mot · FX02667 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om bevarande av Rommehedslägret m. m. Enligt av chefen för armén fastställd lägerplan 1966 torde Rommehed i kommun, som var Kungl. Dalaregementets förläggnings och lägerplats , komma att avvecklas. Avsikten är, enligt chefen för armén, att ett nytt läger - läger typ II av fältmässig typ med förläggning i tält - skall uppföras i anslutning till regementets förläggning i . Ett sådant läger bedöms från såväl utbildningssynpunkter som ekonomiska synpunkter vara fördelaktigare än ett permanent läger av typ Rommehed, som kräver kontinuerlig vård och tillsyn, har begränsad utrustning och begränsade utbildningsmöjligheter och vars förläggningsstandard inte tillgodoser nutida krav på komfort. Tillgängliga ekonomiska resurser har inneburit att endast nödtorftigt underhåll genomförts i Rommehed, sedan lägerplanen fastställdes. Dalregementet har sedan regementet flyttade till bedrivit utbildning i Rommehed - från regementet. Främst är det repetionsutbildning som förlagts dit. Hemvärns- och frivilligutbildning och även vissa civilförsvarsövningar bedrivs kontinuerligt med lägret som bas. Under utnyttjades lägret i stor omfattning som förläggning vid utbildning av fältförband. Lägret haren utomordentligt stark förankring hos landskapets innevånare. Sedan chefen för på uppdrag av militärbefalhavaren påbörjat en utredning om dels vilka intressenter och organisationer som kunde ha intresse av att utnyttja lägret , dels också vilka kostnader som krävs för ett bibehållande i nuvarande skick respektive för en höjd förläggningsstandard, har sålunda i hela dalapressen starka krav rests på ett bibehållande av lägret. Den nu pågående utredningen ger vid handen att underhållskostnaderna för ett bibehållande i nuvarande skick uppgår till 1,7 milj. kr. En begränsad standardhöjning, som tillgodoser brandmyndigheternas krav och innefattar modernisering av manskaps- och befälsförläggningar (centralvärme, toaletter, tvätt- och duschrum samt torkmöjligheter), har kostnadsberäknats till ytterligare 4,8 milj. kr. (kostnadsläge ). Kostnaderna blir därmed så stora att chefen för armén icke anser sig ha möjlighet att tillgodose kraven, i synnerhet som lägret och övningsområdets ut bildningsresurser i dagens läge icke kan anses fylla gängse krav trots dessa stora insatser. i har föreslagit att civilförsvarsutbildning Gfr ) skulle förläggas till Rommehed. Ett beslut i denna riktning skulle givetvis innebära att de fasta kostnaderna för lägret kunde fördelas på ett väsentligt större antal nyttjandenätter än om Dalregementet ensamt är nyttjare för ett fätal förband under de numera tidsmässigt korta repetitionsövningarna. Lägrets kapacitet är så stor att - även om de brandskyddsansvariga myndigheternas krav på förbud för användning av mer än bottenvåningarna i byggnaderna - flera olika aktiviteter kan bedrivas där. har bland andra organisationer uttalat önskemål om förläggning till lägret av kurser och annan verksamhet. Frågan om utnyttjande av lägrets kapacitet för lägerskoleverksamhet har även diskuterats bl. a. med skoldirektion. Tankar på lägret som ett friskvårdscentrum och som förläggning för charterturister har väckts. Som ovan framhållits är Rommeheds bibehållande ett hela landskapets intresse. Byggnadsbeståndet är från kulturhistorisk synpunkt så intressant att landsantikvarien planerar att i samband med det europeiska , utöver trähusbebyggelsen i - ett av de föreslagna pilotprojekten - visa också Rommeheds byggnadsbestånd. Landsantikvarien hävdar med bestämdhet att Rommehed måste bevaras som kulturminnesmärke och helst i samband därmed utnyttjas även . Landsantikvarien anför om Rommehed: PM ang. Rommehedslägret. Till de grundläggande dragen i den svenska demokratin hör individens rättighet att fritt äga och förfoga över historien. är det samhällets skyldighet att genom en medveten bevarandeplanering av kulturlandskapet, allmänhetens vardagsrum om man så vill, söka trygga upplevelserikedomen och rum. Denna bevarandeplanering som uttryckes i den pågående fysiska riksplaneringen, kan sägas bygga både på en bred information och på lagar och förordningar. Kulturlandskapets rika innehåll skapar möjligheter för individers och gruppers historiska identifikation och ökar förståelsen för den egna sociala situationen och miljön. Det är i första hand i detta sammanhang man bör se den aktuella frågeställningen kring Rommedhedslägrets bevarande. Rommehedslägret tjänar allmänna försvarsintressen på samma sätt som, med ett långt historiskt perspektiv, järnålderns stora öländska flygborgar. Rommehedslägret tillhör landets äldsta indelta regemente, Dalregementet, och har spelat en utomordentlig roll i landskapets kulturhistoriska utvecklingsförlopp. Genom sin välbevarade plan och arkitektur, liksom genom samhörigheten med det öppna landskapet, måste bevarande av Rommehed betecknas som en riksangelägenhet ur kulturminnesvårdande synpunkter. Vi delar landsantikvariens uppfattning och betraktar det som olyckligt om det i sitt slag unika lägret skulle fä förfalla. Vi anser vidare att Rommeheds bibehållande är att betrakta som ett riksintresse. Med stöd av det anförda hemställer vi att beslutar 1. att Rommehedslägret skall bevaras, 2. att en utredning tillsätts med uppgift att utreda Rommehedslägrets framtida utnyttjande från kulturhistorisk synpunkt. () () 1* 1974.