ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX021350 · 1974-01-26 00:00:00 — av och om slopande av anslaget till . I motioner till tidigare riksdagar har vi visat att inte fyller någon meningsfull uppgift. Enligt vår mening är rådet överflödigt och dess verksamhet bör avvecklas. Vi föreslår att detta sker fr. o. m. . hemställer i statsverkspropositionen om ett anslag till med . Vi föreslår att denna hemställan avslås. Avvecklingskostnaderna kan bestridas med befintlig reservation. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår den under punkten B 25 i bilaga 10 till statsverkspropositionen gjorda hemställan om ett reservationsanslag för /75 till om . () ()
mot · FX021352 · 1974-01-26 00:00:00 — av herrar Ringaby och Carlshamre angående statsbidraget till ungdomsorganisationer. Maj:ts kungörelse om statsbidrag till ungdomsorganisationer (SFS 1971:388) regleras den lokala verksamheten i 15 §. I andra stycket sägs följande: Med bidragsberättigande sammankomst förstås en av lokalavdelning planerad och anordnad sammankomst med minst fem deltagare i åldern , vilken varat och vid vilken verksamheten varit av sådan art och inriktning att den enligt bestämmelser som meddelas av berättigar till bidrag. Denna åldersbestämmelse har en menlig inverkan på aktiviteter bland handikappade. Av naturliga skäl har dessa svårare än andra att skaffa sig nya kontakter och fl möjlighet till fritidsverksamhet. Av den orsaken blir de handikappade kvar i ungdomsverksamheten och deltar i verksamheten betydligt längre än till dess de är . Om den övre åldersgränsen i 15 § slopades för de handikappade, skulle deras organisationer fl ökade möjligheter att bedriva en meningsfylld verksamhet bland sina medlemmar, vilket måste betraktas som synnerligen angeläget och önskvärt. Med stöd av det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller att bestämmelserna om statsbidrag till ungdomsorganisationer (SFS 1971:388) ändras så, att sammankomster enligt 15 § blir bidragsberättigande även om deltagarna är i de fall de är handikappade.
mot · FX021353 · 1974-01-01 00:00:00 — av m. fl. om höjning av biblioteksersättningen. Från kommunisternas sida har vi tidigare framfört motionskrav på att biblioteksersättningen till författare bör höjas. krävde vi en höjning till av grundbeloppet, och då detta år beslutade höja biblioteksersättningen till anslöt vi oss till denna höjning. Vi framhöll genom ett särskilt yttrande i kulturutskottets betänkande, att vi icke ansåg frågan löst förrän ersättningens grundbelopp uppgår till i dagens penningvärde. Vi framhöll också att vårt ställningstagande för , det belopp som gick att få majoritet för, även dikterades av att förutsättningar tyvärr icke funnits att ytterligare höja de statliga ersättningarna till andra konstnärsgrupper eller att förstärka anslaget till andra kulturändamål. Vårt ställningstagande stämmer överens med vad anför. Av statsverkspropositionen, bilaga 10, B 5, framgår, att är berett att för nästa budgetår med hänsyn till bl. a. övriga konstnärsgrupper godta en höjning till men att målsättningen är att biblioteksersättningens grundbelopp skall vara . Med hänsyn till penningvärdeförsämringen, de ökade levnadsomkostnaderna och det faktum att många författare lever på små och osäkra inkomster anser vi det rimligt att för nästa budgetår höja biblioteksersättningen till med sikte på tidigare föreslagna . Det nu föreslagna grundbeloppet bör fördelas så att tillfaller fondens fria del och författaren i form av författarpenning med samma procentuella avtrappning som gäller vid höga utlåningssiffror. I detta sammanhang kan det vara av vikt att påpeka att bokförsäljningen är en del av kulturutbudet och är belagd med mervärdeskatt, en inkomst till statskassan på f. n. Det är rimligt att författarna får igen en något större del av dessa pengar i biblioteksersättning. Med stöd av ovanstående hemställer vi att beslutar att biblioteksersättningen utgår med för lån av rättsskyddat svenskt originalverk och för lån av översatt verk och att vederbörande utskott företar den uppräkning av förslagsanslaget som blir erforderligt. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vp) i
mot · FX021354 · 1974-01-25 00:00:00 — av om höjning av biblioteksersättningen. har i skrivelse till vidhållit sitt tidigare krav att biblioteksersättningen skall utgå med en grundmultipel på . Av hänsyn till övriga konstnärsgrupper har man dock för /75 stannat för beloppet . Samma belopp har äskats av styrelsen för . Departementschefen förklarar i statsverkspropositionen att han i avvaktan på kommande betänkande angående kulturarbetarnas inkomster endast kan föreslå provisoriska förbättringar av de nuvarande statliga insatserna. Dessa förbättringar kommer i första hand bildkonstnärerna till del. Han anser sig inte kunna biträda en höjning av biblioteksersättningens grundmultipel och framhåller att den totala ersättningen ändå kommer att stiga på grund av ökad biblioteksutlåning. Grundmultipeln höjdes senast /73. Den ökade utlåningen har inte medfört en förstärkning av de enskilda författarnas inkomster. Penningvärdeförsämring, den höjda arbetsgivaravgiften och den beslutade socialförsäkringsavgiften har icke kompenserats. En uppräkning av grundbeloppet med till är nödvändig för att bibehålla biblioteksersättningens värde. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att biblioteksersättningens grundmultipel sätts till per lån och att vederbörande utskott företar den uppräkning av anslaget som erfordras. P.-O. ()
mot · FX021355 · 1974-01-26 00:00:00 — av och fröken om ökat anslag till Filmstöd. I sin hemställan om anslag för /75 begärde . i bidrag till restaurering av äldre svensk film. Departementschefen har inte ansett sig kunna biträda detta och lämnat ansökan utan bifall. Det finns omkring 600 svenska långfilmer bevarade från tiden . De är tillverkade av nitratcellulosa, ett material som är instabilt på olika sätt och med tiden förstörs. Den film som framställdes mot slutet av är ofta av sämre kvalitet och förstörs snabbare än den tidigare. De bevarade filmerna är bara en ringa del av de inspelade. Som exempel kan nämnas att de två svenska klassikerna och gjorde 46 respektive 45 filmer; av dessa är 33 respektive 34 helt försvunna. Det är desto mera angeläget att de konstnärligt och filmhistoriskt värdefulla av de bevarade filmerna räddas åt framtiden. Detta kan ske genom omkopieringar på film av acetatcellulosa. Omkopieringen, eller snarare restaureringen, är en komplicerad och i vissa fall mycket kostsam procedur. har sedan sin tillkomst varit verksam inom detta område, dock med begränsade resurser. Man har räddat upp emot hundra filmer, de flesta dock endast som s. k. masterkopior (arkivkopior som inte kan användas för uppspelningar). beräknades de totala kostnaderna för att restaurera bevarade svenska nitratfilmer till ca 7,5 milj. kr. samt därutöver 3,5 milj. kr. Institutet har avsatt . för externa kostnader, vartill kommer betydande interna kostnader. erhöll institutet bidrag ur lotterimedel med 0,5 milj. kr. Restaureringstakten är alltför långsam. Det var av detta skäl som filminstitutet i petita /75 hemställde om ett anslag på . Omkopieringen kan ej utan vidare skjutas framåt i tiden. som går förstörs slutligt ett stort antal nitratfilmer. Man måste räkna med att all inspelad film kommer att vara demolerad . bör kommande budgetår erhålla . i statligt bidrag till filmrestaurering. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att till Filmstöd /75 anvisar ett anslag av . P.-O. ()
mot · FX021356 · 1974-01-26 00:00:00 — av herrar och i Ulfsbyn om ökat anslag till Förvärv av konst för statens byggnader m. m. I samband med inrättandet av infördes den s. k. enprocentsregeln: vid beviljande av anslag till statliga byggnader skulle ca en procent av byggnadskostnaderna anvisas till konstnärlig utsmyckning (under förutsättning att detta var lämpligt med hänsyn till bl. a. byggnadens art och belägenhet). Medel anvisades begynnelsevis genom särskilda anslag på kapitalbudgeten för varje aktuell byggnad. Fr. o. m. 1948/49 infördes en särskild post för förvärv av konst till statens byggnader på driftbudgeten under åttonde huvudtiteln. har den ursprungliga enprocentsregeln urholkats successivt, trots höjda anslag. motsvarar anvisade medel ca 1/av kostnaderna för de byggnader som kunnat komma i fråga för konstnärlig utsmyckning. Anslaget uppgick /70-1971/72 till 2,5 milj. kr. samt höjdes 1972 till nuvarande nivå, 3 milj. kr. har för /75 äskat en höjning av anslaget med 3 milj. kr. till 6 milj. kr. Motiven är främst två. Man vill ta ett steg på vägen mot återställandet av enprocentsregeln. Man vill vidare möta de allt tydligare svårigheterna för konstnärerna att finna köpare för sina verk och det försämrade sysselsättningsläget för de konstnärer som företrädesvis arbetar med beställningsuppgifter. Departementschefen har icke ansett sig kunna tillmötesgå konstrådets äskande utan stannat vid en föreslagen höjning av anslagsposten med . Den primära avsikten med anslaget är givetvis att berika miljön genom att ge de offentliga byggnaderna en konstnärlig utsmyckning som speglar konstströmningarna och vårt lands ställning som kulturnation. 1 den situationen som råder måste man dock särskilt beakta konstnärernas tilltagande svårigheter. Av en enkät som genomfördes av konstnärernas riksorganisation visade det sig att 9 av 13 tillfrågade gallerier i hade noterat en nedgång i försäljningen . En av orsakerna var minskade inköp från kommunala och statliga institutioner. Av betydelse är också en tilltagande återhållsamhet hos privatpersoner och företag. En av följderna är att konstnärerna i ökande omfattning går över till prisbilligare produkter som grafiska blad och akvareller. Ett allmänt intryck vid utställningar är att utställarna genomgående tvingats reducera priserna för att vinna köpare; detta gäller främst oljemålningar. Situationen är särskilt prekär för skulptörer som använder kostnadskrävande material och för de konstnärsgrupper som är beroende av beställningsuppdrag från institutioner och företag. Enligt statsverkspropositionen föreslås anslaget till stipendier åt bildkonstnärer höjt med ett icke obetydligt belopp. Det är emellertid lika angeläget att anslaget för förvärv av konst tillförs ytterligare . Det vore av betydelse om kunde upprätta en tidsplan för anslagshöjningar som leder fram till en tillämpning av den s. k. enprocentsregeln. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att anvisar till Förvärv av konst för statens byggnader m. m. för /75 ett reservationsanslag av . P.-O. () () GOTAB 74 5936 S 1974
mot · FX021359 · 1974-01-26 00:00:00 — av herrar och angående stereosändningar. tillkallades radioutredning, 69. Utredningen avslutade sitt arbete varvid man framlade förslag om lokalradio, samhällsinformation, utbildning, sändningsutrymme för radio och TV och stereoutsändningar i radio. Förslaget har därefter varit föremål för sedvanlig remissbehandling. I årets statsverksproposition meddelas att chefen för avser att tillkalla en särskild arbetsgrupp för att genomföra en samlad översyn över de frågor som aktualiserats av radioutredningens förslag och vid remissbehandlingen. Den aviserade arbetsgruppen skall bl. a. ta fram olika handlingsalternativ för att lösa TV- och ljudradioverksamhetens finansieringsfrågor . Arbetsgruppen skall arbeta i samråd med andra pågående utredningar inom området och arbeta med sikte på att kunna lägga fram sina förslag före den eventuella uppsägningen av avtalet mellan staten och som avtalsenligt skall ske . Bland de frågor som behandlades av radioutredning är förslaget om stereosändningar i radio av sådan karaktär att det inte är nödvändigt att låta den bli föremål för ytterligare utredning. Av utredningens betänkande framgår att denna fråga ej på något sätt är beroende av eller sammankopplad med andra frågor såsom lokalradioorganisationen, utrymme i radio för samhällsinformation och utbildning eller TV- och ljudradioverksamhetens finansieringsfråga . Utredningen har klart redovisat att det föreligger ett behov av stereosändningar i radio och har med utgångspunkt från detta granskat de två tekniska system som föreligger och beslutat föreslå att pilotton-systemet används för svenska stereosändningar. har också redovisat av gjorda preliminära planer för komplettering av det nuvarande P 2- och P 3-nätet på FM för stereosändningar. Om frågan om stereoradio skulle bli föremål för ytterligare utredning vilket inte krävts av remissinstanserna - skulle det innebära att de många hushåll som har möjlighet att ta emot stereosändningar i radio eller har stereoanläggningar icke skulle få möjlighet till detta trots att stereoanläggningar finns i nästan vart tredje hushåll i . För att påbörja stereosändningar erfordras inga ytterligare investeringar hos medan däremot vissa kompletteringar måste göras på de av FM-sändare som ännu ej är utrustade för stereosändning. FM-sändarna i och är redan utrustade för stereosändning på en kanal. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att måtte besluta att stereosändningar i radions P 2 och P 3 införs från och med /75, att de pågående försökssändningarna i och över P 2-kanalerna överflyttas till dessa sändares P 3-kanaler.
mot · FX02136 · 1974-01-16 00:00:00 — Motioner nr 136138 är 1974 av m. fl. om ökade möjligheter till flyttningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen. Majrts arbetsmarknadskungörelse 1972 nr 300 given i framgår under stycket Allmänna förutsättningar för flyttningsbidrag paragraf 30: Flyttningsbidrag utgår, med undantag som anges i 31 och 32 paragraferna, till den som 3) genom den offentliga arbetsförmedlingen får eller, i fall som i 34 paragrafen, söker arbetsanställning i öppna marknaden i annan ort där det är särskilt svårt att få arbetskraft i det yrke anställningen avser. Arbetare inom skogslänen som gått i tungt skogsarbete eller andra slitsamma yrkesområden och inte orkar fortsätta inom sina yrken placeras i de skyddade verkstäderna, industriellt beredskapsarbete och s. k. arkivarbete. Många av dessa måste pendla ganska långt mellan hemmet och arbetsplatsen. Det är ofta ganska tröttsamma resor. För att slippa dessa flyttar de in till den ort där arbetet är beläget. De gör det också av den orsaken att de inte kan räkna med något arbete på den ort där de tidigare varit verksamma. Enligt arbetsmarknadskungörelsen räknas inte dessa arbeten som arbete i den öppna marknaden, och de har därför ingen möjlighet att erhålla flyttningsbidrag. Däremot får den som söker anställning som föreståndare eller arbetsledare, med mycket högre lön än de som arbetar inom den skyddade verkstaden och industriellt beredskapsarbete, flyttningsbidrag om de kommer från annan ort. Detta anser vi rimmar illa med arbetsmarknadspolitiken i övrigt. Därför anser vi att flyttningsbidrag bör utgå även till dem som anvisas arbete i skyddad verkstad, industriellt beredskapsarbete och arkivarbete och att arbetsmarknadskungörelsen i detta avseende kompletteras med en bestämmelse som medger flyttningsbidrag även till denna grupp av arbetstagare. AMS har även föreslagit att flyttningsbidrag borde omfatta både halvskyddad och skyddad sysselsättning. Enligt statsverksproposition föreslås att samtliga former av flyttningsbidrag skall utgå till personer som bereds plats i halvskyddad sysselsättning. Man borde ha kunnat gå ett steg längre och föreslagit flyttningsbidrag till de arbeten som nämns i motionen. Detta är en fråga som till största delen berör län med hög arbetslöshet och långa avstånd. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att hos Kungl. Maj:t begär en sådan ändring i arbetsmarknadskungörelsen 1972 nr 300 att flyttningsbidrag medges även till dem som får anställning i skyddad verkstad, industriellt beredskapsarbete och arkivarbete.
mot · FX021360 · 1974-01-26 00:00:00 — av i angående stödet till lokal ungdomsverksamhet. Det lokala aktivitetsstödet från staten till idrotten är f. n. utformat så, att endast deltagare som är är berättigade att räknas med ur bidragshänseende. Det är vidare klart att idrotten har många aktiva som är yngre och att arbetet som bedrivs i denna grupp är ytterligt väsentligt. Det måste vara fel att inte värdera idrottsaktiviteten bland dem som är lika mycket som hos dem som uppnått denna ålder. Många kommuner har redan uppmärksammat detta förhållande och anpassat sina bidragsregler därefter. Vidare är utformningen av det nuvarande aktivitetsstödet uppbyggt kring principen om reservationsanslag. Detta innebär att bidragen blir mindre ju högre aktiviteten är. Då syftet med aktivitetsstödet till idrott är att stimulera densamma måste regeln om reservationsanslag ses som klart otillfredsställande. Med stöd av ovanstående hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer om förslag till 1975 års riksdag innebärande att minimiåldern för det lokala aktivitetsstödet till idrottsverksamhet sänks från nuvarande till samt att anslaget i fråga upptas som förslagsanslag.
mot · FX021361 · 1974-01-26 00:00:00 — av i om kostnadsfri bevakning vid idrottsarrangemang. är det stadgat att arrangörerna av ett idrottsevenemang skall erlägga s. k. polisavgift för att ordningen skall upprätthållas i samband med arrangemanget, inte bara på själva arenan utan även omkring den och i dess närhet. Då andra typer av sammankomster, där stora människosamlingar förekommer, t. ex. demonstrationer, inte är skyldiga att betala för ordningens upprätthållande är idrotten härvidlag ogynnsamt behandlad. Med stöd av ovanstående hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer om förslag innebärande att den s. k. polisavgiften för ordningens upprätthållande utanför idrottsarena slopas.
mot · FX021362 · 1974-01-26 00:00:00 — om bidrag ur kyrkofonden till de estniska, lettiska och ungerska evangelisk-lutherska kyrkorna. Inför den röda arméns invasion flydde ca 65 000 lutherska trosbekännare från . Av dessa kom mer än 20 000 personer till , däribland ärkebiskop och 22 präster. Överallt där större grupper estniska flyktingar samlades bildades församlingar. har estniska evangelisk-lutherska kyrkan 66 församlingar indelade i sju kontrakt, av vilka utgör ett. Den nu tjänstgörande ärkebiskopen är stationerad i . Estniska evangelisk-lutherska kyrkan betraktar sig, enligt min mening med rätta, som den fria estniska folkkyrkans rättmätiga företrädare. Kyrkan i har av ockupationsmakten berövats folkkyrkokaraktären. Estniska evangelisk-lutherska kyrkans kontrakt i omfattar tolv församlingar av varierande storlek. Dessa församlingar utnyttjar . Inom församlingarna arbetar ett mindre antal präster som har uppnått pensionsåldern. Dessutom hjälper några i anställda präster till. Kyrkoherden i erhåller lön från kyrkofonden. Esterna i tillhör nästan undantagslöst . Uppskattningsvis betalar de minst 1,5 milj. kr. till i kyrkoskatt. Totalt torde de ha betalt närmare 35 milj. kr. Givetvis skulle esterna kunna minska på dessa utgifter genom att utträda ur och betrakta sin egen kyrka såsom ett fritt trossamfund. På grund av den intima kontakten med , som nästan kan betraktas som integrering, väljer de emellertid att inte göra detta. När anslaget Anpassningsåtgärder för invandrare höjdes 1971, för att invandrarverket ekonomiskt skulle kunna stödja s. k. invandrarkyrkor, avslogs en ansökan om sådant stöd från estniska evangelisk-lutherska kyrkan med motiveringen att esterna i är en redan etablerad minoritet, vars behov ligger utanför invandrarverkets verksamhetsområde. Motsvarande förhållanden som de här beskrivna gäller också för de ca 4 000 letterna och ca 4 000 lutherska ungrarna i . Enligt min mening bör de här behandlade lutherska kyrkornas trosbekännare erhålla en avsevärt större del av de medel som inflyter till i kyrkoskatt. Den lämpligaste vägen torde vara att detta huvudsakligen sker via kyrkofonden. Med hänsyn till de belopp dessa medborgare själva betalar in till , synes mig ett bidrag på 1 milj. kr. Med hänvisning till ovanstående hemställes att medger att ur kyrkofonden för /75 utgår bidrag till de estniska, lettiska och ungerska evangelisk-lutherska kyrkorna med högst 1 milj. kr.
mot · FX021364 · 1974-01-26 00:00:00 — angående nyttjandet av levande abortfoster inom forskningen. I pressen, i etermedia och genom främst interpellationer i har frågan fyrfaldiga gånger aktualiserats hur mycket sanning som ligger bakom de rykten som är i omlopp beträffande forskning på levande abortfoster. Allt tyder på att dessa rykten inte är grundlösa. Således förefaller det ganska säkert att forskning bedrivs i på aborterade fullgångna och att man från t. ex. , där medicinalstyrelsen förbjudit sådan verksamhet, betalar anslag till sådan svensk forskning. Av flera skäl anser jag denna forskning i den mån den inte har alldeles speciella orsaker, som t. ex. fastställande av anledningen till missbildning, motbjudande. Etiska, religiösa och profant humanitära skäl av alla slag kan anföras. Vidare kan man svårligen undvika misstanken att under dessa omständigheter abortingrepp medvetet försenas, vilket ställer saken i en ännu kusligare dager. Jag anser att forskning på levande abortfoster i princip bör förbjudas i avvaktan på en slutgiltig abortlagstiftning. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att forskning på levande abortfoster förbjuds med endast synnerligen restriktiva undantag i avvaktan på en slutgiltig abortlagstiftning i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · FX021365 · 1974-01-26 00:00:00 — av om ökade resurser till utbildningen på . I ingen del av är det så mörkt för ungdomen på arbetsmarknaden som på . var av alla på arbetsförmedlingen anmälda arbetslösa under . Motsvarande siffror för var respektive . Dessutom är den stora totala arbetslösheten på väl känd. Framtidsutsikterna för den som lämnar eller gymnasiet på är dåliga, och det är inte att förvåna sig över att 9 av 10 ungdomar reser till fastlandet efter avslutad skola. Få av dem kommer tillbaka. Anledningen till att ungdomarna lämnar efter avslutad skolgång är inte i första hand de mörka utsikterna på arbetsmarknaden utan bristen på praktisk eller teoretisk fortsatt utbildning. Med hänsyn till speciella avskildhet krävs det särskilda åtgärder för att kunna erbjuda fler utbildningsvägar just där. finns det folkhögskola, lantmannaskola, lanthushållsskola och vissa högskolelinjer, som lyder under universitetsfilialen i . Detta begränsade utbud måste vidgas. Ökade insatser för flera postgymnasiala utbildningslinjer, yrkesinriktade kurser i anslutning till dessa samt bidrag till företagsutbildning till på verksamma företag är några av de åtgärder som bör övervägas. För att från allmän synpunkt på bästa sätt kunna motivera en satsning på fler utbildningsvägar till vore det en fördel att utnyttja öns särarter. Exempelvis kan man förlägga viss utbildning till för de många som behövs för att ta emot den ökande strömmen av turister. En annan särart av allmänt intresse är öns många fornminnesplatser. borde i detta sammanhang bättre kunna utnyttjas för arkeologiska arbeten och studier. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. anhåller om utredning i syfte att öka utbudet av praktisk och teoretisk utbildning på .