mot · FX02780 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående anslagen till byggande och drift av vägar. Frånvaron av klart angivna mål för vägpolitiken har medfört en ökad eftersläpning när det gäller såväl byggande som underhåll av befintligt vägnät. Ända har anslaget till byggande av statsvägar varit nominellt oförändrat, bortsett från en ökning , som dock inte ens motsvarade pris- och lönestegringar . Även med beaktande av AMS-insatserna har byggandet varit klart otillräckligt. I petita redovisas samma bild beträffande driften av statliga vägar. Det egentliga vägunderhållet har legat på så låg nivå att en betydande kapitalförstöring uppstått som främst drabbat vägbeläggningarna. Enligt bedömning hade väg undermålig yta (dvs. mer än hälften av de asfaltbelagda vägytorna). Självfallet innebär en sådan utveckling försämring av trafikservice och trafiksäkerhet. Från regionalpolitisk synpunkt svarar utvecklingen på vägområdet inte alls mot uppställda mål. Samma förhållande gäller bidragen till enskilda vägar, där otillräcklig anslagstilldelning medfört en stark fördröjning av beviljandet av bidragsberättigade ansökningar. genomfördes en omprövning av det högsta tillåtna axelrespektive boggitrycket på vägarna. Den ledde till att numera av vägarna medger ett högsta tryck på /, jämfört med tidigare . Andelen 8/12 tons vägar minskade således till . Höjningen medför en uppenbar fördel för den tyngre trafiken. Någon förbättring av vägstandarden har emellertid inte skett , utan ändringarna har endast skett på papperet. För vissa vägar gäller de nya belastningsbestämmelserna endast vägarna är tjälade. En faktisk upprustning av de uppräknade vägarna måste ske fortlöpande, så att inte den allmänna vägstandarden ytterligare försämras. Det tyngre vägnätet kan utökas bl. a. genom förstärkning av svaga broar, vilka i stor utsträckning återfinns i den norra delen av landet och medför svårigheter för bl. a. råvaruförsörjningen inom skogsindustrin. har i petita arbetat med olika programnivåer och sammanställt dessa till tre verksamhetsalternativ med olika ambitionsnivåer. Verkets äskanden enligt verksamhetsalternativ I, som är det lägsta, anser vi utgör ett minimum för att i någon mån tillgodose kraven på upprätthållandet av en tillfredsställande transportservice. Vi delar departementschefens uppfattning att driftåtgärder som syftar till att upprätthålla servicestandarden och vidmakthålla det i vägarna nedlagda kapitalet skall prioriteras vid avvägningen mellan de olika väghållningsinsatserna. Förutsättningen för att kunna göra någorlunda riktiga avvägningar utan att hamna i svåra konfliktsituationer är dock att de olika anslagen har en tillfredsställande nivå. Vi kan inte finna att departementschefen i propositionen givit tillräckliga förutsättningar för en sådan avvägning. Anslagen har huvudsakligen föreslagits till lägre belopp än lägsta verksamhetsalternativ. Detta gäller främst driftkostnaderna för statliga vägar. Även anslagsäskandena till byggande av statliga vägar har prutats ner. Endast om man räknar in det särskilda byggnads- och förbättringsanslaget på 200 milj. kr. uppnås den totala anslagsnivå som redovisat i verksamhetsalternativ I. Detta nya anslag är dock ett anslag som enligt departementschefens förslag kan aktualiseras endast av konjunkturmässiga eller liknande skäl. Vi delar därför inte departementschefens uppfattning att uppräkningen av driftanslagen är kraftiga. Det mest rationella hade varit att man i stället för ett extra anslag på 200 milj. kr. skulle ha lagt detta belopp till de ordinarie väganslagen. Detta vore så mycket mer motiverat som väganslagen även inklusive detta belopp endast kommer upp till lägsta verksamhetsalternativ. Vi är emellertid beredda att acceptera att anslaget för nästa budgetår redovisas under denna rubrik. bör emellertid redan nu uttala att anslaget skall utnyttjas fullt och att Kungl. ger i uppdrag att planera verksamheten med hänsyn till detta. Vi vill också kraftigt understryka att införande av detta nya anslag inte får innebära att AMS-insatserna skärs ned. Anslaget skulle i så fall helt förfela sin verkan. bör klart uttala att så ej får bli fallet. På grund av rådande arbetslöshet inom byggnads- och anläggningssektorn bör en väsentlig del av anslaget användas för förstärkning av broar. har genomfört en inventering i syfte att kartlägga var akuta behov föreligger för ombyggnad av broar. Dessa utgör ofta flaskhalsar som begränsar kapaciteten hos hela vägsträckor. Till förhållandevis låga kostnader kan man genom ombyggnad av broar med dålig bärighet väsentligt öka vägsträckans kapacitet, vilket ger avsevärda ekonomiska fördelar. Det är också angeläget att arbetena på utbyggnad av kan påskyndas. Trafiken på denna väg har ökat snabbt, och den innehåller flera sträckor med mycket låg standard. Enligt vår uppfattning bör därför sammanlagt ca 50 milj. kr. av detta anslag användas för byggande av statliga vägar. Det innebär att ca 150 milj. kr. av anslaget kan utnyttjas för drift av statliga vägar. Vi vill här särskilt peka på behovet av ett återställande av tidigare förslitna vägytor, dvs. en påbörjad återhämtning av den kapitalförstöring som ägt rum . Därtill finns behov av åtgärder för slitlager av oljegrus och grus. De enskilda vägarna utgör en betydelsefull del av det totala vägnätet. Tilldelningen av medel för bidrag till byggande och drift av enskilda vägar har varit otillräcklig. Det är angeläget att en upprustning av det enskilda vägnätet kommer till stånd. Som statens vägverk framhållit har trafikarbetet ökat väsentligt på delar av det enskilda vägnätet. Virkestransporterna kräver ökad bärighet och bättre broar. Öppnandet av fritidsområden och ökat utnyttjande av sådana medför nya krav på byggande av vägar, som i stor utsträckning är enskilda. För bidrag till byggande av enskilda vägar under /75 har enligt programnivå B begärt ett anslag på 30,6 milj. kr. Departementschefen har föreslagit ett anslag på endast 26,3 milj. kr. Starka skäl talar för en anslagstilldelning i enlighet med detta förslag. Vi föreslår att anslaget utgår med 30,5 milj. kr., vilket innebär en ökning i förhållande till departementschefens förslag med 3,7 milj. kr. Även i vad gäller anslaget för drift av enskilda vägar har en nedprutning skett. Höstriksdagen 1973 beviljade dock 10 milj. kr. för iståndsättningsarbeten att utnyttjas . Om hänsyn tas härtill skulle för detta ändamål få disponera medel motsvarande verksamhetsalternativ I, vilket emellertid täcker endast behovet av inneliggande och inkommande bidragsberättigade ansökningar samt bidrag till viss redskapsanskaffning. av det inventerade behovet av igångsättningsarbeten på äldre vägar kan då täckas. Detta är inte tillräckligt. Anslaget bör höjas med 4,5 milj. kr. Det innebär att programnivå C i stort sett kan uppfyllas. Anslagshöjningen bör dock avse iståndsättningsarbeten på äldre vägar. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att uttalar att det under Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar redovisade anslaget skall utnyttjas till fullo i enlighet med de riktlinjer som ovan angivits och att får i uppdrag att planera sin verksamhet med hänsyn till detta, 2. att till Bidrag till drift av enskilda vägar för /75 anvisar ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med . förhöjt reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, 3. att till Bidrag till byggande av enskilda vägar för /75 anvisar ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med . förhöjt reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. /ENKEL (fp) () () () () () GOTAB 74 5814 S 1974