mot · FX021285 · 1974-01-01 00:00:00 — av m. fl. om minskning av anslaget till Insatsberedskap m. m. I tidningen i Bild/Kulturfront nr 9/73 redogörs för en hemlig svensk underrättelseorganisation, IB (Informationsbyrån). Denna organisation anklagas för brott mot grundlagen därför att inte varit informerad om verksamheten och inte beviljat pengar till den, brott mot lagen om åsiktsregistrering, för inbrott, för att inte följa den av fastlagda neutralitetspolitiken genom att aktivt stödja och genom att ensidigt stödja västmakterna mot östmakterna samt för brott mot folkrätten, genom att medverka till inbrott på främmande makts ambassad i . IB anklagades vidare för att använda sig av betalda infiltratörer i olika svenska vänsterorganisationer och att använda sig av agenter för spionage på fackföreningar och dess medlemmar. Ansvariga myndigheters reaktion på avslöjanden har varit minst sagt egendomliga. Attityden har varit att förringa anklagelserna mot IB, att misstänkliggöra dem som avslöjat den för vårt land så skadliga verksamhet IB bedrivit. Trots detta har ansvariga personer tvingats erkänna vissa anklagelsepunkter som riktats mot IB. De har tvingats till dessa medgivanden dels genom ett överväldigande bevismaterial, dels genom en kraftig opinions tryck. Men har etablissemanget vidtagit motåtgärder som t. ex. häktning och utmätande av fängelsestraff mot GillouBratt och för påstått spioneri, husrannsakan och polisrazzia i FIB/Kulturfronts redaktionslokaler. Myndigheters försök att smutskasta IB-kritikerna och de administrativa åtgärderna mot IB-avslöjarna har inte kunnat stoppa en bred opinionsrörelse. De krav som ställs är att en parlamentarisk fempartikommission skall tillsättas för att utreda hela IB-affären. Regeringen och de borgerliga partierna har vägrat tillmötesgå detta berättigade krav. Regeringen gav i stället försvarsutskottet i uppdrag att undersöka IB :s verksamhet. Denna åtgärd måste betraktas som i högsta grad otillfredsställande och måste också ses som ett led i myndigheternas strävan att undvika en grundlig utredning av informationsbyråns verksamhet. Att försvarsutskott ensamt skulle granska sina egna försummelser var från början en utmaning. Ett antal personer som så grundligt misskött en uppgift åtnjuter icke allmänhetens förtroende. Det betänkande (1973:25) som försvarsutskottet lämnade till uppvisade som väntat stora brister. Någon grundlig utredning av IB hade inte företagits. Den utredning som regeringen nu tillsatt och de direktiv som angetts är Direktiven anger att utredningen skall utarbeta riktlinjer för underrättelsetjänstens framtida verksamhet. Utredningen skall alltså inte ta itu med den tidigare verksamheten och alla de anklagelser mot IB som är obesvarade. Vid behandling av försvarsutskottets betänkande 1973:25 anförde kommunisterna följande: En av de frågor som bl. a. försvarsutskott har att granska är den särskilda organisation för underrättelseverksamheten som ingår i försvarsstaben och därmed i det militära försvaret. Denna skyldighet har försvarsutskottet under en följd av år icke fullgjort. Den granskning som försvarsutskottet gjort och vars resultat redovisats i försvarsutskottets betänkande nr 25 är otillfredsställande och otillräcklig. Frågan om den hemliga underrättelsetjänstens organisation och verksamhet måste underkastas en genomgripande undersökning av en kommission med representanter för samtliga riksdagspartier innan kan ta ställning till principerna för och inriktningen av denna verksamhet. Då någon sådan genomgripande undersökning inte kommit till stånd kan vi inte godkänna några anslag till den s. k. särskilda verksamheten (bakom denna rubrik finns IB) inom försvarsstaben. I årets statsverksproposition bilaga 6 punkten Insatsberedskap redovisas inte hur stor del av de yrkade som går till den s. k. särskilda verksamheten (IB). Detta trots att en massiv diskussion fördes i press, radio, inom organisationer och bland enskilda människor under en stor del av . skriver i sitt betänkande följande: En öppen debatt om underrättelse- och säkerhetstjänsten och om den särskilda underrättelsetjänsten i försvarsstaben är naturlig och riktig men har varit svår att genomföra för allmänheten och massmedierna, eftersom den hemliga underrättelseverksamhetens villkor, organisation och sätt att fungera varit okända för flertalet medborgare. Ansvariga inom försvarsdepartementet och försvarsstaben är tydligen helt ointresserade av att inför redovisa hur skattebetalarnas pengar används. kommunisterna anser att följande krav skall uppfyllas innan några som helst anslag beviljas till den s. k. särskilda verksamheten (IB): 1. tillsättandet av en parlamentarisk fempartikommission för en grundlig undersökning av IB:s verksamhet 2. den av regeringen tillsatta utredningen ang. underrättelsetjänstens framtida verksamhetsformer skall föreläggas för behandling och beslut. Med anledning av det anförda hemställes att icke beviljar den del av yrkat belopp i prop. 6., punkten , Insatsberedskap m. m., som avser den s. k. Informationsbyrån. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)