ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX021105 · 1974-01-24 00:00:00 — av herrar och om vidgad rätt till statsbidrag för täckdikning. Ett rationellt bedrivet jordbruk förutsätter en effektiv dränering. Tyvärr föreligger stora brister i detta avseende. De avsevärda kostnadsstegringarna har medfört att många jordbrukare tvingats eftersätta dikningsunderhållet, men framför allt har den kostnadskrävande täckdikningen minskat i oroväckande utsträckning. Särskilt i de s. k. mellanbygderna och i Norrlands kustland föreligger ett utomordentligt stort behov av täckdikning. De jordbruksmaskiner som används även på mindre gårdar förutsätter helt enkelt att jorden är täckdikad. Lönsamheten vid jordbruket har dock icke lämnat utrymme för sådana kostnadskrävande investeringar. Då det dock anses från flera synpunkter väsentligt att jordbruksdriften och framför allt mjölkproduktionen uppehålls i dessa bygder bör det vara en från allmän synpunkt angelägen åtgärd att underlätta möjligheterna till en rationell jordbruksdrift. De restriktiva möjligheterna till statligt stöd för dikning utgör avsevärda hinder för en utökad täckdikning. Bidrag kan nämligen endast utgå i samband med en omfattande rationalisering. Detta är en från såväl ekonomisk som psykologisk synpunkt helt orimlig ordning. En jordbrukare som innehar och brukar en åkerareal som på lång sikt anses bestående, måste anse det som i högsta grad orättvist, då han icke kan erhålla statsbidrag för en rationaliseringsåtgärd, medan en granne kan erhålla dylikt stöd därför att han getts möjligheter att göra ett tillköp av åker till sin gård. Detta har lett till att täckdikningen har eftersatts på ett med hänsyn till rationell jordbruksdrift oroväckande sätt. Denna utveckling måste rimligen brytas och åtgärder vidtas för att öka aktiviteten. Vi anser att den form av grundförbättring som dikning utgör bör frikopplas från åtgärder för yttre rationalisering. Stöd i form av bidrag skall således enligt vår mening kunna lämnas för täckdikning av all åker som bedöms bli bestående på . En sådan investering behåller sitt värde oberoende av de strukturförändringar som sker och kan följaktligen utföras utan samband med dessa. Inom de delar av landet där stöd utgår till s. k. särskild rationalisering bör statsbidrag för täckdikning kunna utgå enligt de regler som gäller för denna verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att måtte hos Kungl. Maj:t hemställa om sådan ändring i gällande bestämmelser att statsbidrag för täckdikning kan utgå i samtliga fall där åkerjorden i fråga bedöms bli bestående på samt där investeringen i företaget uppgår till . och att den för s. k. särskild rationalisering gällande högre bidragsprocenten skall tillämpas inom de delar av landet där sådan verksamhet bedrivs.
mot · FX021109 · 1974-01-25 00:00:00 — av i Öskevik m. fl. om utökad rätt till statsbidrag för vattenregleringssamfälligheter m. fl. Samfälligheter av olika slag exempelvis vattenreglerings-, diknings-, vattenavlednings- och invallningsföretag samt vägsamfälligheter erhåller ofta statsbidrag till investerings- och underhållskostnaderna. Investeringskostnaderna och därmed statsbidragen uppgår inte sällan till betydande belopp. Samfälligheterna påförs i enlighet med bestämmelserna i mervärdeskatteförordningen mervärdeskatt för de arbeten som utförs. Fram till utgången av gällde att samfälligheter av nämnt slag inte ansågs skattskyldiga enligt mervärdeskatteförordningen, varför avlyftningsrätt för påförd mervärdeskatt icke förelåg för samfälligheterna. Samfälligheternas delägare utgörs ofta av jordbruksföretag eller rörelsedrivande företag, som är skattskyldiga till mervärdeskatt och som därför om de direkt haft kostnaderna skulle ha haft avlyftningsrätt för mervärdeskatten. Någon möjlighet att överflytta avdragsrätten för mervärdeskatt från samfälligheterna till delägarna förelåg icke före . beslöt på grundval av propositionen 1973:163 att göra bl. a. den ändringen av 17 § mervärdeskatteförordningen (SFS 1973:928) att skattskyldig delägare i samfällighet för vattenreglering, väghållning eller liknande ändamål fr. o. m. fått rätt att dra av så stor del av samfällighetens ingående mervärdeskatt som belöper på hans andel i samfälligheten. Den ingående mervärdeskatten på samfällighets investeringar och övriga kostnader kommer alltså inte i fortsättningen att innebära någon merbelastning på samfällighet eller dess delägare i den mån delägarna är skattskyldiga till mervärdeskatt. För samfälligheter som gjort sina investeringar är som framgått av den redogörelsen situationen en annan. För dessa föreligger en merbelastning. Värdet av erhållet statsbidrag är följaktligen ett annat före och . Som exempel kan nämnas att av i län haft kostnader för utförande av företaget från igångsättandet å sammanlagt , varav ca avser mervärdeskatt. För finansieringen av företaget har utgått statsbidrag och kommunala bidrag med i princip 50 resp. av kostnaderna. Den del av kostnaderna som belöper på delägarna i företaget uppgår till ca . Det kan alltså i det enskilda fallet röra sig om betydande belopp. Med hänsyn härtill framstår det som rimligt att samfälligheter av berört slag kompenseras för merkostnader, som beror på mervärdeskatt, genom tilläggsstatsbidrag så att kostnadssituationen blir densamma oavsett när investeringen gjorts. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t begär förslag om sådan ändring av gällande statsbidragsbestämmelser att särskilt tilläggsstatsbidrag kan utgå som kompensation för kostnadsfördyring på grund av mervärdeskatt till samfällighet för vattenreglering, väghållning eller liknande ändamål. () i Öskevik . () i
mot · FX021112 · 1974-01-25 00:00:00 — av i Nennesholm m. fl. angående stödet till jordbruk med begränsade utvecklingsmöjligheter. I enlighet med beslut vid riksdag utgår statsbidrag till jordbruk för miljövårdande åtgärder samt statligt stöd till mjölkproduktion vid jordbruksföretag med begränsade utvecklingsmöjligheter. Trots att gällande bestämmelser varit i kraft bara från har lantbruksnämnderna fått in många ansökningar, vilket visar att det fanns behov av stödåtgärder på detta område. Tyvärr har lantbruksnämnderna lämnat många ansökningar utan bifall. Avslagsprocenten har i vissa län varit mellan . Som grund för lantbruksnämndernas avslag ligger i första hand, när det gäller stödet för mjölkproduktionen, att företagen varit för små eller att kostnaden varit för liten. I vissa fall är avslagen motiverade med att brukaren inte är ägare eller att ägaren inte är brukare eller att sökanden är för ung. Där är det alltså inte behovet utan ägare eller brukareförhållandena som är avgörande. Kan detta vara riktigt utformade bestämmelser? Behovet om stöd för det mindre jordbruket som oftast har mjölk som huvudprodukt, är stort. Många av dessa företag är deltidsjordbruk, men med en klar vilja till utökad mjölkproduktion. Deras produktionsinsats kommer med ali säkerhet att bli nödvändig. En utökad bidragsmöjlighet skulle ge dessa företagare en stimulans till ökade personliga insatser, där de successivt kunde bygga upp ett mer bärkraftigt jordbruksföretag utan alltför stor skuldbörda. Detta senare gäller inte minst yngre sökanden. Trycket på arbetsmarknaden från deras sida skulle också lätta. Därför vill vi föreslå att gränsen för statsbidrag skall ändras från nuvarande i årsproduktion till och att bidraget skall utgå av investeringskostnaden och med minsta belopp av . Bidrag bör också kunna utgå till silos för kraftfoder och ensilage. Den sökandens ålder bör inte utgöra något hinder för bidragets beviljande. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att beslutar om ändring av bestämmelserna för ovan angivna stöd till jordbruk med begränsade utvecklingsmöjligheter så att detta skall utgå till jordbruk med en årlig mjölkproduktion av , 2. det 25-procentiga bidraget till investeringar skall gälla förutom mjölkrum och gödselvårdsanläggningar också för fordersilo av olika slag och att minsta bidrag skall utgöra . samt kunna utgå till brukare som ej äger fastigheten, 3. att den sökandes ålder ej skall utgöra hinder för bidrag. () i Nennesholm () () i Heden i Skärstad
mot · FX021113 · 1974-01-17 00:00:00 — av i m. fl. om statsbidrag till vatten- och avloppsledningar. I den planering som pågår inom kommunerna avsätts stora områden för naturvårdsändamål och rörligt friluftsliv. Enligt riksplaneringens intentioner gäller detta särskilt inom kustkommunerna eftersom kustbandet och övärlden anses ha speciella kvalifikationer som bör skyddas. För övärlden ställs också många gåner starka restriktioner upp mot bebyggelse för fritidsändamål. Den bofasta befolkningen på våra öar har dock berättigade anspråk på samhällets service i samma omfattning som övriga medborgare. Vattenförsörjningen och avloppsreningen blir ofta besvärlig och dyrbar. Hopsamling och destruktion ställer sig dock betydligt dyrare, inte enbart på grund av för litet abonnentunderlag utan oftast på grund av de speciella restriktioner som gäller. Som ett exempel på detta kan nämnas inom . Kostnaderna för renhållningen uppgår där till ca . per säck mot normalt . per säck i kommunen i övrigt. För kommunerna medför effekten av denna planering och skyldigheten att ge de bofasta en med andra jämförbar service avsevärda kostnader. Normala anläggningsavgifter för vatten och avlopp förslår inte att klara finansiering av vatten- och reningsanläggningar. Utbyggnaden av dessa reningsanläggningar erfordrar därför, jämfört med andra områden, betydande skattefinansiering. Genom karaktären av naturvårds- och fritidsområden bör vatten- och reningsinvesteringama ges hög prioritet. Härför erfordras att statsbidragen till vatten- och avloppsledningar återinförs samt att statsbidraget till reningsverk ökas. I princip borde statsbidraget täcka hela kostnaden efter avdrag med belopp motsvarande normala fastighetsägarebidrag. Även de extraordinära kostnaderna för renhållning borde medföra rätt till statligt bidrag från . borde enligt vår mening ges möjlighet att bevilja bidrag till va-sanering. För byggande av reningsanläggningar borde verket ha möjlighet bevilja bidrag enligt andra och generösare regler än vad som normalt gäller. Vidare bör verket ha möjlighet att till områden med extraordinärt höga kostnader för hopsamling och destruktion av sopor bevilja bidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till vatten- och avloppsledningar, reningsanläggningar samt renhållningskostnader inom naturvårds- och fritidsområden, speciellt inom övärlden. . () i () ()
mot · FX021114 · 1974-01-25 00:00:00 — av herrar i och angående besvär över lantbruksnämnds beslut om markförsäljning. a. vid riksdag, har frågan om enskilda markägares möjlighet att till högre instans överklaga lantbruksnämnds markförsäljning varit föremål för diskussion. Enligt nuvarande ordning finns normalt inte någon möjlighet att genom besvär nå en förändring av lantbruksnämndens beslut. Dock skall enligt gällande föreskrifter nämndens beslut om markförsäljning underställas lantbruksstyreisens prövning om minst två ledamöter eller minst en ledamot och föredraganden haft annan mening än majoriteten i nämnden. Det beslut lantbruksstyrelsen då fattar kan ej heller det överklagas. Undertecknade instämmer i den bedömning tidigare gjort, nämligen att en omfattande eller generell vidgning av besvärsrätten skulle leda till svårighet vid avgränsningen av såväl besvärstid som frågan om vem som skall ha rätt till besvär. Vidare skulle en sådan vidgning lätt kunna leda till en tungrodd praktisk hantering. Emellertid finner vi det motiverat att Kungl. ges möjlighet att pröva vissa av de aktuella ärendena, nämligen de vilka enligt nuvarande föreskrifter automatiskt underställs lantbruksstyrelsen, dvs. ärenden i vilka skiljaktiga uppfattningar av det slag som ovan redovisats finns i lantbruksnämnden. En sådan möjlighet för den enskilde att få sitt ärende hänskjutet till Kungl. Maj:t i de fall då lantbruksnämnden inom sig rymt olika uppfattningar skulle sannolikt leda till en ökad upplevelse av rättstrygghet. att hos Kungl. begär översyn av nu gällande bestämmelser i den anda som motionen anger angående besvärsrätten i markförsäljningsärenden.
mot · FX021115 · 1974-01-25 00:00:00 — av i Gäddvik m. fl. angående statsbidrag till täckdikning. Bidrag till täckdikning kan enligt gällande bestämmelser endast utgå i samband med en omfattande rationalisering. Bestämmelsen förefaller att vara omotiverad både av rättviseskäl och eljest. Det finns stor anledning att främja täckdikningsföretag för att dels kunna sammanlägga mindre åkrar till större, mera anpassade för modern maskindrift, dels också öka markens bärighet och produktionsförmåga. Täckdikning är i varje fall lönsam, men i synnerhet i de norra delarna av landet med små marginaler för den enskilde jordbrukaren tycks ekonomiska resurser för täckdikning utan statliga stimulansbidrag bli alltför betungande. I vart fall har täckdikningen inom dessa områden minskat i oroväckande utsträckning. Enligt lantbruksstyrelsens statistik lämnades bidrag för nytillkommande täckdikningsföretag omfattande 5 853 ha åker med statligt stöd mot över 14 000 ha . Av allt att döma är det framför allt i och skogsbygderna som täckdikningen släpar efter. Inte minst i dagens livsmedelssituation, som kräver att all mark lämpad för jordbruksdrift utnyttjas effektivt, anser vi det vara angeläget med en målsättning som innebär att all som bedöms bli bestående på också blir täckdikad. I första hand anser vi att statsmakterna bör stödja täckdikningsinvesteringar i de delar av landet där stöd utgår till s. k. särskild rationalisering och då inte bara i samband med en omfattande rationalisering. Åberopande det anförda hemställs att hos Kungl. anhåller om sådan ändring i gällande bestämmelser att statsbidrag till täckdikning kan medges även utan samband med annan omfattande rationalisering i de delar av landet där stöd utgår till s. k. särskild rationalisering. PER () i Gäddvik () ()
mot · FX021116 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till skogsvägar i det inre stödområdet. Under budgetåren 1972/73 och 1973/74 har statsbidrag om utgått försöksvis till kommunala och enskilda beredskapsarbeten som avser nybyggnad av skogsvägar inom det s. k. skogliga inlandsstödområdet. I årets statsverksproposition, bilaga 11, föreslås att bidraget för /75 skall utsträckas till att utgå av godkänd kostnad för byggande av skogsbilväg inom hela inre stödområdet. Vidare föreslås i propositionen att fler vägtyper än tidigare skall komma i åtnjutande av det högre bidraget. Departementschefen föreslår en uppräkning av rambeloppet med 2 milj. kr. med utgångspunkt i tidigare bidragsprocent och tillämpningsområde. Vi tillstyrker att bidrag skall kunna utgå av godkänd kostnad för byggande av skogsbilväg inom det inre stödområdet samt att fler vägtyper än tidigare omfattas av det högre bidraget. I konsekvens därmed föreslår vi att det särskilda rambeloppet som redovisas under punkten D 4, förhöjning av statsbidraget till skogsvägar i det inre stödområdet, upptas med 6,9 milj. kr. i stället för av departementschefen föreslagna 2 milj. kr. Om någon uppräkning av det särskilda rambeloppet inte sker i den omfattning som vi föreslagit, kan detta medföra att skogsbilvägsbyggandet inom det inre stödområdet kommer att nedgå kraftigt på grund av att medel saknas för att täcka behovet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att rambeloppet under punkten D 4, förhöjning av statsbidraget till skogsvägar i det inre stödområdet, för /75 skall uppta 6,9 milj. kr. PER () () () i Holmgården
mot · FX021117 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående täkt från slaggmassor, m. m. Naturvårdslagen syftar bl. a. till att skona landskapet från olyckliga förändringar av topografin. I § 18 stadgas bl. a. att täkt av sten, grus och sand eller lera för annat ändamål än markinnehavarens husbehov må ej ske utan tillstånd. Denna bestämmelse är bra, i synnerhet då den kompletterats med anvisningar om rätt för att vid behov utfärda närmare föreskrifter, så att företagets menliga inverkan på landskapsbilden såvitt möjligt begränsas eller motverkas. Erfarenheten visar emellertid att vissa allvarliga ingrepp i landskapet icke kan förhindras genom denna paragraf. Visserligen kan ett sådant påtalas, men detta blir i så fall i efterhand, då skadan redan är skedd och medför dessutom en ytterligare belastning för en länsstyrelses naturvårdsavdelning. I en del landskap ingår i landskapsbilden exempelvis slagghögar, som utan att vara ursprungliga i landskapet likväl har funnits där så länge att de utgör ett karaktäristiskt inslag i trakten, helst som de är bevuxna av träd, buskar och annan vegetation. De många nedlagda kalkbrotten t. ex. i på och kan således exploateras utan hinder av § 18, trots att det rör sig om områden som från såväl natur- som fornminnessynpunkt är av riksintresse. I fråga om dylika täkter bör tillstånd erfordras för att topografiska skador skall kunna förhindras. är icke det enda landskap där dylika typer av industrilämningar kan tänkas bli aktuella i samband med täktfrågor. En annan täkttyp har också aktualiserats . Försäljning av matjord har skapat icke obetydliga kommersiella intressen kring matjordstäkter, som skett i sådan omfattning att de kommit att utgöra störande inslag i landskapsbilden. Även i fråga om matjordstäkt bör enligt vår uppfattning i lag stadgas att tillstånd från fordras. Med stöd av det anförda hemställer vi att beslutar att hos Kungl. anhålla om utformande av sådana bestämmelser att täkt från slaggmassor och liknande industrilämningar liksom matjordstäkt i fortsättningen faller under § 18 i naturvårdslagen. () () 1 * 1974.
mot · FX021118 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till Stöd åt hästaveln. Trots en långt driven mekanisering inom skogsbruket har alltjämt ett betydande antal hästar arbete i skogen, främst i gallringsskogsbruket, vilket inte mekaniserats i samma utsträckning som slutavverkningarna. Den aktuella energikrisen har på ett slående sätt visat den levande dragkraftens ökade betydelse. Bristen på såväl kallblods- som halvblodshästar, lämpliga för drag- och ridbruk är i dagens läge betydande. Efterfrågan på prima, väl inkörda skogshästar har ökat mycket starkt. I sökandet efter ersättningsbränslen torde ett ökat veduttag och tillvaratagande av energirikt skogsavfall bli alltmera nödvändigt. Skulle energisvårigheterna bli bestående och kostnaderna för drivmedlen avsevärt ökas, bör särskilda åtgärder vidtas för den inhemska hästavelns stimulerande. hästutredning med åtföljande riksdagsbeslut angående ändring av stödet åt hästaveln medförde en avsevärd reducering av anslaget åt densamma. Stödet inskränktes till ett kvalitetsstöd och nedskärs till kr. 935 000, koncentrerat i huvudsak till hästpremiering, hingsthållning och vissa andra kvalitetsfrämjande åtgärder. som kallblodsaveln nedgått har halvblodsaveln (ridhästaveln) mer än fördubblats. Det oaktat har stödet åt hästaveln successivt minskat från kr. 935 000 till för /. 710 000 och för /. I detta belopp ingår reserverade medel med kr. /73 utgjorde de reserverade medlen under B. 9 Befrämjande av husdjursaveln m. m. kr. För /75 föreslår Lantbruksstyrelsen och departementschefen oförändrat belopp, dvs. 660 000, härav 170 000 av reserverade medel. På grund av det nedskurna anslaget för /74 har vederbörande hästavelsorganisationer icke kunnat erhålla behövliga medel för hingsthållning och övriga avelsbefrämjande åtgärder. På grund av vad här ovan anförts angående energikrisen och de avsevärt ökade drivmedelskostnaderna kommer ökade krav att ställas på vederbörande hästavelsorganisationer de skall kunna tillgodose uppfödarna med tillräckligt antal hingstar samt kunna vidta sådana avelsbefrämjande åtgärder för hästaveln att kvaliteten ökas och en onödigt stor import av hästar undviks. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att utöver föreslagna . rade medel ytterligare . av sådana medel får användas för stöd åt hästaveln under /75 att av vederbörande hästavelsorganisationer användas för hingsthållning och övriga avelsbefrämjande åtgärder. . ÅSLING (c) () ()
mot · FX021119 · 1974-01-25 00:00:00 — av i m. fl. angående vattennivån i . har möjlighet att inom fastställda ramar tillfälligt sänka vattenståndet i sina vattenmagasin. Den rådande energikrisen har aktualiserat en sådan sänkning. För vidkommande har en sänkning av vattenståndet med nämnts vattenregleringar som under rådande energikris torde accepteras av de flesta. I vad det gäller den nu beslutade tillfälliga sänkningen finns således inget att erinra. När det gäller liknande sänkningar finns det anledning att erinra 1971 av fattade beslutet om utbyggnad av ett företag som bl. a. möjliggjorde ökat djupgående i kanalen med . I samband härmed fattades också beslut om inköp av en för Vänernförhållanden lämpad isbrytare. Såväl färdigställande av arbetena med kanalen som leverans av isbrytaren skall ske . Investeringskostnaderna sådana de beräknats i prop. 1971:126 angavs till 56 milj. kr. Målsättningen med dessa åtgärder har varit att stimulera industri och näringsliv i genom att kunna erbjuda året-runt-seglation med tyngre tonnage än vad som varit möjligt i . Det finns nu enligt vårt förmenande risk för att en stor del av den förväntade nyttan med gjorda investeringar på Vänersjöfarten går förlorad om vattensänkningar även kommer att tillåtas. Hamnar, företrädesvis på den östra sidan i , kan inte ta in tyngre tonnage än tidigare och går således mer eller mindre förlustiga de möjligheter som investeringarna i annars har öppnat. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t uttalar att den av medgivna lägsta vattennivån för inte må utnyttjas, om därmed de investeringar som gjorts i för tyngre tonnage till inte kan fullt utnyttjas. L. () i . NISSER (m) HANS NYHAGE (m)
mot · FX021122 · 1974-01-25 00:00:00 — av i Ulfsbyn m. fl. om konsultverksamhet till mindre företag. I (SOU 1972:78) föreslogs att på försök skulle avsättas som bidrag till konsultverksamhet. Avsikten var främst att med konsultverksamheten nå de mindre företag som inte utnyttjar konsulttjänster i tillräcklig utsträckning. föreslog vidare att medel skulle avsättas för försöksverksamhet med förstärkt företagsservice inom företagarföreningarnas ram. Det senare förslaget har förverkligats i och med budgeten 1973/74. För /75 föreslås för detta ändamål, en höjning med . Den av föreslagna försöksverksamheten med bidrag till konsulttjänster har emellertid ännu inte påbörjats, annat än i den utsträckning konsulttjänster ryms inom företagarföreningarnas utvidgade serviceverksamhet. föreslog emellertid att olika kanaler för konsulttjänsterna skulle prövas. Näringslivets branschorganisationer har nära kontakt med företagen. De har också förutsättningar att ge kvalificerad och specialiserad service till företagen. Försöksverksamhet med bidragsgivning till konsultverksamhet skulle med fördel kunna bedrivas inom ramen för branschorganisationerna. Det ekonomiska utrymmet för anslag till detta ändamål torde finnas i och med anslagshöjningen till företagsservice. Åberopande det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag att under trettonde huvudtiteln punkten B 4 avsättes av anslaget till företagsservice för försöksverksamhet till konsultverksamhet inom ramen för branschorganisationerna. () i Ulfsbyn HANS () () () () () ()