mot · FX02766 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om utökad högre forskning rörande de mindre företagen. Både inom näringslivet och på andra samhällsområden har utbildningsstandarden en avgörande betydelse för utvecklingsmöjligheterna. Företagen ökar successivt sina ansträngningar för att ge såväl de anställda som företagarna själva möjligheter till fortbildning. Flera undersökningar tyder på att den mindre företagsamheten släpat efter när det gäller utbildningsstandarden. Detta kan delvis förklaras med att både företagare och anställda av tradition fått sin utbildning genom praktiskt yrkesarbete och att utbildningskraven stegrats mycket starkt . En annan förklaring är också att högskolornas och universitetens utbildning och forskning är mest inriktade på storföretagens problem. De mindre företagens svårigheter och problem berörs i alltför liten utsträckning inom den tekniska och den ekonomiska utbildningen och forskningen. (), som från kommer att helt integreras med statens industriverk enligt betänkande av organisationskommittén för statens industriverk och SIFU, har en stor uppgift när det gäller utbildningen inom småföretagen. Det har emellertid visat sig att deltagarantalet vid SIFU:s kurser har minskat trots att behovet är mycket stort. De kostnader som för den enskilde företagaren kan vara förknippade med kursdeltagande kan vara en orsak till det minskande deltagarantalet. SIFUrs verksamhet bör ses som ett komplement till vuxenutbildningen. Den senare ställs till medborgarnas förfogande utan större kostnader. De höga avgifterna för deltagande i SIFU:s kurser är därför orättvisa. SIFU har i vad gäller kursverksamheten en alltför hög självfinansieringsgrad. ligger kostnadstäckning genom avgifter o. d. på . En bättre överensstämmelse mellan avgifterna till SIFU:s kurser och vuxenutbildningens måste uppnås. Om inte en ändring sker föreligger risk för att utnyttjande av utbildningsverksamheten förskjuts till den större industrins förmån. Denna har lättare att betala de höga kursavgifterna. Detta innebär att den mindre och medelstora industrin blir lidande, och detta strider mot målsättningen för SIFU:s verksamhet. Regionaliseringen av SIFU:s verksamhet är synnerligen väsentlig. Under /73 genomfördes av kurserna i , vilket förefaller oproportionerligt mycket med hänsyn till företagens lokalisering. Vi vill i detta sammanhang peka på den möjlighet som föreligger att i större utsträckning utnyttja studieförbundens resurser för fortbildningsverksamhet bland företagare och anställda i mindre företag. Småföretagens möjligheter att få tillgång till teknisk utrustning och tekniskt kunnande kunde också ökas genom fortlöpande kontakter med undervisning och utrustning vid gymnasiernas tekniska linjer. Högskolornas och universitetens utbildning och forskning är nästan helt inriktade på storföretagens och de stora koncernernas problem på både det tekniska och det ekonomiska området. Denna snedvridning kan leda till att de som utbildas vid högskolor och universitet blir alltför begränsade i sina kunskaper och att forskningen kring småföretagens problem blir eftersatt. När det gäller ekonomutbildningen har särskilt behandlat de mindre företagens situation, men detta utgör endast ett undantag från regeln att forskning och utbildning ärkoncentreradetill storföretagsledning och de tekniska problemen i samband med stordrift. Mycket kunde vinnas ur hela samhällets synvinkel om forskningen på det tekniska området i avsevärt större utsträckning inriktades på smådriftsteknologi. De små och medelstora företagens betydelse från sysselsättningssynpunkt och deras i många delar av vårt land helt dominerande roll understryker angelägenheten av att de teknologiskt är väl rustade och att deras bärkraft ökas av en forskning som är inriktad på deras produktionsvillkor. När det bl. a. gäller marknadsföring, distribution och ekonomisk planering är de mindre företagens villkor helt skilda från de störres. Den diskrepansen kräver naturligtvis en särskild typ av ekonomisk forskning som är avpassad till de mindre och medelstora företagens särart. Över huvud taget måste förutsättningarna för de mindre företagens planering och produktion förbättras och utvecklas i linje med en aktiv näringspolitik som syftar till att tillvarata smådriftsfördelar. Stordriften har visat sina begränsningar. De negativa effekterna blir i många fall mer uttalade ju längre koncentrationen och stordriften drivs i en bransch och visar sig inte heller alltid i omedelbar anslutning till en strukturförändring. Nackdelarna gör sig gällande på vitt skilda områden. Som exempel vill vi här endast peka på de risker som en maktanhopning över kapital och finansiella resurser alltid för med sig, svårigheterna att upprätthålla ett differentierat näringsliv i olika delar av landet och de sociala verkningarna i samband med omflyttningen av arbetskraft mellan olika delar av landet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi1 att hos Kungl. Maj :t uttalar sig för att utbildning och forskning vid högskolor och universitet mera inriktas på de mindre företagens situation i enlighet med vad som anförts i motionen. () i Glömminge () i Ulfsbyn 1 (Se även motion 1974:870.)