ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX02575 · 1974-01-24 00:00:00 — av herrar Rämgård och om ökat anslag till kommunala sysselsättningsinsatser, m. m. I statsverkspropositionen 1974 bil. 13 under E 2, Särskilda stödåtgärder i glesbygder, har departementschefen begärt oförändrat anslag, . De kommunala sysselsättningsinsatser som bedrivits med medel från detta anslag har rönt stor uppskattning. kan man räkna med att 11 kommuner bedriver sysselsättningsinsatser bekostade av medel från statsmakterna. Önskemål från ytterligare kommuner att få bidrag har inkommit. som denna verksamhet bedrevs utgick statsbidrag till de objekt som kunde komma i fråga. Reglerna har numera ändrats så att det utgår statsbidrag, och den enskilde eller kommunen får då bidra för att kunna realisera projektet. Det har emellertid visat sig att enskilda människor inte har möjlighet att erlägga denna sin del. Kommunerna får därigenom ta på sig ett betydligt större kostnadsansvar nu än som var fallet tidigare. Enskilda projekt dras tillbaka och kommunerna får i stället försöka skapa egna objekt med åtföljande kostnad. Totalt sett skulle man vinna på att återgå till de tidigare normerna statsbidrag för dessa objekt. Departementschefen har i sitt yttrande sagt: Jag vill för min del särskilt understryka att projekten liksom skall vara arbetsintensiva och att länsarbetsnämnderna skall se till att äldre personer i ökad utsträckning observera detta får tillgång till arbetstillfällena. Det måste vara i grunden fel att kategorisera vilka som skall kunna få arbeta med dessa objekt. Åldersfördelningen är givetvis sned, med hög medelålder i dessa orter. Det finns dock en hel del yngre människor som skulle vilja få sysselsättning på hemorten. Man kan ta pendlarna som exempel. Hur länge orkar dessa människor åka långa sträckor? De tröttnar och skaffar bostad i närheten av arbetsplatsen. Det innebär att man ytterligare har försämrat möjligheterna för den bygden att få en jämnare åldersfördelning. Det måste vara en riktig åtgärd att stimulera alla oavsett ålder att få sysselsättning inom ramen för den intensifierade kommunala sysselsättningsplaneringen. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos Kungl. 1. att statsbidraget till intensifierad sysselsättning höjs till för godkänt projekt, 2. att direktiv ges till länsarbetsnämnden att de arbetstillfällen som uppstår vid de olika objekten inte bara skall tilldelas äldre utan också yngre personer. () PER ()
mot · FX02576 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. om införlivande av med det inre stödområdet. Att tillhöra det inre stödområdet har en hel del fördelar. Det inre stödområdet har betydelse även för annat regionalpolitisk! stöd än sysselsättningsstödet. Inom inre stödområdet brukar nämligen generösare lokaliseringsstöd beviljas än i övriga delar av allmänna stödområdet. Vid den senaste kommunsammanslagningen beslöt regeringen att Ore kommun i skulle tillföras med som centralort. Beslutet föregicks av ändrat ställningstagande vad beträffar kommuntillhörigheten. kommun var tidigare enligt beslut från i tänkt som centralort för Ore. En enig folkopinion i Ore krävde att få tillhöra . ändrade sitt tidigare ställningstagande och beslöt att Ore skulle föras över till , vilket också sedan blev regeringens beslut. Skälet till att Ores befolkning ville höra till var att man kände en naturlig samhörighet med den bygden. En minoritet, som gick emot majoritet att ändra Ores kommuntillhörighet, anförde som skäl bl. a. att om Ore överförs till så hamnar man utanför det inre stödområdet. Man skulle därigenom gå miste om bl. a. sysselsättningsstödet och förlora ca . Det faktum att Ore har införlivats med behöver inte utgöra ett hinder för att få vara kvar i det inre stödområdet. I stället utgör detta ett motiv till att föra hela till inre stödområdet. Den nya har tillförts stora glesbygdsområden, där det finns stora svårigheter att bibehålla en god service åt invånarna. Tar man sedan i beaktande befolkningsutvecklingen, så finner man att kommunen minskat med 106 personer . Visserligen är det en måttlig minskning, men det utgör ändock ett motiv för att skall tillhöra inre stödområdet. Av de skäl som anförts finner vi det synnerligen väl motiverat att införlivas i det inre stödområdet. Möjligheterna blir därmed större att bibehålla och förstärka ett gott serviceutbud i hela storkommunen. Med stöd av det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att införlivas i det inre stödområdet. H. () () () ()
mot · FX02577 · 1974-01-23 00:00:00 — om ökad beredskap för oljebekämpning till havs. För ett land som med mycket lång kust och stor oljeimport är det av yttersta vikt att man har tillgång till både organisation och utrustning för en effektiv oljebekämpning till havs. Ifrågavarande bekämpningsorganisation har vi rent personellt tillgång till, men effektiviteten är givetvis helt avhängig av förefintlig utrustning. Att döma av resultaten vid bekämpningen av exempelvis oljeutsläppen vid både Tärnsjö- och Jawachtaolyckorna saknar man uppenbarligen bl. a. s. k. högsjölänsor. Detta är förvånande, då man hållit på att bygga ut oljeskyddet och dessutom borde i icke obetydlig omfattning ha kunnat tillgodogöra sig erfarenheter från andra länder, t. ex. , och kanske speciellt . I har man i större utsträckning än i något annat land relativt sett inriktat sig på att skaffa specialfartyg från vilka bekämpningsaktioner kan ledas. Vi vill starkt ifrågasätta, om detta är det bästa sättet att använda tillgängliga medel. I de flesta fall bör man kunna utnyttja marinens båtar och i många fall också större fiskefartyg, lotsbåtar etc. Marinens båtar är väl utrustade med sambandsmedel och har betryggande tillgång på såväl sjövan besättning som personal utbildad i sambandstjänst. har också satsat på att ta fram egna katamaranburna oljeupptagare, men dessa synes ej ha fungerat. I annat fall frågar man sig, varför inte den i Falsterbokanalen stationerade oljeupptagaren kom till användning i samband med . Vad som synes speciellt anmärkningsvärt är att man uppenbarligen ännu ej har tillgång till något större antal högsjölänsor. I annat fall borde det i det gynnsamma vädret ha varit möjligt att länsa in Jawachta relativt snabbt och därigenom hindra större delen av oljan att föras vidare av strömmarna in mot stränderna vid , och t. o. m. långt upp i . Mot bakgrund av erfarenheterna från anser vi, att ansträngningarna i mycket större utsträckning än måste inriktas på att anskaffa erforderliga längder högsjölänsor, då sådana är den primära förutsättningen för all oljebekämpning till havs. Länsorna bör ligga upplastade på pallar i depåer utefter våra kuster. Från dessa depåer kan de vid behov snabbt forslas med lastbil till aktuellt kustavsnitt, där de med hjälp av fiskefartyg, lotsbåtar etc. snabbt kan läggas ut. När utsläppet väl är inringat eller begränsat genom länsor i vindriktningen kan man påbörja nästa fas i arbetet, nämligen själva upptagningen av oljan. För detta finns olika metoder, som vi dock inte har anledning gå närmare in på i detta sammanhang. Vi vill starkt ifrågasätta, om inte behovet av bekämpningsfartyg i bäst tillgodoses genom att man dit omplacerar ett av specialfartyg för oljebekämpning, vilket nu är stationerat i . I bör man klara sig bra ändå med den goda tillgång på marin- och andra fartyg som där finns. På så sätt frigör man ytterligare medel till anskaffning av högsjölänsor och liknande utrustning. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställes att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad i motionen anförts beträffande anskaffning av materiel för oljebekämpning till havs. () () GOTAB 74 5784 S 1974
mot · FX02579 · 1974-01-23 00:00:00 — om befrielse från skyldighet att ställa säkerhet för förbättringslån. Enligt kungörelsen om förbättringslån utgår lån av statsmedel till: a) den som uppnått ålder eller utan att ha uppnått denna ålder åtnjuter folkpension enligt lagen om allmän försäkring, b) handikappad som ej åtnjuter folkpension, c) den som tillhör befolkningsgrupp som lever under särpräglade förhållanden. Enligt anvisningarna till kungörelsen anges att förbättringslåneformen skall i huvudsak användas för iståndsättning av lägenhet med svåra brister eller kompletterande utrustning av denna. För äldre människor och handikappade och för befolkningsgrupper som lever under små ekonomiska förhållanden är dessa förbättringslån av den största betydelse för upprustning av bostäderna. Förbättringslånen utlämnas antingen som räntebärande amorteringslån, i sin helhet, eller med en del som räntebärande amorteringslån och en del som räntefri stående del, eller i vissa fall som räntefri stående del, i sin helhet. De räntefria förbättringslånen är maximerade till . per lägenhet och i årets statsverksproposition föreslås en höjning av beloppet till . Som säkerhet för förbättringslån lämnas som regel inteckning i fastigheten. För förbättringslån som i sin helhet utgör räntefri stående del och som uppgår till högst . behöver ingen säkerhet ställas. I de flesta fall lämnas dessa mindre lån ut som förskott efter det att ansökan inkommit och avskrivs när förbättringsarbetet är utfört och avsynat. De förbättringar som kan rymmas inom . är mindre åtgärder, t. ex. anordnande av tvättrum, w c eller mindre elinstallation. Då det som regel är äldre människor som får denna hjälp för mindre förbättringsarbeten, är det smidigt och praktiskt att inte behöva ta ut inteckningar som säkerhet. Många äldre har en ovilja att låta inteckna sin fastighet, det gäller i många fall ensamstående personer. Där stärbhus står som ägare och den efterlevande maken disponerar fastigheten och skifte ej ägt rum, blir det mer komplicerat med inteckningsförfarande. Till följd av penningvärdets förändring och genom att det inte går att få relativt små förbättringsarbeten utförda inom fyratusenkronorsramen bör den del av förbättringslån som enbart inskränker sig till räntefri stående del, där säkerhet inte behöver ställas, höjas till . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om sådan ändring av kungörelse om förbättringslån att för förbättringslån som utgör räntefri stående del och som uppgår till högst . säkerhet icke behöver ställas. () ()
mot · FX0258 · 1974-01-01 00:00:00 — av herrar Fågelsbo och om åtgärder för att stimulera användningen av inhemska bränslen. Inskränkningarna i leveranserna av olja från har mycket påtagligt riktat uppmärksamheten på behovet av att utnyttja inhemska bränslen i större utsträckning. En mera omfattande användning av ved, torv och andra liknande bränslen skulle göra folkhushållet mindre beroende av leveranser utifrån och därmed mindre sårbart i situationer som den nuvarande. En bidragande orsak till att användningen av inhemska bränslen har minskat är utan tvivel att den som använder ved, torv och andra bränslen från egen fastighet blir beskattad för detta. Det har lett till att även skogsägarna har gått över till att värma upp sina bostäder med olja eller elkraft. Redan de ökade kostnaderna för huggning och hemtransport av vedbränslen överstiger ofta inköpspriset för olja och andra importerade bränslen. När det egna bränslet dessutom blir beskattat, utgör detta en drivkraft för att gå över till andra uppvärmningsmetoder. Naturaförmånen av fritt bränsle från egen fastighet har sålunda i verkligheten minskat i värde. Redan detta förhållande talar för att beskattningen bör slopas. Den utveckling som kan förutses på bränslemarknaden med väsentligt högre priser även när tillförseln av olja normaliseras utgör ytterligare ett skäl för att slopa beskattningen. Det bör emellertid enligt vår uppfattning också övervägas att gå ett steg längre och stimulera alla fastighetsägare att använda inhemskt bränsle. En sådan stimulans kan ha formen av ett särskilt bidrag eller ett avdrag på skatten. Man kan t. ex. tänka sig ett speciellt avdrag vid villaoch fastighetsbeskattningen, om fastigheten är utrustad med uppvärmningsanordningar, där man utnyttjar ved, torv, sågspån, flis och sopor. Ett sådant avdrag skulle utan tvivel stimulera till en samhällsekonomiskt och beredskapspolitiskt bättre fördelning när det gäller användningen av olika bränslen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi A. att hos Kungl. anhåller om utredning och förslag beträffande särskilda stimulansåtgärder för att öka användningen av inhemska bränslen i egna hem och andra bostadsfastigheter i enlighet med vad som har anförts i motionen, B. att beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet slopas.
mot · FX02581 · 1974-01-22 00:00:00 — om ökad representation för landstingen i länsstyrelsernas styrelser. Länsstyrelserna består av landshövding och tio ledamöter. Av dessa tio ledamöter väljs fem av landstingen och fem utses av regeringen. Som har påvisats i , har regeringen utnyttjat sin utnämningsrätt beträffande ledamöter i länsstyrelserna på ett sådant sätt, att länsstyrelserna fått socialdemokratisk majoritet även i län där detta på intet sätt svarat mot den politiska åsiktsbilden hos medborgarna i länet. Det inträffade aktualiserar frågan om vilket organ som skall utse länsstyrelsernas ledamöter. De principiella skäl, som talar för att landstingen skall välja även de fem ledamöter som utses av regeringen, förstärks av de erfarenheter som gjorts av nuvarande ordning. Jag föreslår att beslutar att en sådan ändring genomförs möjligt, som ett första steg i avvaktan på en mer genomgripande länsdemokratisk reform. beslut i frågan bör fattas i sådan tid, att landstingen kan utse tio ledamöter i varje länsstyrelse. Mandattiden för de nuvarande ledamöterna bör därför avkortas, så att den löper ut i och med 1974 och de nya ledamöterna kan tillträda . På samma sätt bör förfaras med suppleanterna för dessa tio ledamöter. På vederbörande utskott torde få ankomma att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag 1. att beslutar att landstingen skall välja samtliga ledamöter i länsstyrelserna, utom landshövdingen, och suppleanterna för dessa ledamöter, 2. att beslutar att nyval till länsstyrelserna enligt denna ordning skall ske och att de nyvalda ledamöterna skall tillträda .
mot · FX02582 · 1974-01-24 00:00:00 — om vissa lättnader i de mindre företagens uppgiftsskyldighet. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1974:395 hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslag som medger de små företagen undantag från uppgiftslämnande i de fall där detta ej är oundgängligen nödvändigt och eljest förenklade rutiner i fråga om redovisning och uppgiftslämning till myndigheter och institutioner samt ersättning för uppgiftslämnandet.
mot · FX02584 · 1974-01-24 00:00:00 — om insatser för en barnvänlig boendemiljö. anvisade 30 milj. kr. på tilläggsstat till särskilda insatser under innevarande budgetår för en boendevänlig barnmiljö m. m. Medlen ställdes till förfogande för att åstadkomma förbättringar av de ofta torftiga uppväxtmiljöer som många nyare bostadsområden uppvisar. 1 den framlagda propositionen åberopade departementschefen bl. a. servicekommittén, kommittén för barns utemiljö och barnstugeutredningen. Det är särskilt i storstadsregionerna som de trista, fantasilösa och undermåliga miljöerna föga lämpade för barn att växa upp i förekommer. Dessa bör självfallet i första hand komma i åtanke vid fördelningen av det statliga bidraget. innebär ett sådant konstaterande i verkligheten en allvarlig vidräkning med och ett underkännande av den slentrian och kortsynthet som länge präglat planering och utformning av bostadsområdena i storstäderna och som därtill försvarats av de ansvariga. Det är därför med tillfredsställelse man noterar att åtgärder nu vidtas för att bättra vad som brustit. För det fortsatta arbetet är det enligt min uppfattning viktigt att en kartläggning kommer till stånd och registrering sker av brister i lek- och boendemiljöerna i de nyare bostadsområdena, även om det inte torde vara möjligt att inom de nu givna ekonomiska ramarna rehabilitera alla områden som är i behov därav. Om den summa som staten ställt till förfogande visar sig vara otillräcklig för att åstadkomma förbättringar mer än i ett starkt begränsat antal fall, bör med hänsyn till det stora behov som genom tidigare brister i planeringen uppkommit ytterligare medel ställas till förfogande. Den senkomna insikten, uttryckt i ovannämnda utredningar dels om vad en god uppväxtmiljö innebär och betyder, dels om de brister som vidlåder så många bostadsområden, tillkomna också , bör i fortsättningen tas till vara genom en omsorgsfullare planering av bostadsmiljöerna. Med hänvisning till vad som har anförts hemställer jag att i skrivelse till Kungl. Maj:t som sin mening uttalar vad som anförts i motionen beträffande de fortsatta insatserna för att skapa en barnvänlig boendemiljö. GOTAB 74 S785 S 1974
mot · FX02587 · 1974-01-25 00:00:00 — av herrar och i om befogenhet för nyvald fullmäktigeförsamling att före mandatperiods ingång besluta om antalet ledamöter och suppleanter i kommunala organ. Kommunallagens regler om val till nämnder och andra organ vid ingången av ny mandatperiod har lett till vissa otillfredsställande konsekvenser som bör undanröjas. Det föreskrivs i 13 § kommunallagen an val till de befattningar inom kommunen, som blir lediga , skall förrättas vid sammanträde före utgången av december månad, och an dessa val , då allmänna val hållits, skall förrättas av de nyvalda. Ofta aktualiseras i samband med dessa val även frågor om att ändra antalet ledamöter och suppleanter i de organ det gäller. Det har fastslagits av regeringsrätten att sådana frågor är att betrakta som särskilda ärenden, skilda från själva valet. Detta medför bl. a. kungörelse- och beredningstvång (RÅ 1957 ref. 5). Mot dessa konsekvenser kan knappast göras några sakliga invändningar. En annan konsekvens, som däremot inte är godtagbar, är att väl den gamla men inte den nyvalda fullmäktigförsamlingen har behörighet att fatta beslut om ändring av antalet ledamöter och suppleanter i kommunala organ för den kommande mandatperioden (RÅ 1972 ref. 4). Det har rent av förekommit att beslut av den innebörd som åsyftas här fattats efter allmänt val som medfört majoritetsomkastning och i strid mot den nya fullmäktigmajoritetens vilja. Exempel därpå kan ges . En majoritet, som i val förlorat sin ställning, har försökt hindra den nya majoriteten att under den nya mandatperioden få de arbetsmöjligheter i nämnder och andra organ, som den själv har åtnjutit , resp. försökt säkra sig själv en bättre ställning i minoritet än den velat ge minoriteten under sin egen regeringstid. Att ändringar i antalet ledamöter och suppleanter kan få sådana konsekvenser är en ofrånkomlig följd av det proportionella systemet. Den gamla fullmäktigemajoritetens intresse är vanligen att öka antalet ledamöter och suppleanter, medan den nya majoritetens intresse är att minska detta antal. Det är enligt gällande lagstiftning inte utan vidare möjligt att minska antalet under löpande period, dvs. att korrigera i efterhand. De resultat, som gällande lagstiftning sålunda leder till, är inte godtagbara. De har givetvis inte varit avsedda, utan torde ha uppkommit genom rent förbiseende, då mandattiderna för kommunstyrelserna och andra organ omlades. Lagändring bör därför komma till stånd. Här har endast talats om den allmänna kommunallagen. Det är emellertid självfallet att även övriga kommunala lagar bör ses över . Av de skäl, som utvecklats här, föreslås att anhåller hos Kungl. Maj.t om förslag till sådana ändringar i kommunallagstiftningen, att nyvalda fullmäktige (landsting) får rätt att redan under det år, då de blivit valda, besluta om antalet ledamöter och suppleanter i kommunala organ under den kommande mandatperioden. H. () ()
mot · FX02588 · 1974-01-25 00:00:00 — om förbud för politiskt parti att inneha ägarintressen i direktreklamföretag. Direktreklam är den mest expansiva delen av reklambranschen. Med datatekniskens hjälp kan denna reklamform fä oanade möjligheter att nå medborgare med direktstyrd information. De foretag som arbetar i denna bransch använder sig av omfattande person- och näringsregister. Med s. k. databrev kan man med till synes vanlig skrivmaskinstext från utskriftsenheten i en datoranläggning vända sig till utvalda målgrupper, som kan tänkas vara mest mottagliga för den politiska eller kommersiella information det gäller. Ett foretag i branschen skriver om sin verksamhet med databrev att kunden kan erhålla vilket adressregister som helst. Bara det finns på data. är så upplagt att Du skall kunna vara litet extra personlig mellan raderna. Du kan t. ex. få obegränsat antal ifyllnadsrader var som helst i brevet. Vi åtar oss allt från att skriva dessa brev åt Dig till att lägga dem på brevlådan. Denna form av reklam utgör omkring en fjärdedel av alla reklamutgifter. Då direktreklamen inte bara är effektiv, utan i jämförelse med andra reklamformer även är favoriserad genom den utformning reklamskatten fått, kan man räkna med en fortsatt expansion. Bland de företag som arbetar med direktreklam är det ett som genom sin dominans - enligt egen uppgift - intar en särställning på marknaden. Detta företag, , inköptes av Are-bolagen, som till ägs av socialdemokratiska partiet och resten av Folkparkernas centralorganisation. I många olika sammanhang har man påpekat riskerna med att stora dataregister med detaljrik information om medborgare och organisationer kan utnyttjas för kommersiella eller politiska syften. Medborgarnas integritet hotas. Ur den synvinkeln måste det anses vara än mer riskabelt för den personliga integriteten om politiska partier äger egna dataregister, som i kombination med direktreklam används för att påverka olika grupper av medborgare. De politiska partiernas resurser är givetvis avgörande för hur preciserad och vanlig denna form av påträngande information kan bli. Det är sannolikt att endast ett mycket stort parti på detta sätt systematiskt kan påverka medborgarna. Det är uppenbart att den nuvarande situationen, där endast ett parti äger ett företag som dominerar marknaden, kan resultera i att de politiska partierna kommer att tvingas arbeta under helt olika premisser. Allvarliga risker för de enskilda människorna och demokratin skulle uppstå om utvecklingen blev sådan att ett reklamföretag av denna typ finge en helt do har av tradition avstått från åtgärder som innebär lagstiftning när det gäller de politiska partiernas verksamhet. Det finns enligt min mening ingen anledning att frångå denna princip. Icke desto mindre måste det anses oacceptabelt att ett politiskt parti äger eller kontrollerar ett företag, vars verksamhet är att utföra s. k. direktreklam med hjälp av dataregister. Med stöd av det anförda hemställes att beslutar att politiskt parti ej tillåts att inneha ägarintressen i direktreklamföretag.