mot · FX02854 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående multinationella företag. I motionen föreslås följande åtgärder för att öka kontrollen över de multinationella företagens verksamhet: o Den bör ta initiativet till upprättandet av ett internationellt organ för samråd, ömsesidig information och kontroll av multinationella företag samt till en internationell konvention rörande internationella monopol och karteller. o En särskild enhet med uppgift att följa de multinationella företagens verksamhet i bör inrättas inom industriverket. o bör föreläggas förslag om utvidgad uppgiftsskyldighet för multinationella företag samt om beskattningen av multinationella företag. o Försöksverksamheten med arbetstagarkonsulter bör i första hand användas för att öka de anställdas insyn i de multinationella företagen, o Den svenska utlandsrepresentationen i de stora multinationella företagens hemländer bör ges särskilda resurser för att följa deras verksamhet. Ett viktigt drag i den internationella ekonomiska utvecklingen efter är den snabba internationaliseringen av företagens verksamhet. Deras utlandsinvesteringar både i nya produktionsanläggningar och köp av företag har vuxit snabbt. beräknas de ha ökat . Bara har direktinvesteringar utomlands stigit . Huvuddelen av dessa görs av amerikanska företag. svarade för drygt hälften av samtliga direktinvesteringar. Som ett resultat av investeringsaktiviteten har företagens tillgångar utomlands växt kraftigt. ökade värdet av t. ex. samlade direktinvesteringar från till 86 miljarder. steg värdet av sammanlagda direktinvesteringar från till 24 miljarder. Tillsammans svarar dessa två länder för drygt 2/3 av världens totala direktinvesteringar, och förfogar ensamt över hälften. Det ekonomiska utbytet mellan länderna har i hög grad ändrat karaktär som en följd av den multinationella företagsinvesteringsaktiviteten. uppnås en internationell arbetsfördelning mer genom att produktionsfaktorer flyttas än genom ett utbyte av varor och tjänster. 1971 beräknas produktionen vid företagens utländska dotterbolag ha uppgått till sammanlagt , vilket är något mer än den totala exporten från samtliga länder utom de kommunistiska. Internationaliseringen av företagens verksamhet rymmer naturligtvis både för- och nackdelar. Till fördelarna hör framför allt att de multinationella företagen bidragit till en snabb internationell ekonomisk och teknisk utveckling. Det får emellertid inte undanskymma att många problem följer deras spår. Det gäller särskilt utvecklingen mot en ekonomisk maktkoncentration även på det internationella planet. Ett litet antal företag får en alltmer dominerande ställning både på viktiga nationella marknader och inom den internationella ekonomin i dess helhet. Några drag i denna utveckling: o Huvudparten av alla utländska direktinvesteringar görs av en relativt begränsad grupp stora företag. Endast de har de resurser som fordras; har de behov av att söka sig nya marknader för att kunna fortsätta att växa. Mindre än 200 företag, av vilka samtliga återfinns bland de 500 största i , äger 3/4 av USAs samlade direktinvesteringar utomlands, och de tio amerikanska företagen med den största utlandsverksamheten tillhör de 20 största inom landet, o De stora utlandsinvesteringarna har lett till att de största multinationella företagen är helt jämbördiga med eller större än många nationer. BNP i ett land visar att 54 företag ingår bland de 100 största ekonomiska enheterna i världen. Av dessa företag är 36 amerikanska, 16 europeiska och 2 japanska. o De stora resurser som de multinationella företagen förfogar över kan användas för att sätta marknadskrafterna ur spel och förstärka koncentrationsutvecklingen. På viktiga marknader kan konkurrenter med mer begränsade resurser lätt slås ut eller köpas upp. Samma effekt har de multinationella företagens starka inriktning på framtidsinriktade branscher och stora satsning på forskning och utveckling. Genom att ständigt ta fram nya produkter kan man hålla gamla konkurrenter på avstånd och förhindra att nya uppstår. De multinationella företagens växande ekonomiska maktställning kan få och har delvis redan fått allvarliga följder dels för konkurrenssituationen på nationella marknader, dels för nationella regeringars möjligheter att föra en självständig politik på olika områden. Genom sin teknologiska och finansiella överlägsenhet och genom sina möjligheter att spela ut olika länder mot varandra kan de komma att kontrollera och påverka viktiga delar av de nationella ekonomierna. Som ett led i arbetet på att begränsa och skärpa kontrollen över de multinationella företagens verksamhet bör verka för en konvention rörande internationella monopol och karteller. De multinationella företagens starka ställning och speciella karaktär skapar också en rad andra problem, som sammanhänger med svårigheterna att överblicka och kontrollera deras verksamhet i dess helhet. o Viktiga beslut rörande etablering och nedläggning av företag, investeringar, produktion, vinstutnyttjande etc. fattas i allmänhet av moderbolaget. I kombination med att dessa företag bedriver verksamhet i flera länder skapar det betydande problem för såväl anställda som nationella regeringar att få insyn i verksamheten och information om deras planer, o Med verksamheten förlagd till flera länder kan de multinationella företagen också utnyttja skillnader i beskattningen. Med hjälp av internprissättning, royaltyn etc. kan vinsten tas fram i de länder där skattereglerna är mest gynnsamma. Totalt sett leder det till minskade nationella skatteintäkter och ökade vinster för företagen. o Den övervägande delen av handeln mellan industriländerna sker via de multinationella företagen. En stor del av deras export och import utgörs i sin tur av internleveranser inom samma företag. Denna del av den internationella handeln blir därmed relativt okänslig för traditionella ekonomisk-politiska medel för att rätta till obalanser i handelsutbytet, t. ex. ränte- och valutakursförändringar. o De multinationella företagen förfogar över stora likvida tillgångar som rör sig relativt fritt över nationsgränserna, vilket bidrar till att öka instabiliteten i det internationella valutasystemet. Genom de många möjligheter som de multinationella företagen förfogar över för att överföra medel mellan olika länder är de svåra att påverka med traditionella ekonomisk-politiska åtgärder. Oljebolagen är bland de äldsta och största multinationella bolagen. Deras verksamhet kan med rätta kritiseras från en rad utgångspunkter. Det är t. ex. iögonfallande hur små vinster de redovisat i jämfört med de svenskägda oljeföretagen. De har ensidigt sökt skaffa sig så stora råvarutillgångar som möjligt och byggt upp hela sin försäljning på principen att sälja mer och mer och genom volymökning täcka både vinst- och investeringsbehov. har en rad ekonomiska experter varnat de multinationella oljebolagen för att denna teknik skulle leda dem in i en återvändsgränd. Först har de försökt förebygga detta bl. a. genom investeringar i kolgruvor, kärnkraftteknik och uranfyndigheter. Den internationella oljemarknaden kommer att ändra struktur. De multinationella oljebolagen kommer att gå olika öden till mötes. I några fall kan det direkta eller indirekta inflytandet från de oljeproducerande ländernas sida tänkas öka. I andra fall får man tänka sig att verksamheten förskjuts till andra områden. Oavsett deras framtida inriktning är det väsentligt att gör sig mindre beroende av de multinationella oljebolagen. bör, liksom en rad andra länder, söka underlätta för inhemska bolag att importera olja direkt från de oljeproducerande länderna. Problemen kring de multinationella företagen beror knappast på att dessa företag är mindre ansvarsfulla eller mer maktlystna än nationellt orienterade företag. Det är bara, framhöll ordföranden i , , , att bolagsmakten lössläppt på världsarenan är mer destruktiv på grund av att den är mindre återhållen; och den är mindre återhållen på grund av att den balanserande makten från organiserad arbetskraft, från nationella regeringar och från internationella organisationer inte blivit effektivt mobiliserad, samordnad och inriktad mot dessa suveräna staters, de övernationella, privata bolagsregeringarnas operationer. Det grundläggande problemet kring de multinationella företagen är därför att deras verksamhet är internationellt orienterad, medan lagstiftning och andra kontrollmekanismer i huvudsak är nationellt inriktade. Det har i själva verket varit en viktig förutsättning för de multinationella företagens snabba tillväxt. De har kunnat planera sin verksamhet utan att känna sig bundna av nationella gränser och regler. Mot denna bakgrund är det uppenbart att en bättre kontroll över de multinationella företagen och deras verksamhet förutsätter såväl en samverkan mellan nationerna, både bilateralt och inom ramen för de internationella organisationerna, som ett samarbete mellan fackföreningsrörelserna i olika länder. I det senare fallet har en rad konkreta initiativ tagits för samordnade aktioner i olika länder mot multinationella företag och inom de internationella fackliga organisationerna pågår ett intensivt arbete. Även de fackliga organisationerna i olika länder har visat stor aktivitet på området. Det gäller i bl. a. TCO och . När det däremot gäller samarbetet mellan olika länder befinner sig frågan fortfarande i hög grad på diskussionsstadiet, och där har den befunnit sig . I en motion till fjolårets riksdag (nr 1470) begärde att skulle verka för ett internationellt organ med uppgift att följa och kontrollera de multinationella företagens verksamhet. Det är vår bestämda mening att ett sådant organ är nödvändigt för en effektiv kontroll och styrning av dessa företag. Vi upprepar därför vårt tidigare krav på ett svenskt initiativ. Detta organ, som med fördel kan upprättas inom ramen för någon av de nuvarande internationella organisationerna, bör bl. a. ha till uppgift att: o utgöra ett forum för diskussioner, samråd och ömsesidig information, o systematiskt insamla, analysera och sprida information om de multinationella företagens verksamhet, o lämna tekniskt bistånd vid upprättandet av nationella och regionala program för en ökad kontroll av de multinationella företagen, o verka för en samordning av ländernas politik och lagstiftning vad gäller multinationella företag, samt o utarbeta förslag till internationell lagstiftning och internationella konventioner, t. ex. på skatteområdet och beträffande monopol och karteller. Från specifikt svensk synpunkt gäller problemen både de i verksamma utländska multinationella företagen och de i utlandet verksamma svenska multinationella företagen. Antalet utlandsanställda i den senare gruppen, ca 225 000 överstiger f. ö. antalet anställda i utländska bolag i , ca 100 000. Vid sidan av ett starkare internationellt samarbete rörande de multinationella företagen är det nödvändigt att vidta åtgärder på det nationella planet. Det gäller t. ex. skatteområdet både de här berörda grupperna. Med anledning av motioner från och begärde 1970 att beskattningen av de multinationella företagen skulle utredas. Något resultat har emellertid ännu inte synts till trots att det rör sig om en central del av förhållandet mellan de multinationella företagen och värdländerna. Ett förslag bör läggas fram senast riksdag. Vid sidan av åtgärder på skatteområdet bör man i första hand förstärka möjligheterna till insyn i de multinationella företagen verksamma i . o En särskild enhet bör upprättas inom industriverket för att kontinuerligt följa de multinationella företagens verksamhet i . Det är ett nödvändigt komplement till det mer tillfälliga utredningsarbete som pågår i bl. a. koncentrationsutredningens regi. o Rapporterings- och informationsskyldigheten bör utvidgas för multinationella företag. Det kan ske både genom en utbyggnad av lagen om uppgiftsskyldighet i vissa planeringsfrågor och genom särskilda bestämmelser inom ramen för aktiebolagslagstiftningen. 0 Den aviserade försöksverksamheten med s. k. arbetstagarkonsulter bör 1 första hand utnyttjas för att öka de anställdas insyn i de multinationella företagen. O Den svenska utlandsrepresentationen i de stora multinationella företagens hemländer bör ges särskilda resurser för att följa deras verksamhet på hemmaplan, bl. a. genom samverkan med nationella myndigheter. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att hos Kungl. 1. att den tar initiativet till upprättande av a) ett internationellt organ för samråd, ömsesidig information och kontroll av multinationella företag, b) en internationell konvention rörande internationella monopol och karteller, 2. att en särskild enhet med uppgift att följa de multinationella företagens verksamhet i inrättas inom industriverket, 3. att föreläggs förslag om utvidgad uppgiftsskyldighet för multinationella företag, 4. att försöksverksamheten med arbetstagarkonsulter i första hand skall användas för att öka de anställdas insyn i de multinationella företagen, 5. att den svenska utlandsrepresentationen i de stora multinationella företagens hemländer ges särskilda resurser för att följa deras verksamhet, 6. att förslag föreläggs riksdag rörande beskattningen av de multinationella företagen. /ENKEL (fp) () () ()