ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX0299 · 1974-01-17 00:00:00 — av i m. fl. om inrättande av ett skattelagråd. I motion 11:642 år 1968 begärde herrar i och att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte hemställa om förslag till om inrättande av ett skattelagråd. Motionen avslogs då under hänvisning till inom pågående utredningsarbete i ämnet. Utvecklingen har emellertid visat att behov av ett sådant råd funnits. Skattelagstiftningen har mycket ofta tillkommit i stor hast och ofta förekommer kritik över att kontinuitet, principiell följdriktighet och icke avsedda verkningar åstadkommit allvarliga rubbningar i förtroendet för lagstiftningens klarhet och grundlighet. Inte minst med tanke på den mycket hårda beskattning som medborgarna i vårt land drabbas av är det synnerligen angeläget att denna lagstiftning sker med största noggrannhet. framhöll i sitt betänkande statsskick att skäl talade för att en utvidgning av lagrådsgranskningen vore befogad och att lagrådsremiss i varje fall borde ske av de viktigaste skattelagarna. Vi anser därför att tiden är inne för att inrätta ett skattelagråd till vilket lagstiftning på skatteområdet skall remitteras för yttrande. Med stöd av vad ovan framhållits hemställes att hos Kungl. Maj:t begär en skyndsam utredning och framläggande av förslag om inrättande av ett skattelagråd. () HANS NYHAGE(m) N. ()
mot · FX02990 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om en differentiering av avgiften till ATP för äldre arbetskraft. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1974:932 av m. fl. att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning av frågan om en differentiering av avgiften till tilläggspensioneringen för () () G. () PER () i Gäddvik GOTAB 74 5868 S 1974
mot · FX02991 · 1974-01-24 00:00:00 — Motioner nr 991 1974 av m. fl. om ATP-förmåner för vård i hemmet av anhöriga. Många människor vårdar anförvanter i hemmet. För den enskilde är det i allmänhet ett starkt önskemål att få vara kvar i sina hem . Ur samhällets synpunkter finns intet att invända mot detta under förutsättning att godtagbar vård lämnas. I allmänhet är det barn som i denna situation vårdar sina föräldrar. Den ersättning de erhåller för sitt arbete är ofta så liten att den inte ger någon ATP-poäng. Därmed blir inte de år som vårdnaden omfattar ATP-grundande år. För många av dem som vårdat anförvanter i sina hem innebär det en betydande ekonomsik förlust att de åren då de haft en vårdande uppgift inte är ATP-grundande. Tiden före och efter vårdnadstiden blir ofta så kort att den inte uppgår till . Detta medför att vederbörande vårdare, även om denne under har haft goda inkomster, inte kan få åtnjuta hel ATP-pension. För den som haft vårdnadsuppgiften innebär detta en besvikelse, och vi betraktar det som en orättvisa gentemot dem som ofta fullgjort en betydelsefull gärning. Enligt vår åsikt skall den som vårdat anförvanter i hemmet få tillgodoräkna sig ATP-år , även om vederbörandes inkomster inte medgivit att några ATP-poäng kunnat förvärvas. Under hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag om rätt att tillgodoräkna sig pensionsår inom tilläggspensioneringen även för den som utan omfattande ekonomisk ersättning ägnar sig åt vård i hemmet av anhörig eller annan vårdbehövande. () i Lane-Herrestad . () i
mot · FX02992 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående förmåner enligt försäkringen för tilläggspension till försäkrad med ej pensionsgrundande sjukpenning. I och med att sjukpenningen fr. o. m. 1974 kommer att beskattas och därmed bli ATP-grundande kommer människor som på grund av sjukdom saknat förvärvsinkomst att få förbättrade pensionsförhållanden. En inte så liten minoritet av svenska folket har därmed inom ATP-systemets ram fått ett väsentligt bidrag till sin pensionering. Som i alla situationer då en viktig social reform genomförs uppstår gränsdragningsproblem. I det här sammanhanget kommer människor som drabbats av sjukdom efter ATP-systemets genomförande och att vara väsentligt sämre ställda än de som åtnjuter sjukersättning efter . Att inom ATP-systemets ram lösa de förras pensionsproblem går knappast. Sannolikt skulle det leda till alltför svåra administrativa och tekniska problem. Enkelheten i den nuvarande tekniken skulle förstöras. Däremot vore det tänkbart att över budgeten finansiera en motsvarande rättighet för dem som inte i normal omfattning kunnat intjäna ATPpoäng på grund av sjukdom fram till . För att möjliggöra detta krävs självfallet att frågan närmare utreds, så att dess ekonomiska konsekvenser och tänkbara andra följdverkningar blir kända. Med hänvisning till vad som anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t begär en utredning om kostnaderna och andra följdverkningar för att ge någon form av kompensation åt dem som på grund av sjukdom inte kunnat intjäna annars möjlig ATP-poäng för tiden framtill . () HANS ()
mot · FX02994 · 1974-01-01 00:00:00 — av m. fl. om ersättning enligt lagen om allmän försäkring för kostnad för glasögon. Synfel är ett allvarligt handikapp för många människor. Mer än en tredjedel av befolkning använder glasögon. Ytterligare en tredjedel skulle, enligt gjorda beräkningar, vara i behov av glasögon. Förändringarna i arbetslivet inom såväl verkstadsindustrin som många andra arbetsområden ställer ökade krav på människorna, även när det gäller synen. Människor omplaceras från tidigare arbetsuppgifter eller hänvisas till omskolning på grund av synfel. Åldersförändringar gör sig också fort gällande, just när det gäller synen. För en rad av de reformer som genomförts eller som diskuteras har utgångspunkten varit att den enskilde inte själv skall behöva stå för kostnaderna exempelvis för vård och läkemedel. Detta synsätt bör enligt vår mening också gälla dem som av olika skäl måste använda glasögon. Därför väckte vi till förra årets riksdag förslag om att den pågående utredningen om bidrag till s. k. starrglasögon m. m. borde få kompletterande direktiv om att även förutsättningslöst pröva frågan om att glasögonkostnaden generellt skall infogas i sjukförsäkringssystemet. Motionsyrkandet avslogs, bl. a. med hänvisning till att det tillsatts en hjälpmedelsgrupp med uppdrag att utreda behovet av bidrag till glasögon för barn och ungdom. Att just detta är en angelägen fråga står fullt klart. Men angeläget är också att få det mer långtgående kravet om generell ersättning för anskaffandet av glasögon prövat. En sådan prövning bör enligt vår mening leda fram till förslag om att normalkostnaderna för anskaffandet av glasögon infogas i socialförsäkringssystemet. Med stöd av det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om en prövning av frågan om att normalkostnaderna för anskaffandet av glasögon infogas i sjukförsäkringssystemet. (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FX02995 · 1974-01-24 00:00:00 — av herrar Hyltander och om förmånligare avtrappningsregler vid reduktion av det kommunala bostadstillägget för folkpensionärer. Trots att man sänkte avtrappningsprocenten på KBT för folkpensionärer från till kvarstår det orimliga i denna höga reduceringsprocent. Att en pensionär redan vid så låg extrainkomst utöver folkpensionen som . nått det tak under vilket han får behålla fullt KBT är en orimlighet med hänsyn till penningvärdeförsämringen. Att han sedan för varje nyintjänad 100-lapp därutöver förlorar . av KBT, så att han vid exempelvis . extrainkomst över folkpension förlorar . av KBT, visar ytterligare orimligheten i och för sig av den höga avtrappningsprocenten. Lägger man därtill skatteeffekten på extrainkomster av den nämnda storleksordningen kan nettoinkomsten för vederbörande pensionär av varje därutöver intjänad 100-lapp bli . och i vissa fall bli 0. Många som är i denna situation upplever detta som synnerligen orättvist, speciellt som bostadstillägg i andra former har en avsevärt mildare avtrappning och följer med upp i betydligt högre inkomstlägen än KBT för folkpensionärer. Förhållandet har dessutom en olycklig effekt för den enskilde pensionären, då det ur många synpunkter är viktigt att han har något meningsfullt att syssla med även vid uppnådd pensionsålder om han är vid god vigor, vilket ju ofta är fallet med dagens pensionärer. Att ett system, som innebär så låg behållning av arbetsinsatser som exemplet visar, inte utgör någon stimulans att ta något lättare arbete för den som räknar efter vad han får i behållning är självklart. Nyttan av meningsfull aktivitet även i högre åldrar och i avpassad omfattning bestrids inte av någon och framhålles som betydelsefull av läkare och psykologer. Effekterna av ett så orimligt förhållande på skatte- och deklarationsmoralen torde också vara värda att beakta. Det är den 50-procentiga stora avtrappningen av KBT som har den största negativa effekten för vederbörande pensionär, och det synes därför rimligt att man vid de relativt låga inkomster där här gäller får en mjukare avtrappning, så att en pensionär inte i något fall skulle få vidkännas större avdrag på KBT än motsvarande av extrainkomsten utöver det fria beloppet. I anslutning till vad som anförts hemställer vi att måtte besluta att hos Kungl. Maj:t begära mildrande av reglerna för avtrappning av det kommunala bostadstillägget för folkpensionärer i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · FX02996 · 1974-01-25 00:00:00 — om rätt att använda pensionsanvisning som likvid vid inbetalning av skatt. Många pensionärer har extrainkomster vid sidan av folkpensionen och många av dessa har B-skatt, som de således själva betalar, i regel på postanstalt. För åtskilliga av dessa kan det vara förenat med avsevärda besvär att komma till posten, i vissa fall på grund av rörelsesvårigheter och i vissa fall på grund av stora avstånd, ibland båda i kombination. Därför kan det för vederbörande vara en stor lättnad att kunna klara av sina postala affärer som ligger nära i tiden vid ett och samma tillfälle. Skatteuppbörden har normalt den 13 i vederbörande månad som sista dag, och folkpensionen betalas normalt ut den 15 som första dag. I vissa fall kan helgdagar medföra någon förskjutning så att dagarna rent av kan sammanfalla. Självklart skulle det för vederbörande pensionär, som har båda dessa ärenden till posten, vara en fördel att få klara båda på samma gång en fördel som växer i takt med vederbörandes svårighet att komma till postkontoret. Förslag att låta folkpensionär med B-skatt få rätt att använda sin pensionsavi i samband med inbetalning av skatten har tidigare väckts men avslagits med motiveringen att det skulle vara svåradministrerat. Vi kan inte finna skälet särskilt vägande, och i varje fall torde de administrativa besvären vara minimala jämfört med de besvär pensionärerna har för dubbla postbesök. Ett enkelt förfaringssätt torde vara att pensionsavin läggs tillsammans med kontanter i kassorna vid de få dagars förtidsbetalning det blir fråga om och sedan den 15 redovisas bland övriga inlösta pensionsavier. Vi anser att denna fråga borde ha kunnat lösas internt inom postverket, men då så icke är fallet hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär förslag eller åtgärder som innebär att pensionär, som har att själv inbetala skatt, får använda sin pensionsavi som likvid vid vederbörande postanstalt.
mot · FX02997 · 1974-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om samordning av tidpunkterna för utbetalning av folkpension och inbetalning av skatt. I dagens samhälle eftersträvas att olika rutiner och behov för människorna så smidigt som möjligt anpassas till varandra. Det är en strävan att i olika avseenden vara rationell och därmed förbättra servicen. Folkpensionärerna är en stor grupp som ökar fortlöpande och omfattar vid 1 548 000 personer. Av dessa är ca 1 038 000 ålderspensionärer och 278 000 förtidspensionärer. Folkpensionens årsbelopp inräknat pensionstillskott men bortsett från kommunala bostadstillägg är vid nuvarande basbelopp för ensam pensionär och för pensionärspar. Härtill kommer det särskilda pensionstillägget med som utbetalas . Vidare genomförs en ny etapp av det beslutade programmet för årliga folkpensionshöjningar genom pensionstillskott. En pensionär som inte kunnat förvärva ATP eller som har låg ATP får därigenom en ny standardhöjning av sin folkpension med respektive för makar, räknat på nuvarande basbelopp. Utöver de nämnda beloppen kommer de prishöjningar som genom indexreglerna automatiskt följer av förändringarna i konsumentpriserna. Sammanlagt beräknas folkpensionens årsbelopp (inkl. pensionstillskotten) under loppet av att öka med ca för ensam pensionär och ca för pensionärspar. Detta innebär att de samlade belopp som kommer att utgå för folkpension och kommunalt bostadstillägg beräknas till och ATP beräknas till eller sammanlagt . Pensionerna, som utbetalas en gång , innebär en genomsnittlig utbetalning av . Pensionerna skall då täcka olika utgifter, bl. a. för skatteinbetalning. De preliminära skatteinbetalningarna sker men med inbetalningsterminer som slutar tolfte till fjortonde dagen . Pensionsutbetalningarna sker den 15 i . Genom detta förhållande blir det en osmidighet som kunde undanröjas genom en förändring, så att samma månads pension kunde användas för under månaden aktuell skatteinbetalning. De åtgärder som bör vidtagas är antingen en framflyttning av pensionsutbetalningen eller ett senareläggande av skatteinbetalningen, dock så att skatteinbetalningen avslutas en eller efter pensionsutbetalningen. Under hänvisning till det anförda hemställes att beslutar om sådan samordning av tidpunkterna för utbetalning av pensioner och inbetalning av skatt att skatteinbetalningen avslutas efter pensionsutbetalningen. () i Heden
mot · FX02998 · 1974-01-25 00:00:00 — om ökad flexibilitet vid handläggning av ersättningsärenden enligt lagen om allmän försäkring. skulle ett par makar adoptera en liten flicka, som till börden är tyska. De berörda tyska myndigheterna hade givit klartecken, och flickan flyttade till sina nya föräldrar. Mannen i familjen dog, endast , helt oväntat därefter i en hjärtattack, och hustrun stod nu ensam med barnet och försörjningsbördan. Normalt sett borde barnet ha erhållit barnpension, men då utländskt barn måste ha vistats i innan adoption kan ske, förvägrades den lilla flickan pensionsrätten. Fadern hade inte hunnit bli så att säga juridiskt legitim. Inte heller bidragsförskott utgår på grund av flickans utländska börd. Denna inträffade händelse visar att stelbentheten i byråkratin sträcker sig längre än förnuftet för att inte tala om humaniteten borde tillåta. Jag anser att Kungl. Maj:t bör se över rådande tillämpningsföreskrifter till lagen om allmän försäkring och korrigera dem, där sådana fall som det här relaterade kan inträffa, enligt principen att hellre fria än fälla. Om ändring i lagstiftningen erfordras, bör bli förelagd förslag. Med stöd av vad som anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om översyn av tillämpningsföreskrifterna till lagen om allmän försäkring samt, i erforderliga fall, förslag syftande till att möjliggöra flexibilitet i handläggningen av sådana fall där de försäkrade genom oförvållade händelser av den typ som i motionen relaterats eljest riskerar att ställas utanför den allmänna försäkringens förmånssystem. () i Agnäs
mot · FX02999 · 1974-01-25 00:00:00 — av i Gäddvik m. fl. angående förfarandet vid läkares friskskrivning av patient. I vårt land har vi det senaste århundradet genom samspel mellan kunniga anställda och skickliga företagare fått en allt högre standard. Därigenom har vi fått råd med allt fler trygghetsreformer, t. ex. folkpension, sjukförsäkring m. m. När det gäller sjukförsäkringen är den försäkrade vid längre tids sjukdom beroende av utlåtande från en legitimerad läkare för att erhålla sjukpenning. Helt naturligt måste en noggrann undersökning förutsättas ge underlag för den ansvarige läkarens bedömning. Det förekommer dock att sjukkassans förtroendeläkare utan att undersöka den sjukskrivne avkortar sjukskrivningstiden. Det upplevs naturligtvis stötande både av den sjukskrivne och av den läkare som utfärdat sjukintyget. Alla, särskilt de politiskt verksamma, är medvetna om att många i vårt välfärdssamhälle känner sig utlämnade utan verklig möjlighet att påverka sin egen situation. En ny otrygghet har vuxit fram mitt i det samhälle som strävar efter att sätta trygghetsfrågan främst. Många faktorer har medverkat till detta. Säkert är att en person, som utan ny läkarundersökning får sin sjukskrivningstid ändrad av en instans eller en person som han aldrig träffat, upplever detta som ett maktövergrepp. Om det verkligen är så att sjukförsäkringslagen medger ett förfarande som här i korthet beskrivits, bör lagen eller tillämpningsföreskrifterna ses över så att ändring av en legitimerad läkares sjukdomsbedömning ej får ske utan att förnyad läkarundersökning ägt rum. Med stöd av det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om översyn av tillämpningen av lagen om allmän försäkring syftande till att ändring av legitimerad läkares sjukdomsbedömning och av läkaren därav föranledda slutsatser ej får ske utan att vederbörande patient ånyo läkarundersöks. PER () i Gäddvik () HANS ()
mot · FY021021 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om upplåningsmöjligheter för AB Industrikredit och AB Företagskredit. Bördan för stabilisering av ekonomin i åtstramande riktning har nästan helt fått bäras av kreditpolitiken som dess verkningsbas starkt beskurits genom statsmakternas krav på prioritering av bostadssektorns kreditbehov. Då den prioriterade sektorn helt undantagits från restriktionerna i sådana fall har utlåningen till icke prioriterade sektorer skurits ned även med den del som annars skulle ha fallit på den prioriterade sektorn. En sådan ordning medför allvarliga störningar i de icke prioriterade låntagarnas finansiella och reala planering och försvårar kreditpolitikens och kreditmarknadens anpassning till strukturella förändringar mellan olika sorters kreditbehov. ISOU 1968:3 s. 390 angående kreditmarknadens struktur och funktionssätt konstateras att om kreditåtstramningen verkar hårdast via affärsbankerna och fullkomliga substitut för affärsbankslån inte finns, kommer enbart detta att innebära att mindre och medelstora företag påverkas mest, eftersom de i högre grad finansierar sig med banklån. Mycket riktigt visar det sig även under nuvarande kreditrestriktioner att de mindre och medelstora företagen får svårast att låna upp pengar. räder svårigheter för de mindre och medelstora företagen att erhålla dels kortfristigt kapital i bankerna, dels långfristigt kapital i de särskilt för ändamålet inrättade kreditinstituten. Som exempel kan nämnas att det numera tar innan AB Industrikredit kan betala ut pengar till uppförda projekt mot i normalfallet . är AB Industrikredits och AB Företagskredits medelsbehov för utlåning . kunde samma kreditinstitut endast utlåna 800 milj. kr. Eftersom AP-fonden är långivare till dessa kreditinstitut är situationen bekymmersam. Statens stora budgetunderskott m. m. gör att APfondema kommer att utnyttjas hårt, och möjligheterna för Industrikredit och Företagskredit att låna upp de 400 milj. kr. som fattas hos AP-fonderna torde inte vara stora. Naturligtvis kan Industri kredit och Företagskredit gå ut på den internationella lånemarknaden för att låna upp det belopp som fordras, men detta skulle med största sannolikhet innebära att Industrikredit och Företagskredit tvingas att höja sin utlåningsränta, som ligger på 8,6 resp. 9,1 96. För de mindre och medelstora Företagen är det viktigt att kunna täcka in sitt långfristiga kreditbehov till en icke alltför hög ränta. Därför måste möjligheter skapas för Industrikredit och Företagskredit att låna upp de medel som fordras för att de skall kunna täcka den efterfrågan de mindre och medelstora företagen ställer på långfristigt kapital från dessa kreditinstitut. Dessutom är det av stor vikt att räntan på dessa pengar inte höjs. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller att möjligheter ges för AB Industrikredit och AB Företagskredit att låna ytterligare 400 milj. kr. till en ränta som innebär oförändrad utlåningsränta för dessa kreditinstitut. () . () () ()
mot · FX021598 · 1974-02-05 00:00:00 — i anledning av skrivelse (framst. 1974:11) från talmanskonferensen med överlämnande av betänkande från informationsutredning angående utåtriktade information. Arbetet i och de beslut som träffas där är av avgörande betydelse för samhällets utveckling. Det framstår därför som synnerligen angeläget att medborgarna ges fortlöpande information om detta arbete och om de politiska besluten. I betänkande, avgivet av informationsutredning, ges en lång rad förslag avsedda att förbättra utåtriktade information. Förslagen syftar till att åstadkomma väsentliga förbättringar i vad gäller bl. a. massmediernas möjligheter att dels bevaka skeendet i , dels föra ut information till en bred allmänhet. Vikten av vederhäftig information i ett demokratiskt samhälle kan inte nog understrykas. Medborgarnas kunskaper om det egna samhället vidgas, debatten stimuleras och människornas möjligheter att själva ta ställning i politiska frågor underlättas. Med en sådan vidgad information skapas också förutsättningar för ett starkare samband mellan väljare och valda, vilket är en grundförutsättning för att ett demokratiskt samhälle skall fungera. Den mest naturliga vägen för förmedling av information går via massmedia. Det är därför rimligt att TV, ljudradio och tidningarna ges en central roll i betänkandet. De förbättringar i dessa massmediers möjligheter att föra ut informationen till allmänheten som föreslås i betänkandet är välkomna. Särskilt angeläget är att de små och medelstora tidningarnas möjligheter att få en bred och korrekt informationsservice om det politiska skeendet i beaktas. Utredningen säger i sitt betänkande att man inte anser sig kunna tillmötesgå massmediernas önskemål om en bildservice i . I stället sägs härom att den föreslagne pressekreteraren skall hänvisa den bildsökande till TV :s porträttarkiv eller till redan befintliga bildarkiv. Det måste emellertid konstateras att kostnaden för denna service ofta är ett besvärligt problem för i första hand de mindre tidningarna. För tidningarna utanför kommer därtill svårigheterna att snabbt få fram önskad bild. kan man konstatera att bilden har en utomordentligt stor betydelse för informationen. De möjligheter som bilden och bildtexten ger att lätta upp ett ofta tungt textmaterial försöker de allra flesta tidningar, små och stora, att tillvarata i så stor utsträckning som möjligt. I många fall kan tillgången på bilder vara avgörande för en tidnings vilja att publicera en viss artikel. För att förbättra tidningarnas situation och för att försöka skapa garantier för att riksdagsmaterialet verkligen publiceras är det sålunda synnerligen angeläget att bildservicen till tidningarna särskilt beaktas. Mot denna bakgrund vore det enligt vår mening önskvärt att den av utredningen föreslagna pressekreteraren också fick möjligheter att bygga upp en bildservice, som utan kostnad skulle stå till tidningarnas och övriga massmediers förfogande. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att vid utformningen av den utåtriktade informationen beaktar vad i motionen framförts, särskilt i fråga om bildservice till tidningarna. GOTAB 74 5989 S 1974