ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX02526 · 1974-01-22 00:00:00 — av i och om förbud mot kalhuggning, m. m. De stora kalhyggena som är en följd av det moderna skogsbruket har medfört en omfattande förstöring från natursynpunkt. Natursköna platser intill sjöar och berg har skövlats. Detta har förorsakat rubbningar i klimatiska förhållanden i djur- och växtvärld och kan på avsevärt minska vattentillgången. De ökande kalhyggesawerkningarna måste därför anses vara ett allvarligt hot mot miljön. Kortsiktiga ekonomiska vinster kan få dyrt betalas genom svårbedömbara verkningar på . De ekologiska följdverkningarna av de stora kalhyggena är fortfarande inte klarlagda, men kan uppenbarligen medföra stora problem såväl för miljön som för människorna. Det torde dock sett från rationell skogsvårdssynpunkt och från samhällsekonomisk synpunkt vara omöjligt att helt förbjuda kalhyggen, exempelvis när det gäller överårig skog. Det bör dock vara möjligt att avsevärt begränsa kalhuggningen på stora sammanhängande ytor. Det är de stora sammanhängande kalavverkningarna som vi vänder oss mot, som vi betonar vikten av ökad forskning på området. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att kalavverkning på stora sammanhängande ytor förbjuds, 2. att hos Kungl. Maj:t hemställa att forskningen rörande de ekologiska verkningarna av kalhuggning intensifieras.
mot · FX02527 · 1974-01-01 00:00:00 — av i m. fl. om återvinning av naturtillgångar vid avfallshanteringen. Våra naturtillgångar förbrukas snabbt och de kända tillgångarna av ett flertal råvaror beräknas vara förbrukade inom något eller med nuvarande ökningstakt i användningen. Återvinning av material, där det är möjligt, måste därför bli en regel i dagens konsumtionssamhälle. Problematiken i hela sin vidd är enorm, varför de praktiska lösningarna kan synas svåra att finna. Vi måste emellertid snabbt gripa oss an problemen. Metoder att återanvända våra naturtillgångar måste utvecklas. På några få orter i har man gjort försök med materialåtervinning i avfallshanteringen. Man separerar papper, glas och plåt och låter det användbara gå tillbaka till industrin för förnyad användning som råvara. Det är viktigt att denna form av avfallshantering blir mer allmän över hela landet och att verksamheten understöds. Man måste räkna med stora kostnader när det gäller upplysnings- och informationskampanjer, försök och experiment för separering och återvinning samt, särskilt i initialskedet, själva driften av återvinningshanteringen. För att snabbt få resultat och på bred basis över hela landet få i gång återvinning av våra naturtillgångar bör staten aktivt delta i informationsoch upplysningskampanjerna. Vidare bör statsbidrag utgå till de kapitalinsatser som erfordras i startskedet av återvinningshanteringen. Transporter till och från återvinningsanläggningar bör också vara statsbidragsberättigade. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om snabbutredning och förslag till åtgärder för återvinning av material inom avfallshanteringen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · FX02528 · 1974-01-22 00:00:00 — av i m. fl. om skärpt kontroll av importen av färska grönsaker och frukt. regleras införsel av livsmedel till vårt land genom bestämmelser i veterinära införselkungörelsen, i förordningen angående kontroll vid införsel till riket av köttvaror och djurfett samt i kungörelsen om införsel av vissa ägg- och mjölkprodukter. Kontrollen är således ganska omfattande inom dessa områden. När det gäller färska grönsaker och frukt är förhållandena tyvärr annorlunda. Enligt förslag från torde det i fråga om dessa varugrupper kunna förutsättas att ett generellt tillstånd utfärdas. Detta innebär i praktiken att färskvarorna i det stora flertalet fall kommer att införas till utan särskild ansökan och utan att produkterna blir föremål för undersökning angående bekämpningsmedelsrester. Det skulle således även i fortsättningen vara tillräckligt med det av utförsellandets myndigheter utfärdade sundhetscertfikatet. I detta sägs, som bekant, ingenting om eventuella giftrester i det importerade varupartiet. Den stickprovskontroll som importerade grönsaks- och trädgårdsprodukter blir föremål för här i är fortfarande helt otillfredsställande. Målsättningen för kontrollverksamheten, när det gäller vegetabilier av olika slag, måste vara att livsmedelsverket skaffar sig kännedom om förhållandena i ifrågavarande exportländer, så att försäljning av icke godkända varupartier kan förhindras. Det är vidare angeläget att ingående kännedom om de nationella bestämmelserna i exportländerna angående användning av olika slag av bekämpningsmedel samt giftresttoleransen inhämtas. Tillstånd för import bör inte utfärdas innan ursprungslandets myndigheter i samråd med förvissat sig om att exportören följer de i svensk lagstiftning uppställda kraven. Detta måste anses som helt nödvändigt då flertalet av de länder som exporterar berörda varor till vårt land har väsentligt liberalare bestämmelser i hithörande frågor än har. Det är, även om kontrollen i ursprungsländerna skärps, av största vikt att berörda myndigheter får kännedom om när varorna anländer till svensk gräns så att stickprovskontroll snabbt och i ökad omfattning kan insättas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om skärpt kontroll av importerade färska grönsaker och frukt i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · FX02529 · 1974-01-22 00:00:00 — av i m. fl. om skärpt kontroll av importen av konserverade och beredda köksväxter. Konserverade och beredda köksväxter omfattas inte av tillståndstvång vid införsel till . Det kan knappast hävdas att den behandling dessa produkter undergår innan de förs till är så ingripande att t. ex. restsubstanser av bekämpningsmedel eller nitratnitrithalter väsentligt minskats. Vi anser att införseltillstånd bör krävas för dessa produkter dels därför att importen är mycket omfattande, dels därför att man annars riskerar att råvarupartier av diskutabel kvalitet först förädlas till konserver och därefter exporteras till vårt land. Endast genom inhämtning av ingående kännedom om livsmedelsbestämmelser och produktionsförhållanden inom förädlingsindustrin i berörda länder samt införseltillståndstvång och en ökad provtagning vid ankomst till svensk gräns kan syftet, att förhindra införsel av livsmedel till som inte uppfyller vårt lands livsmedelslagstiftning, uppnås. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att 1. hos Kungl. Maj:t uttalar sig för åtgärder som förbättrar statens livsmedelsverks information om produktionsförhållanden inom konservindustrin i exportländerna, 2. beslutar om införande av införseltillståndstvång och ökad provtagning vid svensk gräns för konserverade och beredda köksväxter. MAJ () () () ()
mot · FX0253 · 1974-01-11 00:00:00 — av i m. fl. angående utbyggnaden av oljeraffinaderierna. Vårt lands energiförsörjning karaktäriseras av en stor planlöshet och brist på långsiktighet. Den nuvarande bristen på olja har uppkommit som en logisk konsekvens av denna planlöshet. Detta har inneburit svåra följder för industrin, kommunikationerna och uppvärmningen av bostäder, som ju till övervägande del utnyttjar oljebränslen. Man kan utan överord påstå att kapitalismen genom sin inneboende anarkiska utveckling skapat sin egen energikris. Endast en planhushållning, där energiförsöijningen inte bedöms efter privata lönsamhetsintressen, kan lösa detta på lång sikt. har genom denna planlöshet i energiförsörjningen helt hamnat i händerna på stora internationella oljebolag. Detta gäller inte minst den del i hanteringen som har att göra med oljeråvarans förädling till bensin, motor- och dieselolja. Raffineringskapaciteten i är följaktligen låg och ligger i enskilda bolags händer. Detta medför att det är de stora oljebolagen som i praktiken styr tillgången på och distributionen av alla produkter som fås ur råolja. kan ingen tala emot en utbyggnad av raffinaderierna. Men en sådan utbyggnad och ökning av raffineringskapaciteten måste ske i statens regi. Denna, liksom den övriga delen av oljehanteringen i vårt land, måste ställas under statlig kontroll. När det gäller ökning av raffineringskapaciteten kan den inte ensidigt ske vid kusterna. Ytterst tungt vägande skäl talar för ett inlandsraffinaderi. Bergslagen tillhör de områden där ett oljeraffinaderi skulle få stor betydelse. I detta område ligger tunga industrier, som är stora konsumenter av raffinerade oljeprodukter. Man har tidigare av miljö- och lönsamhetsskäl motsatt sig en inlandslokalisering. I stället har man fortsatt att förorena kusterna. Det är därför viktigt att utbyggnaden av oljeraffinaderierna sker med senast kända reningsteknik. Här får man inte snävt se till strikt företagsekonomiska skäl. Starka regionalpolitiska skäl talar för en inlandslokalisering i Bergslagen. För att kunna trygga sysselsättningen i Bergslagen är det nödvändigt att energiförsörjningen säkras genom att ett oljeraffinaderi lokaliseras till området. Inte minst viktiga är de följdindustrier som kan uppstå i anslutning till ett raffinaderi. Stora delar av Bergslagen har redan drabbats hårt i sysselsättningshänseende. En lokalisering av denna art skulle bli en god injektion, som kunde vända utvecklingen till det bättre. Regeringen bör därför snabbt överväga att i en utbyggnadsplan för oljeraffinaderierna särskilt beakta en inlandslokalisering till Bergslagen. Ett raffinaderi till detta område skulle ingå som en del i åtgärder för att lösgöra från beroendet av de internationella oljemonopolen. Med hänvisning till ovanstående föreslås att uttalar sig för att vid planeringen för utbyggnad i av oljeraffinaderier beaktas angelägenheten av att ett sådant förläggs till inlandet och att därvid en lokalisering sker till Bergslagen. (vpk) i (vpk) i PER (vpk) (vpk) i
mot · FX02531 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. angående luftföroreningarna i dalgång. dalgång är ett starkt industrialiserat område. Då det är viktigt att den industriella utvecklingen fortsätter och en expansion kan förväntas, innebär detta också risk för ökade luftföroreningar. Undersökningar av luftföroreningar S02 och sot har pågått april 1969september 1971 i södra delen av dalgången. Det är nödvändigt att en uppföljning sker genom kontroll av luftföroreningar och andra föroreningar av miljön. Undersökningen bör omfatta S02 och sot och kombineras med vindriktningsregistreringar. Dalgången är trång, och delar av de luftmassor som förs in utanför pressas av bergskedjorna liksom genom en tunnel, varför här ges utmärkta tillfällen till bedömning av olika föroreningskällor. Här finns också möjlighet att låga inversionsskikt uppträder då luftföroreningarna ökar. Nämnda luftundersökningar bör kombineras med mätningar av surhetsgraden hos nederbörden och möjligen också kvicksilverförekomst i denna, parallellt med mätningar av markens surhetsgrad i dels leråker, dels sandjord. Man erhåller då en omfattande kartläggning av ett i högsta grad intressant område som sakligt underbyggda miljövårdande åtgärder kan vidtas. Med stöd av det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär en undersökning av luftföroreningar av dalgång. GOTAB 74 5777 S 1974
mot · FX02534 · 1974-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om ökad sockerbetsodling. Genom beslut av riksdag fastställdes riktlinjer för den framtida jordbrukspolitiken vari även ingick grunden för reglering av den svenska sockerbetsodlingen för perioden 19691974. Sockerbetsodlingen beslöts då omfatta en areal om 40 000 ha. riksdag beslöt om en utökning av nämnda areal med 1 200 ha lokaliserade till och . Den tidigare överskottssituationen för vissa jordbruksprodukter på världsmarknaden har numera förbytts i knapphet på flera basprodukter i världens livsmedelsförsörjning. Detsamma gäller flera av jordbrukets produktionsmedel. Prishöjningen på bl. a. socker på de internationella råvarubörserna har varit mycket kraftig . överstiger Parisnoteringen på socker väsentligt priset på svenskt socker, och kan man räkna med en fast internationell marknad för socker. Det synes oss därför angeläget att de inhemska produktionsresurserna utnyttjas helt. Den svenska sockerbrukskapaciteten torde utan större olägenhet kunna ta emot sockerbetor från ytterligare ca 7 000 ha. En sådan omedelbar utökning av sockerbetsarealen är också angelägen för att i någon mån fylla det behov av alternativa grödor som behövs som komplement till den ensidiga spannmålsodlingen i vårt lands södra odlingsdistrikt. Dessutom ger en utökad sockerbetsodling ett positivt bidrag till bruttonationalprodukten samt ökade sysselsättningsmöjligheter. Svenska sockerfabriks AB anser att det erfordras en betodling om minst 46 000 ha för att alla de nuvarande sju sockerbruken skall kunna hållas kvar i drift. Det tidigare internationella sockeravtalet, som anslutit sig till, har löpt ut och ersatts med ett tvåårigt provisoriskt avtal. Detta avtal utgör inget hinder för en utökad svensk sockerbetsodling. Vi anser alltså det vara ett väsentligt intresse att för innevarande produktionsår utöka sockerbetsarealen med ca 7 000 ha. Vidare bör man undersöka möjligheterna att utöka sockerbetsodlingen i till att omfatta ca 60 000 ha. En sådan utökning innebär emellertid väsentliga investeringskostnader. Med stöd av det anförda hemställs 1. att uppdrar åt Kungl. Maj:t att överlägga med berörda parter om en utökning av sockerbetsarealen med ca 7 000 ha, motsvarande den svenska sockerbrukskapacite 2. att uppdrar åt Kungl. Maj:t att undersöka förutsättningarna för en utökning av den svenska sockerbetsarealen till 60 000 ha. L. () i N. () i Trobro
mot · FX02538 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. om översyn av konkurrenslagstiftningen. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1974:267 hemställer vi att hos Kungl. Maj:t anhåller om en översyn av konkurrenslagstiftningen, särskilt vad gäller möjligheterna till offentlig insyn och kontroll beträffande sammanslagningar av större företag, i enlighet med vad som anförts i motionen. () i Lane-Herrestad () i Glömminge
mot · FX02539 · 1974-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om en branschutredning för byggnads- och anläggningsbranschen. Byggnads- och anläggningsbranschen är föremål för stora omställningar. Dels fortgår en hård strukturrationalisering. Dels drabbar konjunktursvängningarna i första hand byggfacket. Vidare har övergången till fasta priser i statlig och upphandling medfört särskilda problem för de mindre företagen. Mervärdeskatten verkar olika, särskilt inom måleriet, och en nyetablering genom fackmännens åtaganden på fritid medför att inte alltid stabila företag uppstår för reparationer och villamontering. De uppräknade problemen och en hel del andra förhållanden medför att hela entreprenadbranschen borde göras till föremål för en branschutredning genom industriverkets försorg. att uppdrar åt Kungl. Maj:t att låta genom industriverket företaga en branschutredning för byggnads- och anläggningsindustrin. () () GOTAB 74 5778 S 1974
mot · FX0254 · 1974-01-12 00:00:00 — angående tillstånds- och kontrollförfarandet vid byggande av egnahem. Den byråkratiska processen i samband med anskaffande av tomt och uppförande av byggnad är ganska omfattande. Enligt uppgift som jag erhållit från , som ägnat denna fråga uppmärksamhet, fordras för byggandet sedan tomt anskaffats minst 30 olika formulär eller, med erforderliga kopior, 89 handlingar, som skall diarieföras, granskas och handläggas. För småhus med statliga lån tillkommer ytterligare 28 papper. Inräknas dessutom anskaffningen av tomt, lagfart m. m. torde antalet handlingar för att bygga ett egethem uppgå till ca 150. Från kommun har anmälts att för byggande av småhus på byggklar tomt krävs 78 handlingar. Då är icke sådana uppgifter medräknade som kan ske per telefon. Det är självfallet värdefullt med noggrann reglering av byggnationen, men det kan ifrågasättas om icke blankettskrivning och behandling i olika instanser fått en så stor omfattning att tid, arbetsinsats och kostnader blir alltför omfattande i förhållande till resultatet. Det är angeläget att en kritisk översyn sker, med uppgift att minska den byråkratiska processen i samband med byggnation. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t anhålla att en översyn görs av i motionen påtalade förhållanden.
mot · FX02544 · 1974-01-24 00:00:00 — av herrar Komstedt och i om tillståndsgivning vid försäljning av pyrotekniska artiklar. Det tycks vara en djupt rotad tradition här i landet att de unga skall hälsa bl. a. det nya året med och brak. Den seden har blivit så utbredd att praktiskt taget alla människor bortser från gällande bestämmelser. De som tänder på smällarna ägnar inte en tanke åt att de därigenom mycket ofta förorsakar otrevnad och stora olägenheter för många gamla och sjuka människor, som väcks mitt av de gräsliga smällarna utanför fönstren eller det förekommer faktiskt av att en påtänd smällare kastas in genom brevlådeöppningen. Speciellt upprörande är det för den som syn- och hörbarligen utsätts för ofoget under ett TV-program om de svältande och nödlidande människorna i andra delar av världen. Så hände vid den senaste nyårshelgen. En sådan TV-tittare finner det både stötande och ofattbart att vi här i landet kan kasta bort pengar och förorsaka obehag, irritation och sanitära olägenheter på något så i grunden onödigt och skadeframkallande som dylika smällare, när man på andra håll i världen lider djupaste nöd. Leken med smällarna är i bästa fall meningslös, i sämsta fall förorsakar den lidande och skador för både den som utsätts för oväsendet och den som handhar pjäserna. Den senare får inte så sällan svåra sprängskador på händerna eller i ansiktet. har utfärdat föreskrifter för inköp av smällare och liknande pyrotekniska varor, men de åldersgränser som uppställs däri saknar betydelse, eftersom smällarna ofta tänds på av någon annan. och har förklarat att dessa bestämmelser efterlevs i stort, men tydligt är att smällarna mycket ofta fyras av utan hänsyn till hur oväsendet påverkar sjuka, trötta, nervösa och gamla människor i omgivningen. Bruket att bränna av nyårssmällare är ingalunda bara ett oskyldigt sällskapsnöje. Det framgår tydligt av den allvarliga olycksfallsstatistiken efter varje nyårsfirande. Genom att tillhandahålla smällare och liknande pyrotekniska varor i butikerna legaliserar man också användningen av dem, medan ett förbud skulle kriminalisera ofoget och nedbringa överträdelsernas antal så starkt att polisen verkligen kunde beivra brott och få denna otrevliga och skadliga sedvänja ur världen. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs att i avvaktan på förslag från utredningen om handeln med pyrotekniska varor måtte anhålla att Kungl. utfärdar förordning om att pyrotekniska varor endast får köpas av den sorn erhållit tillstånd härtill av polismyndigheten på orten. () ()
mot · FX02546 · 1974-01-22 00:00:00 — av i och i om förbud mot försäljning av pyrotekniska varor. , t. ex vid nyårs- och valborgsmässofirande, har det blivit allt vanligare att barn och ungdom på ett okontrollerat sätt förvärvar och använder raketer, fyrverkeripjäser och s. k. smällare. Allvarliga olyckor och olyckstillbud p. g. a. ovarsamt handhavande av dessa pjäser har alltför ofta inträffat. Trots att det enligt gällande bestämmelser är förbjudet för barn att inköpa dessa artiklar samt att den som fyllt endast får inköpa mindre pyrotekniska varor, florerar ett utbrett missbruk då det ofta händer att äldre kamrater står för inköpen. Det är även förbjudet att använda pyrotekniska artiklar inom stadsplanelagt område utan speciellt polistillstånd. Sådant tillstånd söks sällan. Frågan är hur många som ens känner till att det finns en sådan förordning. För att få slut på det oskick och den fara för allmän säkerhet som ett ovarsamt eller förargelseväckande handhavande av pyrotekniska varor innebär, bör all försäljning förbjudas, utom i de fall då polistillstånd för varornas användning sökts och beviljats. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs att beslutar 1. att förbjuda försäljning av pyrotekniska varor, 2. att undantag från förbudet må göras endast i de fall där polismyndighets tillstånd i förväg inhämtats.
mot · FX02547 · 1974-01-22 00:00:00 — av i m. fl. om återinförande av affärstidslagen. En undersökning av helg- och söndagsöppet, som affärstidsnämnden låtit utföra, visar att detta varierar mycket kraftigt mellan olika orter. Undersökningen har omfattat 22 orter och flera branscher, förutom varuhus och stormarknader. uppvisar här det högsta relationstalet beträffande varuhus, nämligen . Således har samtliga varuhus i haft öppet alla som omfattade oktober månad 1973. och har utnyttjat en tredjedel av tillfällena, , och en fjärdedel. Ställs antalet utnyttjade tillfällen till söndagsöppet i relation tili befolkningsunderlaget uppvisar och den högsta frekvensen. I Norrlandsstäder som har endast få affärer haft öppet. Inget söndagsöppet alls har förekommit i . Eftersom man väl knappast kan påstå att behov av söndagsöppet skulle vara större på en ort än en annan kommer man fram till ganska intressanta resultat. Hade ett verkligt behov förelegat skulle frekvensen varit någorlunda lika över hela landet. Slutsatsen måste bli att det är några få varuhus och kedjeföretag som vill ha öppet under sön- och helgdagar. På de orter där dessa storföretag konsekvent gått in för ett söndagsöppethållande har återverkningarna blivit kännbara för de små kvarters- och glesbygdsbutikerna. Den omtanke om konsumenterna som ursprungligen låg bakom slopandet av affärstidsregleringen har blivit en bumerang mot alla icke bilburna i samhället. Stora nackdelar har uppstått för äldre, sjuka och handikappade. Inom räknade man nog inte i början med de konsekvenser som ett slopande av lagen kom att innebära. finns bland de handelsanställda en kraftig opinion mot de olägenheter som uppstått genom söndagsöppet. Konsumenter och handelsanställda är på samma linje. Ingendera parten är betjänt av att de mindre butikernas existens hotas. Inte minst med hänsyn till den inträffade energikrisen är det av största vikt att avståndet till dagligvarubutiken blir så kort som möjligt. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar om återinförande av affärstidslagen. MAJ () () () () () ()