mot · FX02463 · 1974-01-15 00:00:00 — av m. fl. om inrättande vid av en personlig professur i audiologi för docent . För verksamheten vid en audiologisk avdelning har lämnats en översiktlig redogörelse i motionen 1971:136, där även redogjordes för audiologins stora omfattning och dess stora betydelse för hörselvården i sin helhet. Utöver vad som framlagts i ovan nämnd motion kan framhållas att betydelsen av en framsynt hörselvård ej kan övervärderas, enär antalet nyupptäckta hörselskador tenderar att öka, naturligtvis delvis beroende på förbättrade metoder för att konstatera hörselskador men även på att antalet rena hörselskador ökat, framför allt bland unga människor. Docent , som är överläkare vid audiologiska avdelningen, öronkliniken, , har byggt upp avdelningens verksamhet från grunden till att omfatta audiologins alla deldiscipliner. Avdelningen intar en ledande position i landet. leder såväl den sjukvårdande och administrativa som den vetenskapliga aktiviteten inom hörselvårdens område. Dessutom tillkommer omfattande undervisningsverksamhet. är internationellt väl känd genom författandet av ett stort antal uppsatser i olika internationella tidskrifter. Han har även tillbragt i , där han undervisat och forskat i egenskap av visiting professor. Det internationella samarbetet fortsätter och pågår nu mellan och professor vid , Evanston, . Samverkan rör utarbetande av en audiologisk impedansmätningsmetod, benämnd tympanometri. Denna metod ger upplysning om trumhinnans, hörselbenens och mellanörats tillstånd. Denna information är mycket väsentlig för ställningstagande till kirurgiska åtgärder vid hörselnedsättning. har stimulerat flera yngre forskare till att ägna sig åt audiologisk forskning. Flera doktorsavhandlingar har hitintills framlagts under hans ledning. Forskningen vid audiologiska avdelningen har stor bredd och är starkt målinriktad på att åstadkomma praktisk hjälp åt hörselskadade. Forskningen är således bl. a. inriktad på att med olika metoder kartlägga hörselskadornas omfattning och utbredning. Likaså ingår i programmet utvärdering av olika metoder för hörselskadornas behandling, såväl när det gäller medicinskt-kirurgiska som tekniska och pedagogiska åtgärder. Rehabilitering av gravt hörselskadade barn är ett område som stått i förgrunden för Lidéns intresse. Nya diagnostiska mätmetoder har utvecklats, som möjliggör en säker diagnos redan . Härigenom kan det hörselskadade barnet få en så optimal start i livet som möjligt genom att det hörselpedagogiska omhändertagandet kan ske så Lidéns forskning på detta område är nu inne på att utnyttja ännu känsligare metoder. Det har visat sig vara möjligt att registrera hörseln gamla barn genom att iakttaga och registrera hur andningsrytmen påverkas av ljudstimulering. Åtgärder för att underlätta hörselhandikappades sociala problem har starkt utvecklats under Lidéns ledning. Som expert i handikappinstitutets ledningsgrupp för hörselhandikappade har haft tillfälle att belysa olika medicinska aspekter på hörselhandikappet. Mycket fortsatt utvecklingsarbete kvarstår dock när det gäller t. ex. hörseltekniska hjälpmedel. Audiologiska avdelningens hörcentral har på initiativ av startat en klinisk tillämpningsforskning rörande hörapparater och tekniska hjälpmedel. Klinisk tillämpningsforskning, som tar sikte på att kliniskt utnyttja hörapparatens tekniska egenskaper optimalt, bör kunna medföra högre nyttjandeprocent. Undersökningar har visat att en stor procent av hjälpmedlen blir liggande oanvända, till stor del beroende på ofullständigheter i apparaturen. Arbetsplatsernas miljöproblem har mer och mer kommit i centrum av debatten. Även i dessa sammanhang har gjort uppmärksammade insatser. På ett av skeppsvarven i () pågår ett unikt forskningsprojekt för att arbetsmiljön på varvet skall förbättras grundligt. Detta forskningsprojekt har uppmärksammats i ett stort reportage i Metallarbetaren nr 1973. Forskningsprogrammet omfattar bl. a. analys av bullrets hörselskadande, sam talsstörande och arbetsnedsättande effekt. Likaså kommer bullrets inverkan på cirkulations- och nervsystem att studeras. För att förbättra situationen för den hörselskadade krävs ökade insatser av samhället när det gäller undervisning på alla plan, forskningsrekrytering vid såväl basal som tillämpad forskning samt slutligen sjukvårdande och sjukvårdsadministrativa insatser. intar en ledande ställning och en nyckelposition inom hela det audiologiska fältet. Inrättandet av en personlig professur för skulle främja hörselvården i hela landet. Under hänvisning till det anförda och med stöd av bilagda inlaga (nr 1 och 2) hemställer vi att hos Kungl. Maj:t anhåller om att initiativ tages till inrättande av en personlig professur i audiologi vid för docent så snart ske kan. Angående professur i audiologi vid medicinska fakulteten Överläkaren i klinisk audiologi vid , , docent , är specialistkompetent i öron-, näs- och halssjukdomar och klinisk audiologi. Han är även kompetensförklarad till professur i öron-, näs- och halssjukdomar och uppfördes på första förslagsrum till biträdande professur i klinisk audiologi vid 1970. är sålunda en synnerligen kompetent företrädare för sin specialitet. Han har byggt upp en audiologisk klinik vid på ett mönstergillt sätt. Han bedriver därstädes en mycket kvalificerad sjukvård och forskning. För undervisningen av medicine kandidater i öron-, näs- och halssjukdomar är undervisning i audiologi högst väsentlig. deltager både i den katedrala och praktiska undervisningen. Han är en utmärkt lärare. Enligt min uppfattning är sålunda docenten den mest kvalificerade specialisten inom sitt område i vårt land och har som jag ovan uttryckt mycket väl dokumenterat sin höga kompetens. Det skulle därför vara synnerligen värdefullt om han kunde erhålla professur i klinisk audiologi, detta framför allt baserat på hans mycket höga forskningskompetens. Professor i öron-, näsoch halssjukdomar Synpunkter på inrättande av en professur i audiologi vid Docenten har byggt upp den audiologiska verksamheten vid . har han skapat en slagkraftig forskningsinstitution med inriktning på lösande av en rad väsentliga praktiska problem inom sin disciplin. Vid en genomförd gemensam resa i kunde jag konstatera att Lidéns namn var vida känt och att hans vetenskap bedömdes vara av yppersta kvalitet. har varit engagerad i stora undersökningar över bullerförekomst och bullerbekämpning på . 1 samarbete med professor vid har kartlagt bullerförekomsten vid varvet dels genom allmänna mätningar dels med en speciell personlig dosimeterteknik. Dessutom har utarbetat förslag för att förändra bullermiljön. En stor del av Lidéns vetenskapliga verksamhet har likaså varit inriktad på arbetsmiljöproblematiken; han har sålunda bedrivit undersökningar för att utröna individens olika bullerkänslighet, ett synnerligen viktigt led i arbetet med placering av arbetare i olika utsatta miljöer. Detta arbete är unikt och kommer att få stor betydelse för att minska invaliditetsriskerna. Sekundära effekter av buller på människan är ett annat område, där bedriver undersökningar. Detta gäller framför allt bullrets påverkan på individens blodtryck och puls faktorer av stor betydelse för stressproblematiken. har stor erfarenhet av invaliditetsberäkningar, baserade på bl. a. s. k. audiometri. Denna teknik har i sin vetenskap försökt att bättre objektivisera för att på så sätt få en bättre grundval för dessa beräkningar, som han försökt att på ett mänskligt och mera praktiskt sätt bedöma frågan om hörselinvaliditet. Denna nya grundsyn på invaliditeten innebär, att man relaterar hörselhandikappet till en persons sociala funktioner och inte till det tysta rummet. har med den av honom organiserade institutionen på ett genomgripande sätt tagit sig an den praktiska bullerproblematiken vid den tunga industrin och kommer att fortsätta och fullfölja en rad intressanta stora projekt, vars resultat tycks få en grundläggande betydelse för att förstå och förbättra industriarbetarens arbetsmiljö. Bland de många miljöfaktorerna i det industriella arbetet framstår bullerproblematiken som det mest utbredda och svårbemästrade problemområdet. Det är därför angeläget att man från samhällets sida ställer ökade resurser till förfogande. En form för detta vore att inrätta en professur i audiologi vid .