ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX02714 · 1974-01-25 00:00:00 — av herrar i och angående statsbidraget till starrglasögon. Under föregående år utfärdade Kungl. Maj:t bestämmelser för statsbidrag till glasögon åt starropererade, innebärande att bidraget skall utgå av kostnaden, dock högst . En starroperation innebär att linsen borttages ur ögat, som därigenom förlorar en avsevärd del av sin ljusbrytande förmåga. För att patienten över huvud taget skall kunna fungera efter en gråstarrsoperation måste han bära glasögon med mycket stark förstoring. Från denna synpunkt kan således starrglasögon helt jämföras med andra typer av proteser. Statsbidrag till exempelvis arm- och benproteser har utgått alltsedan 1937, till en början med 2/3 av kostnaden och med hela kostnaden. I samband med införandet av statsbidrag till ADL-hjälpmedel 1967 utvidgades bidraget till att omfatta andra typer av proteser som peruker, vadutfyllnader samt bröst- och ögonproteser. Principen för bidrag till starrglasögon avviker således från gällande bestämmelser om bidragsgivning till alla sådana proteser som beviljas genom hjälpmedelskungörelsen. Departementschefen anför som ett skäl att de flesta starropererade är personer som upphört att vara yrkesverksamma och att bidraget är avsett som en ekonomisk lättnad då det gäller att skaffa starrglasögon. Några sådana motiv då det gäller andra proteser har inte tidigare framförts. Dessutom företages starroperationer i inte obetydlig utsträckning på barn och ungdomar samt synskadade i aktiv ålder. Eftersom bidraget föreslås utgå enbart i samband med operationen, bereds dessa ingen ekonomisk lättnad i samband med återanskaffning av glasögon. 1 hjälpmedelsgruppens utredning anges att kostnaden för olika typer av glas varierar högst avsevärt. Förekomsten av ett flertal typer av glas måste dock ställas mot de individuella behoven, och man måste förutsätta att patienten skall få de glas som ger den bästa rehabiliteringen. Vad som möjligen kan anföras som skäl för en kostnadsbegränsning är att patienten kan välja onödigt dyra bågar. Variationen i pris på dessa torde dock inte vara särdeles stor i jämförelse med vad fallet är beträffande andra proteser. Utredningen anger ytterligare som skäl för begränsning av bidragsgivningen att man kan befara en prisstegring till följd av införande av bidrag. Detta bör dock motverkas på annat sätt än genom egenavgifter. Principen för bidragsgivning till starrglasögon bör i likhet med vad som gäller för andra typer av proteser vara full kostnadstäckning. utredningen kan man sluta sig till att flertalet patienter skulle få full kostnadstäckning med ett bidrag på högst . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t begära förslag till nya statsbidragsbestämmelser syftande till full kostnadstäckning för starrglasögon.
mot · FX02716 · 1974-01-25 00:00:00 — angående anslaget Bidrag till Länkrörelsen m. m. Anslaget Bidrag till Länkrörelsen (bilaga 7, J7) i statsverkspropositionen har föreslagits till . för /75, jämfört med . under innevarande budgetår. Den föreslagna höjningen med . motsvarar inte ens försämringen i penningvärdet . Mot den bakgrunden och med tanke på de stora behov som finns när det gäller kampen mot alkohol- och narkotikamissbruket framstår anslaget som mycket blygsamt. Ur anslaget skall bl. a. utgå bidrag till organisationer som sysslar med rehabilitering av narkotika- och alkoholskadade personer. blev vissa sådana organisationer av oförklarlig anledning nekade anslag, detta gäller t. ex. för filantropisk verksamhet. beräknar att ur anslaget för nästa budgetår skall utgå endast . som bidrag till ideella organisationer för rehabilitering av alkoholskadade. Departementschefen utgår från att av anslaget endast . sammanlagt skall stå till förfogande för kommuner och ideella organisationer som ägnar sig åt rehabilitering av alkohol- och narkotikaskadade personer. Med tanke på den positiva syn på de ideella organisationernas arbete som kommit till uttryck i socialutskottets betänkanden i ärendet , är vi förvånade över den restriktiva syn som kommer till uttryck i anslagsförslagen. Vi menar att med tanke på den relativt låga summa som föreslås till dessa ändamål bör hela summan stå till de anslagssökande organisationernas förfogande. En uppdelning av anslaget mellan olika grupper av sökande bör inte ske i förväg. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hela anslaget Bidrag till Länkrörelsen m. m. skall stå öppet för samtliga bidragssökande och fördelas på grundval av inkomna ansökningar.
mot · FX02719 · 1974-01-25 00:00:00 — av herrar i och i om ökad medelsanvisning till . har genom en intern översynsutredning och därav följande åtgärder inom företaget kunnat uppnå vissa besparingar. I statsverkspropositionen synes Kungl. Maj:t ha den uppfattningen att ytterligare kostnadssänkningar kan fortsätta. Departementschefen synes dock inte ha tagit tillbörlig hänsyn till de automatiska kostnadsstegringar som icke är beroende av företagets beslut, utan är en följd av statsmakternas beslut, och inte heller ha insett att det anställningsstopp som rått knappast kan bli en permanent företeelse. Den minskning av tilldelade medel i förhållande till företagets äskanden som Kungl. i statsverkspropositionen, bilaga 10, förutsatt är från företagets, de anställdas och allmänhetens synpunkt ytterst beklaglig. måste mot bakgrunden av den minskade medelstillgången göra omdispositioner i planeringen. Detta får till följd att personella och tekniska resurser inte kan utnyttjas med högsta grad av ekonomi. Det betyder vidare att fria producenter i allt mindre grad kan användas. Programkvaliteten kan också riskera att sjunka till följd av alltför låsta dispositioner. Den samhällsinformation som enligt avtalet med staten är ålagd att svara för riskerar också att förlora i mångsidighet. De planer på ökad regional TV-verksamhet och de möjligheter till en decentraliserad riksprogramproduktion som det är företagets ambition att genomföra måste till följd av Kungl. Majrts angivande av medelstilldelningen uppskjutas till en oviss framtid. Just i detta avseende anser vi att de största olägenheterna finns. Det borde förvisso vara en angelägen uppgift att påskynda decentraliseringsprocessen så att medborgarna verkligen kunde känna att det är deras eget medium och inte, som säkert många menar, ett ganska opersonligt jätteföretag i huvudkommunen . Mot bakgrund av medelsäskanden och med åberopande av det anförda hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj :t som sin mening uttalar att Kungl. Maj:t för /75 bör medge att ianspråktaga fondmedel intill ett belopp som med överstiger i statsverkspropositionen angivna. GOTAB 74 5806 S 1974
mot · FX02721 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ökad användning av textning i TV-program. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1974:701 föreslås att uttalar sig för att TV-program i ökad utsträckning förses med text. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FX02723 · 1974-01-24 00:00:00 — om en kontinuerlig information i TV rörande skol- och utbildningsfrågor. Kännetecknande för utvecklingen på skolans område är den ständiga och snabba förändringen. Elever, lärare och föräldrar konfronteras ständigt med nya utbildningsvägar, nya tillämpningsföreskrifter och nya sociala situationer i skolan. De åtgärder som vidtas är i allmänhet nödvändiga för att skolan skall nå upp till de angivna målsättningarna och för att eleverna skall ges möjligheter att klara det komplicerade samhälle vi lever i. Nya möjligheter till utbildning skapas ständigt inte minst inom vuxenutbildningen och de postgymnasiala studieområdena. När det gäller utbildningen i den traditionella 9-åriga skolan torde elevernas utbildningsval i mycket stor utsträckning bestämmas i samförstånd mellan barn och föräldrar. Då dagens skola skiljer sig radikalt från föräldragenerationens skola minskar möjligheten till en sådan positiv samverkan inom familjen, då den äldre generationen inte har tillräcklig kännedom om de olika linjernas innehåll och motiv. För många föräldrar torde de blanketter och anvisningar som presenteras närmast vara ett mysterium. På vuxenutbildningens område är ett av de största problemen att nå kontakt med dem som ari behov av och vill ha utbildning. Det är en mycket kraftig expansion som skett på detta område , varför det förefaller troligt att många äro okunniga om de möjligheter som bjuds. Från jämlikhetssynpunkt är det angeläget att denna bristande information undanröjs. Jag finnér det angeläget att informationen om vad som händer på skolans område, och vilka möjligheter som ges, når ut till alla. Först då kan en jämlikhetssituation i möjligheter till utbildning nås, och ett positivt och nära samarbete mellan skola, elever och föräldrar skapas. En sådan bred information torde kunna nås, först om TV kontinuerligt och på fast programtid presenterar skolan och utbildningsväsendet. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att en kontinuerlig information i TV om skoloch utbildningsfrågor bör ges på fast programtid. () i Skärstad
mot · FX02727 · 1974-01-25 00:00:00 — av i Agnäs m. fl. om statsanslag till De kristna samfundens nykterhetsrörelse. En vetenskaplig undersökning av , och , redovisad i , ger vid handen att alkoholkonsumtion ofta leder till sjukhusbesök och att 25 av alla patienter vid akutintagning vid den speciella undersökningen hade över alkohol i blodet. 37 av de manliga sökandena på kirurgsidan varalkoholpåverkade. I jämförelse med det icke alkoholpåverkade materialet var frakturer, sårskador, hjärnskador och misshandelsföljder överrepresenterade. Skador av detta slag medför ofta att operationer är nödvändiga, och det har därvid visat sig att det i vissa fall är svårt att söva personer som är vana vid hög alkoholkonsumtion eftersom de har försämrad nerv- och muskelkontroll, varför problemen ökar avsevärt. Besvär av detta slag vid operation av alkoholpåverkade uppmärksammades också av sjukvårdare vid krigsmaktens etappsjukhus, där tillgången på narkosläkare var begränsad och även värnpliktiga måste biträda vid narkosgivning. Alkoholvanornas risker och skador är - som ovanstående exempel visar så påtagliga att vidgad insats måste till för att informera om faran, varvid det är synnerligen angeläget att ungdomen även i tonårsåldern får faktiska kunskaper om här antydda förhållanden. De kristna samfundens nykterhetsrörelse (DKSN), som är ett samarbetsorgan för aderton kyrkor, samfund och kristna organisationer, har ett väl utbyggt informationsarbete och ett brett informationsspektrum. Denna organisation kan utan speciella organisationskostnader genomföra en profilerad och målinriktad informationsdrive om alkoholvanornas hälsorisker. Ett anslag på för sådan verksamhet synes just nu vara motiverat. Med hänvisning till det anförda hemställs att till DKSN:s informationsverksamhet i alkoholfrågor anvisar . () i Agnäs () i Heden () i Nennesholm
mot · FX02729 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till Bidrag till trossamfund. Det förhållandet att förslagen års beredning om stat och kyrka icke kan läggas till grund för utformningen av de framtida relationerna mellan staten och får inte medföra att allt vidare arbete för att (i till stånd erforderliga reformer avstannar. Uppgiften att framlägga förslag till sådana reformer beträffande organisation och arbetsformer som kan anses önskvärda och nödvändiga kvarstår. Likaså skall uppräkningen av det statliga stöd till övriga trossamfund som infördes för / 73 fortgå med sikte på att i görligaste mån åstadkomma ekonomisk likställighet mellan och de fria samfunden. Bästa möjliga arbetsförhållanden skall beredas alla samfund. Föredraganden i kyrkofrågor finner i övetensstämmelse därmed det angeläget (proposition 1974:1, bil. 10, s. 103) att stödet till församlingar och samfund som verkar i utanför ökas väsentligt men kan endast biträda en uppräkning av innevarande budgetårs anslag på 5 milj. kr. till 10 milj. kr. frikyrkoråd räknar däremot med ett anslag av helt annan storleksordning än tidigare, som skulle innebära ett mera avgörande steg mot en ekonomiskt likvärdig behandling från statens sida. kommer fram till att ca 35 milj. kr. vore en till samfundens totala utgiftsvolym och i jämförelse med ekonomiska situation lämpligt avpassat anslag. Med hänsyn till frikyrkorådets beräkningar, vilkas riktighet det icke finns anledning betvivla, kan föredragandens förslag om 10 milj. kr. icke betecknas som tillräckligt om målsättningen om ekonomisk jämställdhet skall förverkligas inom rimlig tid. Å andra sidan är det uppenbart att målet av statsfmansiella skäl icke kan uppnås med en gång utan att detta måste ske etappvis. En lämplig avvägning bör för /75 innebära ett anslag på 15 milj. kr. Med åberopande av det anförda hemställs att beslutar att under åttonde huvudtiteln till Bidrag till trossamfund anvisa ett reservationsanslag av 15 milj. kr. HANS NYHAGE (m) () allan Akerlind (m) () () () L. () i () i Agnäs
mot · FX0273 · 1974-01-16 00:00:00 — av m. fl. högtidliga öppnande i Rikssalen på efter föregående gudstjänst i bygger på månghundraåriga traditioner. Riksdagsöppnandet i dess nuvarande form utgör det kanske förnämsta inslaget bland de eljest inte särskilt omfattande officiella ceremoniella traditioner som förekommer i svenskt samhällsliv. Detta är det enda tillfälle , vid vilket Konungen och den högsta verkställande och dömande makten, dvs. regeringen, konungens högsta domstol och regeringsrätten, tillsammans med representanter för ämbetsverken och försvarsledningen i föreskrivna former möter det svenska folkets valda ombud (), allmänheten samt främmande länders sändebud i . Därigenom fyller högtidliga öppnande en unik symbolisk funktion som uttryck för samhörigheten mellan statschefen, myndigheterna och folket. Denna traditionsmättade symbolik jämte den festivitas som på olika sätt är förenad med ceremonin har icke minst genom TV:s sändningar gjort riksdagsöppnandet synnerligen uppskattat av stora delar av det svenska folket. Otvetydiga bevis har framkommit på att en majoritet av allmänheten önskar att även framgent skall öppnas under i stort sett oförändrade former. 1 det grundlagsförslag vilket såsom vilande antagits av och beräknas behandlas ånyo under innevarande riksdag finns ingenting som direkt hindrar att öppnande sker i stort sett enligt gällande former. De särskilt ganska ymnigt förekommande uppgifterna av motsatt innebörd bygger på en missuppfattning. Enligt det vilande grundlagsförslaget föreskrivs att statschefen på talmannens hemställan förklarar öppnat och vidare att statsministern vid öppnandet avgiver regeringsförklaring, om icke särskilda skäl föranleder annat. I övrigt gäller att talmannen efter samråd med vice talmannen fastställer ordningen för sammanträdet. Det saknas sålunda exempelvis föreskrifter om var öppnandet skall äga rum. majoritet har visserligen sagt sig utgå ifrån att ceremonin normalt förläggs till plenisal. Häremot reserverade sig de moderata ledamöterna av utskottet. Enligt vår mening är det alltså önskvärt att de nuvarande formerna för högtidliga öppnande även och inom ramen för den nya författningen så långt möjligt får bestå och även att och Rikssalen får utnyttjas för ändamålet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar att dess högtidliga öppnande även i framtiden bör äga rum i former som i stort sett ansluter sig till dem som tillämpas. () () () () () PER ()
mot · FX02730 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. om ett engångsanslag till . Med hänvisning till vad som anförts i motion 1974:621 hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t uttalar att Svenska sjömansbiblioteket bör erhålla ett särskilt engångsanslag, förslagsvis , för extra bokinköp. () /ENKEL (fp)
mot · FX02731 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till Bidrag till hemgårdsrörelsen. I årets statsverksproposition, bil. 10, föreslås en ökning av anslaget till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet med , dvs. Höjningen motiveras med att ungdomsorganisationernas medlemstal ökat och att deras kostnader stigit. och hemgårdar (RSFH) kan på grund av sin medlemsstruktur inte räknas in under detta anslag, trots att förbundet har en verksamhet som i andra sammanhang jämställes med övriga ungdomsorganisationers, t. ex. inom . Förbundet erhål ler därför medel ur ett annat anslag, Bidrag till hemgårdsrörelsen. Under detta anslag föreslås emellertid oförändrat belopp, , i statsverkspropositionen, trots att föreslagit en viss höjning. En arbetsgrupp inom har lagt fram förslag till nya regler för statligt stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. Enligt detta förslag skall RSFH jämställas med andra ungdomsorganisationer i vad avser uppräkning av stödet till den centrala verksamheten. RSFH utför ett omfattande och värdefullt arbete bland barn och ungdom. Dess verksamhet växer stadigt, antalet medlemmar stiger och nya lokalavdelningar bildas. Även RSFH har givetvis fött känning av den allmänna kostnadsstegringen i sin verksamhet. Det finns alltså anledning att också RSFH erhåller ett ökat anslag i likhet med övriga ungdomsorganisationer. Enligt vår mening bör därför detta anslag höjas med . Mot bakgrund av det anförda hemställs att till Bidrag till hemgårdsrörelsen / 75 anvisar ett anslag av . HANS NYHAGE (m) . NISSER (m) L. () i
mot · FX02733 · 1974-01-25 00:00:00 — angående kristna program i rundradion. Från många håll framförs välgrundade anmärkningar mot / TV:s sätt att bevaka de kristna intressena i programverksamheten. Inte nog med att de kristna programpunkterna minskar. I de program som går under beteckning sprids ofta felaktiga och negativa påståenden om den kristna verksamheten. Allvarligast är detta när det gäller program som annonseras vara avsedda för barn, eftersom barnen ofta okritiskt tror på allt som sägs. Den negativa attityden mot de kristna från SR/TV.s sida är så mycket allvarligare eftersom detta massmedium har en så stor genomslagskraft och dessutom ensamrätt på området så länge majoritet inte vill bryta monopolet för /TV. Så länge monopolsituationen föreligger har ansvar för att även den stora del av lyssnarna som är intresserade av kristna program kan fö se och höra sådana och att dessa är positiva och sanningsenliga. Minimiutbudet av kristna program bör bestämmas till minst ett kristet program, förmiddagsgudstjänst eller sångprogram, i radio och i vardera TV-kanalerna för varje helgdag. Ett exempel från på inställningen från SR/TV:s sida är att man säger sig inte ha råd att sända de populära sångstunderna från i TV, som man sänder program från djungelområden i vilka man framställer den kristna missionen som en fara för befolkningen. Önskemål har även framförts om kristna barnprogram och om söndagsskola i . Dessa program skulle kunna bli en motvikt mot alla de ateistiska och politiska indoktrinerande barnprogram som förekommer. Många barn i dagens vet inte ens vem är! När barnprogram med kristet innehåll görs måste det ske i nära samarbete med de kristna samfunden. Ovan angivna förslag bör genomföras och måste också beaktas vid utformningen av det nya radioavtal som snart torde bli aktuellt. Att några större åtgärder från sida inte är att vänta i dessa frågor utan ett klart ställningstagande från sida framgår av följande uttalande i kulturutskottets betänkande 1972:23. Enligt vad utskottet inhämtat har frågan om barnprogrammen behandlats av radiochefen i en till radionämnden ingiven promemoria. I denna uttalas bl. a. att den strävan efter opartiskhet som enligt uppfattning bör utmärka varje enskilt program i bamverksamheten enligt företagets bedömning omöjliggör sändning av rena förkunnelseprogram i de ordinarie barnprogrammen. Något hinder att utanför denna ram ibland sända tydligt rubrice rade program med religiös förkunnelse anpassad för barn föreligger enligt promemorian inte. Ytterligare kommentarer är överflödiga! Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad i motionen anförts om kristna program i radio och TV. GOTAB 74 5808 1974
mot · FX02734 · 1974-01-25 00:00:00 — av fröken och i Lane-Herrestad om översyn at läroplanen för specialskolan för döva och hörselskadade barn, m. m. Enligt läroplanen för specialskolan för döva och hörselskadade barn är undervisning i teckenspråket obligatorisk endast på högstadiet. Därjämte kan teckenspråket ingå i ämnet svenska . Enligt specialskolstadgan skall också arbetet i specialskolan ordnas så att hörselskadade och talskadade elever så långt möjligt lär sig normalspråket och arbetet i specialskolan inriktas på att öva språkliga färdigheter. Det har också varit den gängse uppfattningen att de dövas och hörselskadades inlemmande i den språkliga gemenskapen i första hand skulle ske genom att de via eventuella hörselrester tränades i att tala och att avläsa andras tal på munnen. Endast de döva själva har ihärdigt hävdat att denna ensidiga metod leder till en betydligt större isolering för den hörselskadade än som skulle vara nödvändigt. De döva har i stället pläderat för den s. k. totala kommunikationsmetoden. Den innebär att man på olika sätt, exempelvis med tydligt tal, munavläsning och med teckenspråk försöker få kontakt med varandra. Medan man trott att barn som tidigt lärt sig teckenspråket skulle bli mer obenägna att anstränga sig för att lära sig tala tycks alla nu vara överens om att det är just kombinationen teckenspråktalträning munavläsning som ger barnen den största språkförståelsen och därmed den största möjligheten att uppleva gemenskap med andra människor. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar 1. om översyn av läroplanen för specialskolan så att teckenspråket blir en integrerad del av undervisningen på alla stadier, 2. om sådan ändring i specialskolstadgan att teckenspråkets betydelse för språkinlärningen klart framgår. () ()
mot · FX02735 · 1974-01-24 00:00:00 — om allmän undervisning i teckenspråket på mellanstadium. Teckenspråket är ett synligt och därmed säkert kommunikationsmedel för döva, medan att enbart lita till munavläsning gör kommunikationen osäker. Bristen på ett säkert kommunikationsmedel kan av den döve få betalas med förlust i andlig utveckling. Det är obestridligt att teckenspråket ger de hörselskadade barnen större språkförståelse och därmed större möjligheter att uppleva gemenskap med andra människor. De erhåller bättre möjligheter att göra sig förstådda av sina föräldrar och övriga nära anhöriga. Dessa eftersträvar nämligen att lära sig teckenspråket, om de hörselskadade barnen får lära sig detsamma. Därmed ökar barnens möjligheter att få uppleva den gemenskap, värme och känslokontakt som är av utomordentligt stort värde för deras personliga utveckling och för deras anpassning till samhällets olika krav. Det är omvittnat av de döva själva att de inte på samma sätt som andra medborgare kunnat komma i åtnjutande av den utveckling som skett på många olika områden i samhället. möjligheter till kommunikation skapar få möjligheter till kontakt med andra människor och olika aktiviteter. Det kan gälla information i allmänhet. Det kan gälla vanlig enkel medmänsklig kontakt. För den döve är det av stort värde att få kontakt med andra människor i sitt arbete och . Jag anser att det är av vikt att så många människor som möjligt kan detta teckenspråk, så att de döva över huvud taget skall komma i kontakt med yttervärlden. kan en döv ej uppsöka en allmän inrättning såsom sjukkassor, arbetsförmedling, kommunalkontor, banker, postkontor, sjukhus utan att vara försedd med en tolk som de själva får bekosta. Barn har lätt att lära, varför jag anser att det skulle vara viktigt för framtida utveckling för de döva att bryta denna isolering genom att införa teckenspråket i mellanstadiet för alla elever. Teckenspråket är mycket lätt att lära efter den nya teckenordboken, varför jag anser att lärare och elever på ett demokratiskt sätt tillsammans med annan undervisning kan lära sig teckenspråket. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att försöksverksamhet omgående startas för att få underlag för att senare införa teckenspråket i undervisningen på mellanstadiet för alla elever i syfte att häva isoleringen för de döva.