mot · FX021532 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. Forskare vid i har med hjälp av datamaskiner visat konekvenserna av befolkningsökningen och vad förbrukningen av naturresurserna, luft- och vattenföroreningarna leder till. Den industriella produktionen kommer att braka ihop när det inte längre finns råvaror och energi. Enligt holländaren , f. ordf. i , börjar den stora krisen 19851990 om inga åtgärder vidtas, och vid blir det outhärdligt om den ohämmade produktionsökningen får fortsätta. Det är den rika delen av världen som står för nästan hela uttaget av energi och en alltför stor del av livsnödvändiga råvaror för vår överkonsumtion av ofta obehövliga prylar. av all energiförbrukning äger rum på norra halvklotet. 8 miljoner svenskar förbrukar lika mycket energi som 550 miljoner indier, och av världens befolkning förbrukar 1/3 av dess energi. Energikrisen har gett den rika världen den första praktiska påminnelsen om att världens tillgångar inte är oändliga. Den har gett oss möjlighet att tänka efter och ställa om och planera ett energisnålare samhälle, där tillväxten minskar alltmer. I stället för en traditionell nyttokostnadsberäkning tvingar oss bristen på energi och råvaror att lägga in energiåtgången i kalkylen. Tänkbart är att stora delar av förpackningsindustrin, som är energislukande, då försvinner. Att mäta livskvalitet, välstånd och lycka i ökad bruttonationalprodukt kommer knappast framgent att bli möjligt. Andra och vettigare mätmetoder måste arbetas fram. Uppenbart är att oljan försvinner som energikälla . Utnyttjandet av kol som energikälla blir allt troligare allt eftersom tillgångarna sinar och priset på olja stiger. De bästa koltillgångarna i dagbrott i , och finns i de stora oljeföretagens händer liksom uran och torium som används i kärnkraftverken. Också andra råvaror kan bli bristråvaror, och nyckelråvarorna tenderar att ligga i händerna på stora monopolföretag, som därmed får stor makt över våra öden. Åtskilliga metaller, som behövs inom modern verkstadsindustri, är i farozonen. Flera utredningar har beräknat tillgångarna på de mineral- och energitillgångar som finns. and man and man /, publ. nr 1702, 1969. Vidare har inom arbetet på and the Biosphere presenterats delrapporter, och inom FN pågår numera fortlöpande studier inom området. Med anledning av dessa kan man uppskatta när det kommer att råda brist på de råmaterial som vårt samhälle behöver och i detalj kartlägga vilka områden som drabbas först för att snabba åtgärder skall kunna sättas in. Avgörande för framtiden blir hur vi använder de energitillgångar och råvaror som står oss till buds. Att använda energin sparsamt och effektivt framför allt genom vettigare produktions- och återanvändningsmetoder måste samhället medvetet medverka till. En sysselsättningsplan måste också upprättas för den industriella och offentliga sektorn. För att ge alla rätt till arbete måste en planerad produktion efter helt andra principer än nu gällande med konsumera/producera i ständigt ökat tempo komma till stånd. Effekterna av marknadskrafternas fria spel kan inte längre bara dämpas de måste ersättas av en planerad hushållning med energi och råvaror. Grundläggande måste vara människornas behov. Vår produktion måste planeras efter vad vi behöver för att leva ett liv med rimlig materiell standard, på basis av de resurser vi har och hur vi fördelar tillgångarna mellan människor. Högsta möjliga kvalitet och sparsamhet med material och energi, vettiga arbetsvillkor där vars och ens kunnighet, arbetsvilja och skaparförmåga måste tas till vara måste vara viktiga grundprinciper. Troligt är att många fler människor kommer att behövas i en sådan produktion. Många fler kommer också att behövas som reparerar saker. Återanvändningsindustrin kan komma att ersätta sådana industrier som producerar icke-nyttiga produkter. Av tillgängligt faktamaterial kan en uppskattning göras när och i vilken omfattning brist på olika råvaror kommer att uppstå. I detalj måste nu kartläggas vilka områden inom samhället som drabbas först. Vad som saknas i tillgängligt material är en analys av de sociala effekter, vilka en allt större skärpning av bristsituationen får för de redan ekonomiskt svaga om inte åtgärder vidtas. Av historien har vi lärt att vid varje bristsituation har de redan förmögna och välutbildade alltid lyckats få sitt. Små klasskillnader ökar till klassgap, beronde på att alla konkurrerar om det som finns. Därför måste i botten för en analys av bristsituationen finnas de sociala effekterna för de svaga för att riktiga Genom den aktuella bristsituationen har vi på ett drastiskt sätt påmints om att vi måste bestämma oss för hur vi vill planera framtiden. Det nuvarande liberala marknadssystemet kan fungera till. Men risken är att det kommer att bryta samman i en fruktansvärd konkurrens om tillgångarna med en våldsam misshushållning med resurser, kunskap och arbetsförmåga som människorna kommer att konkurrera på kniven om arbetstillfällen. Alternativet är ett planhushållat energisparande samhälle som delar på tillgångarna och tar till vara alla människors förmåga till upptäckter och besparingar. Mot bakgrund av det sagda hemställer vi att hos Kungl. 1. att studier omgående igångsätts för att i detalj klarlägga hur bristen på energiråvaror kan komma att återverka på olika samhällsområden, 2. att studier omgående startas för att i detalj kartlägga vilka övriga nyckelråvaror som kan förmodas bli bristråvaror, 3. att kartläggning sker av effekter som bristen på energi och råvaror kan få på sysselsättningen branschvis, 4. att framtagande av alternativa energisnåla produktionsmetoder stimuleras, samt 5. att låta utreda de institutionella förutsättningarna för införande av en långtgående planerad hushållning av svensk ekonomi. MAJ () () GOTAB 74 5967 S 1974