mot · FX02936 · 1974-01-25 00:00:00 — angående ansvaret för länsstyrelsernas dataverksamhet. skall enligt sin instruktion bl. a. biträda länsstyrelserna med anskaffning av maskinell utrustning för dataregistrering och automatisk databehandling. Länsstyrelserna har avgivit remissvar över lägesrapporten inom folkbokföring och beskattning. Alla är starkt kritiska. Länsstyrelsernas dataenheter har inte någon central talesman. Länsdatacheferna representerar stor erfarenhet inom sitt område, men de kan inte rimligen ha överblick över andra offentliga datasystem. I hög grad är fortfarande länsdatorerna s. k. skattemaskiner. Även länsstyrelsernas organisationsnämnd, , saknar ADB-expertis. Det torde emellertid vara lämpligt att blir talesman för länsstyrelsernas datacentraler. I anslutning härtill bör nämnden kompletteras med ledamöter med kunskaper inom det nya arbetsområdet. Man bör därvid beakta möjligheterna att samordna länsstyrelsernas och landstingens databehandling. Instruktionerna för och bör då omarbetas. Enligt ovannämnda lägesrapport planerar att redan i vår bestämma sig för den grundläggande filosofi dess datasystem skall bygga på för att upphandla nya maskiner. Om följer den etablerade centraliseringsprincipen kommer de nya centraldatorerna att bli statsförvaltningens största. pågår en organisationsutredning för skatteväsendet på regional och lokal nivå. Om denna utredning kommer att föreslå att länsstyrelsernas skatteenheter förvandlas till regionala organ, bör begära att man får beslutsunderlag för organisationsutredningen med principförslag för olika ADB-systemalternativ. Enligt gällande huvudregler skall ansvarsgränserna för databehandlingen om möjligt följa ansvarsgränserna för myndigheterna. Myndighetsdatacentraler blir då väsentligen reserverade för en viss myndighets behov. Både och länsstyrelserna var för sig utför så stor databehandling att de belägger en dator av minsta storleken. Resonemanget kan därför utgå från som givet att såväl som länsstyrelserna skall äga egna datorer. Det är därvid också fråga om alla länsstyrelser. framtida myndighetsdator bör givetvis behandla all central rutindrift. Den framtida huvudmannen för den regionala skatteenheten bör även ansvara för datadriften. Kommer man till en oförändrad situation, bör alltså länsstyrelsernas datorer utföra den regionala skattedatabehandlingen. Bestämmer man sig däremot för att överföra de regionala och lokala skattemyndigheterna till , skall detta verk ansvara för systemets drift. I båda alternativen får man dessutom förutsätta lokal datakraft, eftersom billiga programmerbara terminaler, dvs. datorer i egentlig mening, numera fallit så i pris att de under alla omständigheter utgör en sannolik komplettering. Att beslutsunderlag presenteras på detta kompletterande sätt bör vara ett krav. Om väljer att sätta i gång systemutveckling innan beslut föreligger i organisationsfrågan, måste verket konstruera systemen på ett sådant sätt att de kan komma till nytta i endera organisationsalternativet. Det innebär en fördyring. Förutom interna körningar kan länsstyrelsernas datacentraler utföra körningar även åt andra myndigheter, t. ex. fastighetsregistreringen, försäkringskassorna, arbetsmarknadsverket, landstingen och . Centrala systemgrupper kommer att i så fall utforma programmen som körs på regionala datorer. En strikt standardisering krävs av programmeringsspråk, operatörsinstruktioner, blankettformat, indatametoder m. m. En sådan organisatorisk variant är fullt tänkbar, men den kräver att fungerar som central motpart till de andra myndigheternas programmeringsenheter. De senare måste dessutom ha egna systemdatorer av samma typ som länsstyrelserna. Sannolikt bör den gemensamma programstandarden bygga på programmeringsspråket Cobol och databanksbeskrivningsspråket Codasyl. publicerade lägesrapport integrerar samtliga aktuella rutiner i ett enda system. Som en del i detta mycket stora system ingår det tidigare centrala personregistret. Denna integration kommer att binda statsmakterna åratal framåt. Folkbokföringen skulle emellertid kunna integreras i system, vilket för övrigt nästan innehåller en komplett folkbokföringsuppgift . skulle då kunna ansvara för folkbokföringen. Allra bäst vore kanske om man kunde finna en neutral huvudman för verksamheten. Det vore tilltalande om alla offentliga basregister kunde överföras till denna instans, fastighetsregistret, företagsregistret, folkbokföringsregistret. Länsstyrelserna skulle kunna vara denna neutrala instans och ta över ansvaret för dataflödena mot företag och medborgare. De blir ansvariga för merparten datainsamling och datadistribution. Uppgifterna distribueras till de olika centrala myndigheterna. Krav på ett nytt riksskatteverkssystem bör beakta ytterligare krav sorn statsmakterna har anledning att ställa på välplanerade offentliga datasystem. Ett krav är exempelvis att myndigheterna betraktar pengar som en begränsad resurs. Ändringstempot får anpassas därefter. Detta medför att det är omöjligt att lägga om alla tusentals befintliga program till ett specifikt budgetår. Systemet måste därför bygga på en parallelldrift av nya och gamla programmeringsspråk. De äldsta maskinerna tilldelas uppgiften att köra programmen i det nuvarande programmeringsspråket. Den moderna maskintypen förändras till modellen D 223, varefter programmen skrivs i ovan angivna moderna programmeringsspråk. Som ett krav på de nya systemen bör man även ställa en långt ökad grad av begriplighet i de blanketter som utsänds till medborgarna. Det är inte orimligt att man även betraktar de vanligaste invandrarspråken. bör företa direkta begriplighetsmätningar av sina nya blanketter. Det är påfallande hur många aktiviteter som är i gång angående regional dataplanering men hur litet reellt resultat som kommer fram. Det återstår fortfarande en lång väg innan planeringsprogrammen är integrerade i normal handläggning. Detta område utgör trots detta det viktigaste verksamhetsfältet, sedan länsstyrelserna blivit myndigförklarade att med egna programmerare konstruera sin egen databehandling. Med hänvisning till det anförda hemställes 1. att uttalar som sin mening att ansvaret för länsstyrelsernas datacentralers datorplanering instruktionsmässigt åläggs och att arbetet inom kommundepartementets kommitté för länsdatafrågan överförs till , 2. att ger Kungl. Maj:t såsom sin mening till känna vad som i övrigt anförs i motionen.