mot · FX021275 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om uppsägning av avtalen med EG, m. m. De europeiska ekonomiska gemenskaperna (EG), EEC, , Euratom, kom samtliga till för att stärka de kapitalistiska ekonomierna i . De hade föregåtts av långt avancerade planer på en mycket nära politisk union, planer som fick skrinläggas tills vidare på grund av vissa meningsskiljaktigheter mellan staterna. Emellertid finns denna strävan fortfarande kvar. Främst EEC-samarbetet syftar till att skapa ett starkt politiskt block av imperialiststater. Avsikten är att ge detta en överstatlig karaktär, med makten koncentrerad till i . Denna kommission står helt utanför folkligt inflytande och kontroll. , som formellt skall vara EEC:s högsta organ, kan arbeta med och fatta beslut endast i frågor som kommissionen berett. EEC-parlamentet har sin funktion närmast inskränkt till ett frågeinstitut. EEC tillkom som ett första steg på vägen mot en politisk union av imperialistländer. Det skall underlätta för det europeiska storkapitalet att stärka sin ställning i och i världen i övrigt. EEC riktar ekonomiskt sin udd mot tidigare koloniala stater, mot de socialistiska staterna, mot den europeiska arbetarklassen och mot europeiska småföretagare. Men minst lika viktig är EEC:s politiska sida. Organisationen har bildats för att storkapitalets maktställning skall stärkas och folkens inflytande försvagas. EEC riktar sin politiska udd mot de demokratiska rättigheter folken i tillkämpat sig. Främst urholkar EEC ytterligare folkens nationella självbestämmanderätt. I har det varit en strävan från storkapitalet, regeringen och de borgerliga partierna att få in i EEC, eller åtminstone att knyta så nära förbindelser med EEC som möjligt. Ännu in umgicks regeringen officiellt med tankarna på ett svenskt medlemskap. Opinionen mot ett medlemskap har emellertid vuxit sig allt starkare. Det svenska folkflertalet värnar om den nationella självbestämmanderätten och den alliansfria utrikespolitiken. Många inser att en inlemning i EEC ytterligare skulle skärpa den geografiska snedlokaliseringen av svenskt näringsliv och kanske t. o. m. ge hela landet karaktären av avfolkningsbygd. Många inser att en inlemning i EEC ytterligare skulle skärpa koncentrationen av makt och kapital. Många inser att en inlem ning i EEC ytterligare skulle urholka innehållet i de demokratiska och medborgerliga rättigheter som det svenska folket erövrat. Många inser att en inlemning i EEC ytterligare skulle försvåra arbetarrörelsens fackliga och politiska kamp för sina intressen. Många inser att en inlemning i EEC ytterligare skulle skapa hinder i kampen mot det ekonomiska fåtalsväldet för en utveckling till en socialistisk planhushållning. Opinionen tvingade regeringen att officiellt överge tankarna på medlemskap. godkände en riksdagsmajoritet ett avtal mellan och EEC. Avtalet framställdes som ett frihandelsavtal och uppmärksamheten riktades främst mot de tullättnader avtalet skulle medföra. Dessa, hävdade man, skulle leda till ljusa tider för exportnäringen och minska arbetslösheten. kommunisterna bekämpade att skulle ingå detta avtal. Partiet såg, genom avtalets utvecklingsparagraf och de politiska strävanden som regeringen och de borgerliga partierna dokumenterat och av , avtalet som ett första steg på vägen in i EEC. Partiet visade att avtalets inverkan på handeln möjligen skulle vara en än starkare ensidig inriktning på och därmed ett ökat ekonomiskt beroende av de ekonomiska konjunkturerna i ett fåtal andra kapitalistiska länder. Partiet kunde konstatera att avtalet gick in på områden som inte direkt hade med handel att skaffa. Partiet kunde visa att det avtal med (den europeiska ) som ingicks skulle skärpa koncentrationstendenserna inom järn- och stålhanteringen och att det skulle främja monopolistisk prissättning. har avtalet med varit i kraft . Den första tullsänkningen om ägde rum . Avtalet med trädde i kraft . Det är självfallet för att de eventuella ekonomiska konsekvenser, som avtalen kan få, skall kunna statistiskt fastställas. blev t. ex. med en stark ökning av den svenska exporten. Men denna ökning torde knappast kunna relateras till . Av tillgängliga siffror framgår att EEC:s andel av den svenska exporten ökat med inemot halvannan procent sedan föregående år. Men EEC:s andel av den svenska exporten har uppvisat fluktuationer av samma storleksordning tidigare. Avtalets roll härvidlag är således oklar. Och än säkrare blir den när det gäller andra ekonomiska faktorer. Däremot framgår ur bilaga till årets statsverksproposition (prop. 1974:1 bilaga 12) att det framför allt är den som söker åstadkomma närmare förhållanden mellan För försök till sådant närmande har den blandade kommitté som är tillsatt att administrera avtalet använts. har under diskussionerna i den blandade kommittén erinrat om intresset för närmare samarbete när det gäller offentlig upphandling, miljövård, transportpolitik och undanröjande av tekniska handelshinder, heter det i bilaga (s. 2). Av detta konstaterar vi att den vill vidga samarbetet med EEC utöver det ingångna avtalet. Metoden är vilket vi tidigare påvisat att stegvis, smygande, på ett sätt som inte stör opinionen alltför mycket, söka vidga samarbetet. Regeringen övergav officiellt sina tankar på ett medlemskap. Dess politiska praktik i frågan därefter har inte stärkt förtroendet för denna ståndpunktsförändring. Storkapitalet och två av de borgerliga partierna har långt ifrån givit upp sin kamp för en snar inlemning av i EEC. Avtalet har av den nuvarande regeringens handelsminister karakteriserats som en bas för ekonomiska samarbete med . 1 propositionen slog han fast att avtalets utvecklingsbarhet är angelägen för att samarbete successivt kan vidgas och fördjupas. De nära, varaktiga och omfattande förbindelser regeringen ville ha omfattade andra intressanta samarbetsområden än dem som man lyckades få med i avtalet. Men samarbetet på sådana områden skulle successivt kunna utvecklas. När detta skett på tillräckligt många intressanta samarbetsområden"står i praktiken inte längre utanför EEC. är ett första steg in i EEC. Handelsministern kallade det för en bas för fortsatt samarbete. Det har egentligen karaktär av en avfyrningsramp. Denna dess karaktär skulle framträda än mer öppet med en regering som ivrigare än den nuvarande verkar för närmande till EEC. måste sägas upp. Med hänvisning till ovanstående föreslås A. i första hand 1. att säga upp avtalet mellan och Europeiska ekonomiska gemenskapen enligt detta avtals artikel 34, 2. att säga upp avtalet mellan å ena sidan samt Europeiska kol- och stålgemenskapens medlemsstater och Europeiska kol- och stålgemenskapen å andra sidan enligt detta avtals artikel 31, 3. att hos regeringen hemställa om inledande av förhandlingar med EG syftande till ett handelsavtal som enbart behandlar handelsfrågor och som icke kan utvecklas till andra områden, B. i andra hand, därest yrkandena under A icke skulle vinna bifall, att hos regeringen hemställa att denna ger sina representanter i den blandade kommitté, som har att administrera avtalet mellan och EEC, direktiv att icke ta initiativ till att försöka vidga samarbetet mellan och EEC. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)