berörda. Inte minst av den anledningen är det angeläget att det administrativa förfarandet kan göras enkelt både vid insättningar och uttag av medel på sådant konto. Inbetalningarna bör ordnas så att de normalt sker via affärsbank, sparbank eller föreningsbank i samband med insättningar på vanligt skogskonto. Ansökningarom att få disponera medel som står inne på investeringskonto för skog bör normalt slutbehandlas av lokal eller regional myndighet. Beslutet bör kunna grundas på den sökandes egna uppgifter. Man kan därigenom undvika mera omfattande utredningsarbete från myndighetens sida och därmed följande tidsutdräkt. Maj:t skall enligt förslaget ha möjlighet att medge befrielse helt eller delvis från skyldigheten att göra insättning på investeringskonto för skog. Dispensmöjligheten är i första hand avsedd att utnyttjas, när det föreligger betalningssvårigheter för den skattskyldige att göra insättningen. Det är enligt vår uppfattning angeläget att dispensmöjligheterna utnyttjas generöst. Skogsägarna kombinerar större uttag av skog med någon investering i jordbruket eller i skogsbruket. En stelbent tillämpning av bestämmelserna om insättning på investeringskonto skulle i sådana fall leda till att syftet med den föreslagna lagstiftningen förfelades. också tas till de omfattande skördeskador som uppstått i de delar av landet där skogsbruket har den största betydelsen. Vi förutsätter likaså att dispensmöjligheterna kan tillämpas vid fastighetsregleringar på samma sätt som i propositionen angetts beträffande inköp av skogsfastigheter. Liknande situationer kan också uppstå, om en säljare av skog enligt gällande lagstiftning är skyldig att deponera medel för framtida åtgärder på den fastighet där avverkningen ägt rum. Propositionen berör inte frågan om hur medel som står inne på investeringskonto för skog skall behandlas i förmögenhetsskatteavseende. Vi förutsätter att de för vanligt skogskonto gällande bestämmelserna kommer att tillämpas, dvs. att endast halva det innestående beloppet behöver tas upp till beskattning. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att vid sin behandling av propositionen 1974:177 beslutar 1. att medel från investeringskonto för skog får utnyttjas för omedelbar avskrivning av godkända investeringsobjekt, 2. att skyldigheten att avsätta till investeringskonto för skog utformas med sikte på att undvika trappstegseffekter" i enlighet med vad som har anförts i motionen, 3. att likvider, som avser virkesleveranser före , inte i något fall skall omfattas av skyldigheten att avsätta medel till investeringskonto för skog, 4. att ansökningar om att få disponera medel på investeringskonto för skog normalt skall slutbehandlas av lokal eller regional myndighet i enlighet med vad som har anförts i motionen, 5. att som sin mening uttala vad som i motionen anförts beträffande dispens från skyldigheten att avsätta medel till investeringskonto för skog, samt 6. att medel som står inne på investeringskonto för skog skall tas upp med halva beloppet vid förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattning. . ÅSLING (c) . () i () ()