mot · FX02893 · 1974-01-25 00:00:00 — av herrar i och i Stenkyrka om införlivande av med det inre stödområdet. En väl utvecklad samhällelig och kommersiell service är en grundförutsättning för en regions attraktionskraft. Särskilt då det gäller sådana aktiviteter som t. ex. utbildning, vård och kommunikationer krävs ett tillräckligt befolkningsunderlag för att till rimliga kostnader utveckla och differentiera servicegraden. För att bibehålla och stärka befolkningsunderlaget måste näringslivet utvecklas så att försörjningen tryggas. Ett område där bl. a. dessa sammanhang mera än måste beaktas är . Befolkningsutvecklingen på är oroande. var det gotländska befolkningstalet nära 60 000, uppgick befolkningssiffran till 54 000. förlorade ön av sin befolkning och de som flyttade ut var företrädesvis ungdomar. stabiliserades emellertid befolkningstalet. Med hjälp av de lokaliseringspolitiska medel som då stod till buds etablerade sig en del företag med i spetsen på . Detta medförde att befolkningskurvan vände, och noterades en svag folkökning. Sedermera har emellertid befolkningstalet i stort sett stått stilla med en negativ tendens i ålderssammansättningen. Antalet äldre människor ökar medan de mest produktiva åldrarna minskar. Sålunda är av gotlänningarna pensionärer, och inte av dem som uppnår har redan förtidspension. kan noteras företagsnedläggelser av för gotländska förhållanden stor omfattning. Särskilt kan nämnas nedläggningen av AB Gotlandsmetall på träförädlingssidan samt Furillens kalkbrott i vad det gäller bergshanteringen. Detta har skett som nyetableringar eller utbyggnad av befintliga företag skett i mycket begränsad omfattning. Hög arbetslöshet, betydande undersysselsättning och stor brist på nya arbetstillfällen är ofta återkommande i rapporter och olika meddelanden från länsarbetsnämnden på . Bedömningarna kan synas pessimistiska men är tyvärr realistiska och grundade på en hård och bister verklighet. Arbetslösheten har en stigande tendens ända . näringsliv domineras av jordbruket som f. n. sysselsätter av befolkningen, men rent antalsmässigt är näringsgrenen offentlig förvaltning m. m. störst. Strukturomvandlingen går hårt fram över basnäringarna jord-skogsbruk och bergshantering. Beträffande jordbruket kan nämnas att minskade detta sin andel av de förvärvsarbetande med cirka 2 000 personer medan tillverkningssektorn endast ökade med 200 och den totala sysselsättningen sjönk med cirka 850 arbetstillfällen. Därtill kommer att yrkesverksamhetsgraden på är låg, mot i medeltal för riket. Problemen på den gotländska arbetsmarknaden uppvisar således stora likheter med de förhållanden som råder i det inre stödområdet. Den ökning av den kommunala skatteutjämningen som kom till del enligt riksdagsbeslut är ett tillskott som på intet sätt skall förringas. Men framstår det klart att detta inte kan vara någon lösning . Kraftfulla åtgärder måste till på det näringspolitiska området för att utveckla det nuvarande näringslivet på , som nya lokaliseringspolitiska insatser av helt annan intensitet än måste komma till del. Vidare måste det regionalpolitiska transportstödet utbyggas så att målet Vägpriser över vattnet uppnås, elkraftsförsörjning tryggas till likartade priser som i jämförbara områden i landet och samhällsservicen på olika områden utbyggas och förstärkas. tillhör stödområdet, men dess fördelar härpå grund av rådande konjunkturläge inte till fullo kunnat utnyttjas. Det framstår också klart att de medel som inom yttre stödområdets ram står till buds inte är tillräckliga för att klara situation. De nya medel som kommer att användas inom det inre stödområdet i form av sysselsättningsstöd samt försöksverksamhet med utbyggande av industricentra behöver också komma i tillämpning för del. Vid behandling av proposition 1973:50 angående medel i den fortsatta regionalpolitiska stödverksamheten och inrikesutskottets betänkande nr 1973 uttalade utskottet följande: Med hänsyn till att det inre stödområdet även i fortsättningen bör omfatta i princip endast de inre delarna av skogslänen kan utskottet inte biträda de yrkanden som rör och . I fråga om vill utskottet dock framhålla att svårigheterna där synes vara av den arten att det för annat regionalpolitisk! stöd än sysselsättningsstöd är berättigat med den generösa tillämpning som utskottet uttalat sig för i gränstrakten till det inre stödområdet. Tillräckliga skäl föreligger enligt vår mening för att i lokaliseringspolitiskt avseende tillföres det inre stödområdet. Ett sådant förfarande skulle inte heller, som i vissa andra delar av landet, medföra några besvärliga gränsdragningsproblem. All praktisk erfarenhet visar att inte tål ytterligare folkminskning utan att strömmen i stället måste vändas. Detta är också fullt möjligt om kraftfulla åtgärder sätts in innan de relativt stora ungdomskullar som tillkom och och som kommer ut i förvärvslivet tvingats att i stor utsträckning lämna . Som livsmiljö har regionen också stora fördelar att bjuda. När frågan om ett utökat statligt stöd övervägs bör som jämförelse uppställas de kostnader som samhället alternativt får bära för en successiv avfolkning av med motsvarande investeringar i andra samhällen liksom de ökade kostnaderna för den kvarboende befolkningen om en efter svenska förhållanden dräglig standard skall kunna upprätthållas. Det måste enligt vår mening vara i hela landets intresse att i möjligaste mån ge förutsättningar för en bättre utveckling än så att näringslivet kan förnyas och ge sysselsättning åt befolkning. Med hänvisning till det anförda hemställs att måtte uttala att det regionalpolitiska stöd inklusive sysselsättningsstöd som gäller för inre stödområdet jämväl skall vara gällande för . () i Stenkyrka 1 * 1974.