mot · FX021661 · 1974-04-02 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:32 med förslag till gruvlag m. ni. Maj:ts proposition 1974:32 framläggs förslag till ny gruvlag. 1 allt väsentligt följer man dock de principer som har legat till grund för lagstiftningen på detta område och som bygger på den fria inmutningsrätten och rätten för enskilda att exploatera malm- och mineralfyndigheter. Inmutningssystemet har varit den accepterade principen i svensk gruvrätt . Det betydde i stort sett fritt fram för varje enskild kapitalägare eller finansgrupp att berika sig på dessa viktiga naturtillgångar. 1 direktiven till gruvlagstiftningssakkunniga framhöll emellertid den dåvarande departementschefen att inmutningsrätten i den då gällande utformningen inte tillgodosåg samhällets krav. Han ansåg att utgångspunkten för lagstiftningen, nämligen att utsikten till ekonomisk vinst skulle främja malmletning och exploatering, visserligen kunde anses beaktansvärd, men att samhället dock måste fl ökat inflytande. Något principiellt omvälvande lades inte fram av gruvlagstiftningssakkunniga som presenterade sitt förslag 1924. Också detta förslag var baserat på fri inmutning medan man avvisade koncessionssystemet. antogs så förslaget till ny gruvlag. Den nya lagen hade karaktären av en tämligen rumphuggen kompromiss där man sökt att något öka samhällets inflytande utan att väsentligt beskära det enskilda kapitalets möjligheter på området. För att med behållande av den fria inmutningsrätten kunna öka samhällets inflytande ersattes emellertid den rätt, som enligt tidigare lag tillkom jordägaren att till hälften med inmutaren delta i gruvföretaget, med en motsvarande rätt för staten, den s. k. kronoandelen. Längre kom man inte den gången. Förslaget till ny gruvlag innehåller ingenting principiellt nytt. I propositionen avvisas koncessionsförfarandel medan man avser att behålla inmutningssystemet. Principen klargörs i propositionens inledande kapitel: Enligt detta för i princip den som först anmäler sig till bergmästaren en ovillkorlig rätt att undersöka och bearbeta på egen eller annans mark belägen fyndighet som innehåller järn, koppar, bly eller något annat s. k. inmutningsbart . Denna s. k. inmutningsrätt ger i första hand inmutaren rätt att utföra undersökningsarbete inom ett anvisat område (inmutat område). Påträffar inmutaren brytvärd fyndighet har han vidare en principiell rätt att få sig anvisat ett arbetsområde för gruvdrift (utmål) där han får bryta inmutningsbart och tillgodogöra sig detta. Statens rätt till kronoandel bibehålls och smärre partiella reformer inom inmutningssystemet föreslås, men några nya lagförslag som kunde stärka samhällets inflytande över gruvnäringen presenteras icke. Detta förvånar i vart fall JK som visserligen inte har några principiella invändningar men som i sitt remissvar bl. a. skriver följande: Mot bakgrund av antagandet att allt vidare kretsar numera torde ansluta sig till åsikten att mineraltillgångar är så viktiga naturrikedomar att de bör ägas av staten eller att deras utvinning i vart fall bör ligga under statlig kontroll, kan det i förstone synas förvånande att utredningen stannat för ett bibehållande av det fria inmutningssystemet. Vpk:s principiella linje är att all gruvhantering skall ligga i samhällets händer. Det handlar här om viktiga naturtillgångar och det måste vara rimligt att all undersökning och gruvdrift underordnas samhället. I propositionen betonas att lagändringar som i alltför hög grad beskär malmletarnas möjligheter att få tillgodogöra sig resultatet av prospektering och undersökningsarbeten kan antas få en negativ effekt på det enskilda prospekteringsintresset. En fråga av stor betydelse när det gäller att ta ställning till vilka lagstiftningsåtgärder som bör vidtas för att komma till rätta med bristerna i nuvarande ordning är därför i vad mån det kommer att finnas behov att stimulera till enskild malmletning. (s. 45 i propositionen.) Vi kan inte acceptera tanken på att hög eller intensifierad takt i malmletning måste vara beroende av att det enskilda kapitalet också skall få rätt att exploatera malmfyndigheterna. En bred och offensiv malmletningsverksamhet kan självfallet också åstadkommas genom en kraftig förstärkning av SGU:s resurser. har statens geologiska undersökningar hårt begränsats på grund av bristande resurser. Även kartläggningen av mycket intressanta fyndigheter har fått anstå därför att anslagen varit försmå. En kraftfull och planmässig utbyggnad av samhällets egen malmletnings- och prospekteringsverksamhet kan med säkerhet kompensera den malmletning som bortfaller om det privata vinstintresset beskärs. Intensifierad malmletning kan befrämjas på flera sätt. En av metoderna är att skapa ett folkligt intresse av den typ som exempelvis skett i där den s. k. Mineraljakten blivit en stor framgång. Många hundra mineralintresserade deltar i den jakten och stimuleras av pris som delas ut . Att själva få exploatera en eventuell gruvfyndighet är för dessa vanliga medborgare ingen avgörande drivfjäder. I propositionen föreslår departementschefen också att den särskilda lagen om inskränkning i rätten till inmutning inom upphör i och med att det nya lagförslaget träder i kraft . Denna lag tillkom i och med att statsmakterna beslöt om en systematisk inventering av järnmalm och andra mineraler inom . Avsikten med lagen var att förebygga splittring av rätten till brytvärda norrbottensmalmer och att säkra samhällets intressen. Detta behov föreligger fortfarande, inte minst med hänsyn till att en stark och växande opinion kräver att staten i detta malmrikaste av alla län nu på bred front skall gå in för utnyttjande av naturresurserna. Lagförslaget är i detta avseende ett steg bakåt. Propositionen 1974:32 och det däri framlagda lagförslaget vittnar inte om något nytänkande. Tvärtom följer man samma riktlinjer som tidigare och garanterar även i fortsättningen privatkapitalet den ovillkorliga rätten att få undersöka, bearbeta och exploatera vårt lands mineraltillgångar. Vi anser att detta måste vara samhällets angelägenhet. Vpk har i skilda sammanhang ställt kravet om gruvindustrins förstatligande och återkommer med detta krav. Mot den bakgrunden vänder vi oss mot ett lagförslag som är ägnat att konservera nuvarande ägande och exploateringsrättigheter. Med stöd av det anförda föreslås att avslår propositionen 1974:32 samt hos regeringen hemställer om utarbetandet av förslag till ny gruvlag, som baseras på samhällets ägande av mineral- och andra naturfyndigheter, prospektering och exploatering av desamma. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)