mot · FX02333 · 1974-01-23 00:00:00 — av i m. fl. om ökat statligt engagemang i den mellansvenska specialstålindustrin. Den stora statliga satsning på 80 som förbereds har till syfte att inom landet förädla malm till handelsstål. Det är en utvecklingslinje som har internationella paralleller. Genom att mångdubbla NJA:s kapacitet i fråga om handelsstål bör stora samhällsekonomiska vinster kunna göras. När det gäller utvecklingen av de mellansvenska specialstålverken har man däremot anledning att se med oro . I PM Svensk stålindustri 1700 2000 diskuterades kustlokalisering av stora specialstålverk. Den debatten har avstannat inte bara därför att starka skäl framfördes för en fortsatt lokalisering till Bergslagen. Det talas om överkapacitet inom specialstålsektorn. För att påskynda sin industrialisering satsar många stater på att bygga stålverk i regel med stora statliga subventioner. Ny teknik gör det tämligen lätt att tillverka specialstål. Denna internationella trend har bidragit till låg lönsamhet för de svenska specialstålverken. Förräntningen av de kapitalinsatser som är gjorda i specialstålverken har under det senaste årtiondet blivit allt lägre. Detta har lett till att intresset för nya satsningar nu är obetydligt. Man har pekat på behovet av ett ökat samarbete mellan de mellansvenska specialstålverken. Ett sådant har också inletts exempelvis mellan och . Möjligheterna till rationaliseringsvinster enligt denna modell begränsas dock av att specialstålverken sinsemellan redan har olika produktregister. Branschsakkunniga tvekar inte att tala om överkapacitet och menar att om de mellansvenska specialstålverken varit samlade under en ägare så skulle redan ett eller annat verk ha varit nedlagt. De senaste årens utveckling är därför i hög grad oroande, inte minst från sysselsättningssynpunkt. Liknande slutsatser har redan dragits beträffande en del av specialstålverkens avnämare (Järn- och metallmanufakturindustrin under , SOU 1973:29). Inte desto mindre ligger specialstålverkens framtid i en vidare bearbetning av specialstålet till produkter som ger högre lönsamhet främst på exportmarknaderna. Framgången för exempelvis och SKF pekar i den riktningen. Det är också en ökad manuf ak ture ring som kan ge tillskott av arbetstillfällen. Specialstålverkens konkurrenter i andra länder förfogar över större ekonomiska resurser för FoU och marknadsföring. Förutsättningen för fortlevnad är att specialstålverken kan utveckla och marknadsföra 3 sami Nr 333-336 I detta sammanhang kan statliga insatser vara av avgörande betydelse. Det bör inte vara en fråga om att genom subventioner bibehålla en olönsam produktion. Staten bör i stället söka skapa förutsättningar för lönsammare produktion och därmed rädda tusentals arbetsplatser. Detta bör ligga helt i linje med ambitionerna att föra en aktiv industripolitik som syftar till att stärka industrins internationella konkurrenskraft, bibehålla sysselsättningen på en hög nivå och motverka ogynnsamma följder av den snabba strukturomvandlingen. 1974:1 bilaga 15 talas också om att en ökad statlig samverkan med den privata industrin inom olika branscher kan väntas . Det är ett naturligt led i statens ansvar för sysselsättning och trygghet i landet. Inom den mellansvenska specialstålindustrin minskar den splittrade ägarstrukturen branschens möjligheter att möta hårdnande konkurrens på världsmarknaden. Höga kostnader för Foll och för marknadsföring utgör i många fall en stark broms på nya satsningar i ett läge med låg lönsamhet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos Kungl. Maj:t begär en utredning av behovet och möjligheterna av ett ökat statligt engagemang i den mellansvenska specialstålindustrin. () ()