ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX02297 · 1974-01-23 00:00:00 — om utbyggnad av NORDDOK. De nordiska länderna har tillskapat ett gemensamt koordineringsorgan för vetenskaplig och teknisk information och dokumentation, NORDDOK. Dess arbete har snabbt visat sig synnerligen värdefullt. En rad projekt rörande information och dokumentation är under utredning, koordinering och projektering. revisorer har i skrivelse till , med anledning av granskningspromemoria nr 8/1972 angående den statliga forskningsverksamheten jämte däröver avgivna remissyttranden, betonat vikten av bättre effektivitet och mera enhetliga system på de olika forskningsområdena och rekommenderat en översyn i samverkan på nordisk eller vidare internationell nivå. NORDDOK torde vara ett lämpligt organ för en sådan översyn. Projekteringsverksamheten är den mest kapitalkrävande delen av NORDDOKS verksamhet. Men det är också här de största vinsterna på de vetenskapliga, tekniska och kulturella områdena uppnås. Dessutom är en effektiv informations- och dokumentationsverksamhet nödvändig för att ett litet land skall kunna följa med i utvecklingen och tillgodogöra sig stormakternas forskning. Våra forskare och vårt näringsliv kan härigenom framgångsrikt konkurrera. Kraven på ökade möjligheter att få fram vad som är gjort på olika områden växer. a. har krav rests på en databank för miljövårdsfrågor och för kärnkraften och dess säkerhets- och miljöfrågor. Kärnkraftsdata bör utvidgas till hela energiområdet så att vi kan utnyttja det globala kunnandet för att lösa energiproblemen. För att NORDDOK skall få största möjliga effektivitet och därmed motsvara kraven behöver emellertid de nordiska kontakterna ytterligare byggas ut med bl. a. hjälp av ett fast telenät mellan huvudstäder för att få ett väl fungerande samarbete på dokumentationsområdet. Även övriga internationella kontakter måste snabbt byggas ut. Detta bör ske såväl inom , via bl. a. , som globalt. Forskningsrådens resurser har i allt högre grad tagits i anspråk för internationellt samarbete (från 1961/62 till 1971/72). Här har säkert NORDDOK en stor förmedlande roll när det gäller att skapa och fördjupa de internationella datainformationskontakterna på olika områden. NORDDOK har tilldelats ytterst begränsade resurser. Det är angeläget att resurserna utökas så att NORDDOK kan fullgöra de uppgifter som otvivelaktigt är av stor betydelse för och . Villigheten att ställa resurser till förfogande måste framgå av ett riksdagsuttalande i respektive länder. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos Kungl. anhåller att i verkar för en utbyggnad av NORDDOK i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · FX02298 · 1974-01-23 00:00:00 — angående utökade kurser i konsumtionskunskap och konsumentekonomi vid Lunds och . Behovet av vidareutbildning inom ämnet konsumtionskunskap och konsumentekonomi ökar alltmer. Främst för hushållslärare, som undervisar i ämnet konsumtionskunskap i gymnasieskolan, är denna vidareutbildning av stor nytta men även för journalister, som i sin verksamhetsutövning ägnar ämnesområdet stor uppmärksamhet. anordnades en universitetskurs, rubricerad Marknadsföring med konsumentpolitik. Det var en 20-poängs yrkesinriktad studiekurs förlagd till företagsekonomiska institutionerna vid och . Undervisningen bestod av föreläsningar, lektioner, gruppövningar och seminarier. Kursen har följande inriktning och omfattning: Konsumenternas och företagens förutsättningar. Marknadsplanering och marknadsanalys. Köparbeteende, hushållsekonomi och konsumentpolitik. Konkurrensmedelshantering med marknadskonsumenten. Därutöver ingick ett delmoment utgörande praktikfall. Erfarenheterna av denna studiekurs har varit mycket positiva, och kursen har varit av stort värde för de studerande. En vidareutveckling av nämnda 20-poängskurs till 40 poäng bör ske. Som situationen ter sig finns ingen universitetsutbildning i förutom den nämnda 20-poängskursen som upptar ämnena konsumtionskunskap och konsumtionsekonomi. Den högre utbildningen på detta område kan endast ernås genom utlandsstudier. behöver inom landet utbildad arbetskraft inom detta ämnesområde, främst konsumtionsekonomi. Det är därför nödvändigt att bygga ut befintliga kurser och att skapa möjlighet till svensk forskning och till att sedermera inrätta en professur i konsumtionsekonomi. Med stöd av vad som anförts hemställs att anhåller att Kungl. Maj:t förelägger nästa års riksdag förslag om att 40-poängskurser i ämnet konsumtionskunskap och konsumtionsekonomi skall anordnas vid Lunds och . GOTAB 74 5739 S 1974
mot · FX02299 · 1974-01-22 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av arvodestjänster för huvudlärare och institutions föreståndare inom den kommunala vuxenutbildningen. 1 propositionen 1974:1 (bil. 10) förklarar sig föredraganden (s. 405) utan motivering - liksom tidigare i propositionen 1973:1 - inte vara beredd att biträda förslag om arvodestjänster för huvudlärare och institutionsföreståndare inom den kommunala vuxenutbildningen. har föreslagit 120 arvodestjänster som huvudlärare och 80 arvodestjänster som institutionsföreståndare, i jämförelse med förslaget 1973 en betydande minskning. Föredragandens kallsinnighet inför SÖ:s förslag är utomordentligt anmärkningsvärd. Ingen torde kunna bestrida, att lärarorganisationen inom den kommunala vuxenutbildningen på alla punkter behöver förstärkas. Upprepade framställningar därom har övertygande dokumenterat behovet. Tjänster som huvudlärare och institutionsföreståndare är minst lika betydelsefulla inom vuxenundervisningen som inom ungdomsskolan, där sådana arvodesbefattningar existerar. Det finns ingen anledning att behandla en skolform med den kommunala vuxenutbildningens omfattning och samhällsvikt sämre i detta avseende än ungdomsskolan. Tvärtom har erfarenheterna visat att inom vuxenutbildningen föreligger ett väl så stort behov av inte endast allmänpedagogisk utan även ämnespedagogisk handledning, eftersom flertalet lärare saknar egentlig vuxenpedagogisk utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t uttalar att arvodestjänster som huvudlärare och institutionsföreståndare vid de särskilda skolenheterna för vuxenutbildning inrättas. () HANS NYHAGE (m) () () () . NISSER (m) () ()
mot · FX023 · 1974-01-11 00:00:00 — om förbud mot reklam från flygplan. Jag vill i denna motion aktualisera ett förbud mot reklam från flygplan. Denna form av reklam har blivit successivt mera förekommande, och speciellt är det vanligt att flygplan används för reklam över t. ex. kustområden där man genom flygning på låg höjd kan nå många människor med reklamen. Enligt min mening är denna verksamhet förenad med flera negativa följder. Den skapar ett buller som eljest inte skulle behöva uppkomma över områden och vid tider då människor söker rekreation, t. ex. badande. Denna form av reklam är vidare mer energiförbrukande än annan reklam. Den är dessutom estetiskt föga tilltalande. Det finns i många fall legitima skäl för reklam. Det finns däremot inget behov som motiverar att man utöver de traditionella reklamformerna (tidningsannonser, stolpreklam, direktreklam m. tillåter reklam från flygplan. Sammanfattningsvis: Flygplansreklamen är bullersam, starkt energiförbrukande och ful; reklambehovet kan tillgodoses genom andra medel. Flygplansreklamen bör alltså förbjudas. att i skrivelse till regeringen anhåller om förslag till lag om förbud mot reklam från flygplan.
mot · FX02300 · 1974-01-22 00:00:00 — angående lärarorganisationen inom den kommunala vuxenutbildningen. 1 proposition 1974:1 (bil. 10) framläggs förslag (s. 406 ff.) till vissa riktlinjer beträffande lärarorganisationen förden kommunala vuxenutbildningen. Förslaget innebära» extra och extra ordinarie tjänster inrättas i resp. gymnasieskolan på en del av timunderlaget från den kommunala vuxenutbildningen och att innehavarna av dessa nya tjänster fullgör hela eller huvuddelen av sin tjänstgöring inom kommunens vuxenutbildning. har föreslagit att man bör inrätta extra och extra ordinarie tjänster inom den kommunala vuxenutbildningen. Föredraganden, som anser det väsentligt att anställningstryggheten för lärare inom den kommunala vuxenutbildningen förbättras och att vuxenutbildningen får möjlighet att rekrytera lärare som är särskilt lämpade för vuxenundervisning, är det oaktat icke beredd att förorda den föreslagna nya typen av tjänster, bl. a. med hänsyn till att det skulle vara mindre lämpligt att införa en ny form av tjänster med hänsyn till att reglerna för statsbidrag kan komma att ändras. Motiveringen är inte bärkraftig. Statsbidragen till lärartjänster inom den kommunala vuxenutbildningen kan väl knappast komma att bli radikalt annorlunda utformade än de till ungdomsskolan. En tjänsteorganisation inom själva utbildningsformen vuxenutbildning torde vara att föredra framför det ovan redovisade förslaget i årets statsverksproposition. Den bör innehålla också ordinarie lärartjänster, i första hand i kommuner med särskilda skolenheter för vuxenutbildning. Denna utbildningsform har nått en sådan omfattning (ca 140 000 elever ) att den utan risker kan utgöra underlag för en egen tjänsteorganisation. Skolformen förefaller efter en snabb expansion nu ha stabiliserat sig på ungefär denna nivå. Eleverna inom vuxenutbildning har berättigade krav på att numera få undervisas av egna fast anställda lärare. Att så icke varit fallet har av eleverna, som ofta framkommit, upplevts som en nackdel. En fast tjänsteorganisation bidrar också till att skapa den anställningstrygghet som lärarna inom den kommunala vuxenutbildningen f. n. anser sig sakna. Bifalles propositionens förslag om lärarorganisationen för den kommunala vuxenutbildningen bör under alla förhållanden den andel av timunderlaget för denna utbildningsform som skall tas i anspråk för inrättande av tjänster inom grundskola resp. gymnasieskola utökas. Under åberopande av det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte förorda de ovan an givna riktlinjerna beträffande lärarorganisationen för den kom munala vuxenutbildningen. () () . NISSER (m) HANS NYHAGE (m) () () () ()
mot · FX02301 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. angående behovet av praktik vid tillfälligt arbete på bibliotek. I propositionen 1974:1 (bil. 10) förordar föredraganden (s. 291) att i i enlighet med ett förslag från får i uppdrag att fr. o. m. /75 anordna grundläggande yrkesutbildning för personer som kommer att ha biblioteksarbete som bisyssla. Utbildningen, som i huvudsak skall utformas enligt förslaget från , skall vara en grundutbildning av filialföreståndare och andra deltidsanställda bibliotekarier vid mindre filialer och inom en del av bokbussverksamheten i glesbygd. Påen punkt-en väsentlig sådan-avviker föredraganden frånSÖ:s förslag, nämligen att en praktikperiod vid vederbörande kommuns huvudbibliotek skall ingå i utbildningen. bör enligt SÖ också förekomma auskultation vid länsbibliotek. Föredraganden är utan motivering icke beredd att förorda att praktik skall ingå som ett led i utbildningen. Det är beklagligt att departementschefen intar denna ståndpunkt. förslag utgör ett försök att höja vederbörande personalkategoris utbildning såväl i omfattning som kvalitetshänseende. Denna ambition bör understödjas. I utbildningen av heltidsanställda, fullt kompetenta bibliotekarier för folk- och skolbibliotek ingår studiepraktik. Det finns icke anledning att skära bort praktikmomenten från utbildningen av de personer som skall ha biblioteksarbetet som bisyssla. Momenten hörsamman med utbildningen, som bör vara så god och allsidig som möjligt. Praktikperioden borde snarare vara längre än . Under åberopande av det anförda hemställs att i skrivelse till Kungl. uttalar att praktik skall ingå som ett nödvändigt led i utbildningen av personer som skall ha biblioteksarbete som bisyssla. () HANS NYHAGE (m)
mot · FX02302 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. angående användningen av anvisade medel för särskilda åtgärder på skolområdet. Utredningen om skolans inre arbete () beräknas slutföra sitt arbete under innevarande år. Utredningen kommer att redovisa den forskning och den försöksverksamhet som initierat och framlägga förslag på basis härav. Vi förutsätter att utredningens förslag blir föremål för sedvanlig remissbehandling. beslöt att anvisa medel för särskilda åtgärder på skolområdet. Även /75 föreslås besluta att anvisa för detta ändamål. Departementschefen avser att senare föreslå Kungl. att de bestämmelser som gäller för verksamheten 1973/ 74 i huvudsak skall gälla även /75. Medlen har avsetts användas för välbehövliga förstärkningsåtgärder i kommuner med särskilt allvarliga problem. Allmänt omvittnade behov av ökad lärartäthet och förstärkning av den elevvårdande personalen kan därigenom tillgodoses. Departementschefen anför (bil. 10, s. 111) att även idéer från SIA:s arbete, som t. ex. det nya skoldagsbegreppet, bör kunna prövas. Vi vill med bestämdhet motsätta oss en sådan användning av de särskilt anvisade medlen. Det strider mot allmän praxis beträffande hur allmänt utredningsarbete bör bedrivas. Utredningens ställningstagande till försöksverksamheten bl. a. betr. skoldagsbegreppet bör ovillkorligen avvaktas och prövas vid remissbehandlingen. Med hänvisning till det anförda hemställes att till Kungl. uttalar att de bestämmelser som gäller för verksamheten med medel för särskilda åtgärder på skolområdet innevarande budgetår skall gälla även / . NISSER (m) () i Agnäs HANS NYHAGE (m) ()
mot · FX02303 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. om befogenhet för skolstyrelse att besluta om dispositionen av resurstimmar och timmar för specialundervisning. Enligt läroplan för (Lgr 69) disponeras i varje årskurs ett antal veckotimmar, s. k. resurstimmar, att användas för förstärkning av undervisningen på skilda sätt, t. ex. genom gruppindelning av klass. Viss skillnad råder härvidlag beträffande användningen av dessa timmar mellan högstadiet samt låg- och mellanstadiet. Till varje skolstyrelses förfogande står också ett antal timmar, beräknade efter 0,3 vtr/elev, att användas för specialundervisning av olika slag. Användningen av de ovan berörda slagen av timmar är reglerad i läroplan och skolstadga. Resurstiden på högstadiet kan t. ex. inte användas för förstärkningsanordningar inom samtliga ämnen. På låg- och mellanstadiet får den endast användas för delning av klass i grupper. Beträffande specialundervisningen åter gäller t. ex. att hjälpklass ej får upprättas med mindre än åtta elever. Det är givetvis av stort värde att timmar av här berört slag står till skolans förfogande. De torde emellertid kunna få en avsevärt större betydelse, om de kunde disponeras med större frihet än vad nu gällande bestämmelser medger. Det skulle säkert vara värdefullt att ha resurstid till förfogande för insatser av skilda slag utan bundenhet till särskilt ämne eller bestämt delningstal för grupp. Det torde också kunna vara berättigat att ha möjlighet att få inrätta hjälpklass vid ett lägre elevantal än åtta. Den lokala skolledningen torde säkrast kunna bedöma var insatserna skall göras för att de skall bli utnyttjade på ett så effektivt och rationellt sätt som möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om en sådan ändring av läroplan för och skolstadgan att skolstyrelsen i var je kommun äger besluta hur resurstimmar och timmar för specialundervisning skall disponeras. HANS NYHAGE (m) () () () ()
mot · FX02304 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. om inrättande vid av en professur i socialrätt. har motionärer med anknytning till Lunds universitets upptagningsområde motionerat om inrättandet av en professur i socialrätt vid . har förklarat sig dela uppfattningen att socialrättslig forskning har stor betydelse både för utbildningen av jurister och socionomer och för de lagstiftande och rättstillämpande myndigheterna. Under hänvisning till utredningsarbetet inom U 68 har utskottet likväl avstyrkt bifall till motionerna. utbildningsutredning avlämnade sitt huvudbetänkande . I detta anmäles att inom utredningen utförs särskilda översyner av innehåll och organisation av utbildning med juridiskt innehåll och utbildning med inriktning mot socialvård och förvaltning. Vad utredningen redan i huvudbetänkandet säger om det nämnda översynsarbetet ger inte anledning befara, att ett beslut av riksdag att inrätta den av önskade professuren skulle gå emot utredningens intentioner. att beslutar att vid Lunds universitets juridiska fakultet inrätta en professur i ämnet socialrätt fr. o. m. / 75. G. REGNÉLL (m) () ()
mot · FX02305 · 1974-01-22 00:00:00 — av i och angående åldersgränsen för deltagande i musikstudiecirkel. Statsbidrag till studiecirkelverksamheten föreslås för nästa budgetår utgå med ett uppskattat belopp av . Förutom statsbidrag brukar kommunerna bidra med icke oväsentliga belopp. Villkoren för dessa kommunala bidrag brukar vara att studiecirklarna är statsbidragsberättigade. Med statsbidraget är förknippat vissa villkor, bl. a. att den som deltar i annan studiecirkel än musikcirkel måste under kalenderåret fylla . I musikcirkel kan ingå den som är , men antalet sådana deltagare får dock uppgå till högst hälften av det totala antalet deltagare i cirkeln. Intresset för musik väckes i allmänhet , och många ungdomar söker sig till studiecirklarna, speciellt i de kommuner som saknar musikskola. Ofta händer det att mer än hälften av eleverna är , och till sådan cirkel utgår då varken statsbidrag eller (i allmänhet) kommunalt bidrag. Detta synes oss felaktigt med tanke på den stora kulturella betydelse som musikundervisningen har. Med hänvisning till det anförda anhåller vi att hemställer om sådan ändring av 15 § stycke d) i Kungl. Maj:ts kungörelse om statsbidrag till det fria och frivilliga folkbildningsarbetet (SFS 1963:463) att kravet på att högst hälften av det totala antalet deltagare i musikcirkel får vara utgår. () () i
mot · FX02306 · 1974-01-22 00:00:00 — om förläggande av ett centralt organ för läromedelsinformation till . Enligt statsmakternas beslut skall ett centralt organ för läromedelsinformation inrättas . Utredarna, den s. k. läroniedelsorganisationskommittén, har som arbetsnamn och förslag till namn för det nya statliga organet föreslagit . Kommittén överlämnade till Kungl. förslag till anslagsframställning /75. Denna PM (DsU 1973:15) innehåller även förslag till successiv uppbyggnad av läromedelsinformationen samt vissa riktlinjer för innehållet i denna information. har icke framfört några synpunkter på lämplig lokaliseringsort för detta organ. Av olika skäl synes vara en lämplig förläggningsort. Som skäl härför vill jag framföra följande: a) Under har i bedrivits en rad försöksprojekt på skolans område, och har därvid varit försökskommun i en omfattning, som troligen saknar motstycke i landet. b) Kommunen har i skrivelse till Kungl. förklarat sig beredd att även stötta den försöksverksamhet, vilken förmodligen blir nödvändig under i första hand uppbyggnadsperioden, samt bistå med erfaren personal. c) Kommunen erbjuder i samma skrivelse flera alternativ beträffande lokaler. d) Samarbete med Kommundata, som förlägger sin verksamhet till , är lätt att upprätthålla. Kontaktbehovet mellan de två institutionerna blir förmodligen relativt stort, sedan föreslagen övergång till datorteknik börjar genomföras. e) De stora konsumenterna av läromedelsinformationen blir kommunerna. Kontakterna mellan dessa och läromedelsinformationen kommer att ske med post eller telefon. Övriga kunder kommer att använda samma kontaktvägar. Personliga besök blir knappast aktuella. 0 , med det största befolkningsunderlaget av de övre norrländska städerna, har accentuerade svårigheter med obalansen i sysselsättningsmöjligheterna bl. a. beroende på den totala avsaknaden av statliga administrativa enheter. är därför ett värdefullt tillskott och en inledning till fortsatta insatser på det statliga området inom . har genom sitt beslut om den regionala strukturen slagit fast, att är ett av landets primära centra, och däri genom en ort till vilken statlig verksamhet kan förläggas. Jag kan inte dela läromedelsorganisationskommitténs inställning att en förläggning utanför starkt skulle begränsa tillgången på pedagogisk expertis för granskning av läromedelsinformationen. Beträffande kommitténs synpunkter på transporter och transportkostnader för läromedlen mellan förlag och institut förtjänar det påpekas, att oavsett lokaliseringsort godstransporter måste ske i mycket stor utsträckning även vid en lokalisering inom . Skillnaderna på fraktkostnaderna torde inte bli av den omfattningen, att de kan bli utslagsgivande för lokaliseringen. Med de skäl som anförts hemställer jag att hos Kungl. anhåller om en skyndsam utredning beträffande möjligheterna att förlägga ifrågavarande organ till .
mot · FX02308 · 1974-01-22 00:00:00 — av herrar i och i om översyn av statsbidraget till iståndsättning av enskilda vägar. Maj:ts kungörelse angående statsbidrag till enskild väghållning (SFS 1952:793 med ändringar) kan särskilt bidrag (iståndsättningsbidrag) utgå till åtgärder som från trafiksynpunkt prövas erforderliga å väg till vilken underhållsbidrag beviljats. Ursprungligen avsåg iståndsättningsbidraget endast åtgärder som prövats erforderliga från trafiksäkerhetssynpunkt. ändrades emellertid bidraget till att gälla åtgärder från trafiksynpunkt, vilket bland annat medförde att bidrag kunde utgå även till anordnandet av mötesplatser och förstärkningar på en lokalt begränsad vägsträcka. Bidragets storlek var ursprungligen av den beräknade kostnaden för vidtagna åtgärder, dock högst . ändrades dock bidragets storlek till att uppgå till av beräknade kostnader. Bidraget maximerades dock till . för ombyggnad av vägar, vilka vid bidragsbeviljandet ansågs utgöra en enhet. gäller att iståndsättningsbidrag för åtgärder som inte avser ombyggnad av bro högst får uppgå till . för väg med en längd av högst och till högst . för varje kilometer därutöver. Bidraget till iståndsättning eller ombyggnad av bro ändrades inte utan är fortfarande () maximerat till . Det torde nu finnas skäl för att se över de bidrag som gäller, speciellt bidraget för iståndsättning eller ombyggnad av bro, vilket ej ändrats . Med hänvisning till ovanstående hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om översyn av nu utgående iståndsättningsbidrag för enskilda vägar.
mot · FX02309 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. om sänkning av SJ:s taxor. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1974:332 av m. fl. att hos Kungl. 1. om sänkning av SJ:s taxor i enlighet med vad i ovannämnda motion anförts 2. om tilläggsdirektiv för utredningen om månadsbiljetter i enlig () () het med vad i motionen anförts. G. () PER () i Gäddvik