mot · FX02169 · 1974-01-17 00:00:00 — av m. fl. om ett statligt . Under den gångna riksdagsperioden har två stora problem, till vilka haft att ta ställning, aktualiserat behovet av framtidsstudier och energikrisen. I båda fallen har med rätta framhållits att en välorganiserad framtidsforskning, inriktad bl. a. på att kartlägga konsekvenserna av olika handlingsalternativ, kunnat ge beslutsfattarna bättre möjligheter att ta ställning till ödesdigra åtgärder och händelser. Framtidsstudier är nödvändiga. Annars kommer framtiden att kasta sig över oss bakifrån, och vi står där med en utveckling, som vi inte önskat och kanske kunnat undvika. För att ta ett enda exempel: Datatekniken, tv-kassetterna, bildtelefonin, satellitsändningarna allt detta som nätt och jämnt lämnat ritbordet kommer inom några decennier att ändra förutsättningarna för större delen av vårt insamlande och utbyte av information. Tekniken finns alltså i rikt överflöd men var är värderingarna? Varken de strikt ekonomiska, de sociala eller de individualpsykologiska värderingar som skall styra vårt handhavande av dessa nya verktyg finns ännu de har knappast ens börjat diskuteras. Framtidsstudier bedrivs i många länder och på många olika sätt. Vi har Wiener-Kahns modell cyniska extrapoleringar av rådande tendenser med mycket litet av hänsyn till mänskliga värderingar. Vi har tjeckoslovakiska framtidsforskning bruten i knoppen: drömmen om en mänsklig socialism, den vetenskaplig-tekniska utvecklingen som förutsättningen för en verkligt människovärdig tillvaro. Vi har den franska versionen lika koncentrerad på de rika länderna som men med större tonvikt på levnadsstandardens estetiska kvaliteter. Vi har den ohöljt empiriska japanska forskningen, som t. ex. konstaterar att amerikanarna väntar sig en briljant utveckling av minidatorer och sätter i gång att översvämma marknaden med dem. Fram till har regeringens intresse för framtidsstudier varit svalt. Initiativen har i stället kommit från enskilda och institutioner som IVA. I aktualiserades frågan av 1969 (motion 1:181 och 11:277) genom ett krav på ett nordiskt . Som ett resultat av Arbetsgruppens för framtidsforskning arbete finns dock numera en liten arbetsgrupp sekretariatet för framtidsstudier knuten till statsrådsberedningen. Dess uppdrag är dock mycket lösligt. En rad utmärkta synpunkter på hur en verklig, demokratisk och effektiv framtidsforskning skall kunna bedrivas finns i de specialstudier som gjorts av och inom ramen för Arbetsgruppen för framtidsforskning. Det är i hög grad att beklaga att dessa studier inte blivit tryckta och ställda till allmänhetens förfogande. Där framkommer nämligen mycket klart hur viktigt det är att framtidsforskningen är pluralistisk, dvs. handhas av olika grupper med skilda värderingar. Annars blir den bara ett bihang till planeringen av redan beslutade åtgärder. Vidare anges i ovannämnda studier en rad väsentliga tvärvetenskapliga områden, där framtidsforskning är viktig bl. a. integrerad människokunskap och de moralproblem som uppstår som en följd av medicinska och medicin-teknologiska nyheter. har framtidsstudier framför allt bedrivits av regeringar, inom de multinationella företagen, i regi av de stora militär-industriella komplexen och i viss mån vid fristående institut i och några andra länder. Däremot har möjligheterna för mindre, fristående organisationer och mera löst organiserade grupper att bedriva egen framtidsforskning eller att påverka den som bedrivs varit mycket begränsade. Vad som gjorts av sekretariatet för framtidsstudier i form av seminarier och debatter tyder inte på någon markerad vilja att motarbeta denna utveckling och låta andra grupper än de synnerligen väletablerade komma till tals och ta del i forskningen om framtiden. Det kan inte accepteras. Framtidsstudier får inte bli ytterligare ett medel för redan etablerade och mäktiga att hävda sina intressen. Framtidsforskningen måste i stället bidra till att skärpa beredskapen och medvetenheten inför det kommande. Det förutsätter att olika röster kan göra sig hörda. Både effekterna av redan beslutade projekt och effekterna av handlingsalternativ, baserade på andra värdepremisser, måste studeras och föras in i debatten. En aktiv statlig insats är otvivelaktigt nödvändig för att framtidsforskningen skall få tillräckliga ekonomiska och personella resurser och tillförsäkras en oberoende ställning. Men dessa resurser får inte byggas upp inom kanslihusets slutna väggar för att i första hand bli ett medel i den statliga förvaltningens tjänst. Då blir det svårt att uppnå mångsidigheten och låta olika värderingar komma till uttryck. Hur skall då framtidsforskningen i bäst organiseras? I stor utsträckning måste de forskningsresurser som finns vid universitet, högskolor och forskningsinstitut utnyttjas. Några speciella institutionella arrangemang för detta är knappast nödvändiga. Däremot bör det finnas möjlighet för fristående tvärvetenskapliga framtidsstudiegrupper att få anslag till verksamheten. Sådana grupper finns redan på en del håll, t. ex. i , där gör en viktig insats. 1 hägnet av dem kan en kritisk och ifrågasättande framtidsforskning växa fram. Vid sidan av fristående studiegrupper vid universitet och högskolor bör en statligt finansierad basorganisation för framtidsstudier byggas upp. En sådan bör emellertid inte knytas till statsministerns kansli eller på annat sätt förläggas till den centrala statsförvaltningen. Det ger inte den nödvändiga öppenheten och är knappast rätta formen för att tillgodose behov av oberoende och alternativa studier. Därtill kommer att en statlig basorganisation bör kunna tillgodose och samordna olika gruppers och intressenters behov av miljö- och omgivningsstudier. Det sker bäst om den har en relativt fristående ställning. I stället föreslår vi ett statligt , knutet till . Gentemot denna bör det ha samma fristående ställning som t. ex. ombudsmän. Institutets arbete måste bedrivas under full insyn och största öppenhet. Studier som institutet förmedlar eller på annat sätt deltar i skall offentliggöras. Det måste vara en absolut förutsättning för dess medverkan. Finansieringen av insitutet bör ske helt via anslag från . Därigenom får det en oberoende ställning både gentemot den centrala statsförvaltningen och gentemot industrin och andra delar av näringslivet. Ett statligt bör ha följande huvuduppgifter: o Initiera dels framtidsstudier rörande breda sektorer av samhällslivet, s. k. omgivnings- eller miljöstudier, dels studier av särskild vikt för att skall kunna bedöma utvecklingen på olika problemområden och konsekvenserna av olika handlingsalternativ. o Förmedla önskemål om framtidsstudier från myndigheter, företag och organisationer samt samordna likartade önskemål till större studier, o Stödja och bistå organisationer och grupper som behöver underlag för egna studier och hjälp med att utföra dem. Det bör vara en central uppgift för institutet. En rad organisationer från till miljövårdsgrupperna behöver i hög grad stöd att få den vidare bakgrund till sina egna studier utan vilken deras arbete lätt hänger i luften. Dessutom bör institutet fungera som en dokumentations- och informationscentral på områden där svårigheten att hitta fakta, litteratur och referenser är omvittnad. Institutet bör systematiskt samla in basfakta, studier av olika slag, litteratur etc. och hålla materialet tillgängligt för intresserade grupper och institutioner. Andra uppgifter för institutet bör vara metodutveckling, viss utbildningsverksamhet, långsiktig planering av forskningsinsatserna, bevakning av den internationella utvecklingen etc. Utöver dessa uppgifter bör institutet stödja fristående grupper för framtidsstudier. Anslag bör stå till institutets förfogande för att fördelas till sådana grupper. Därvid bör alternativa och ifrågasättande studier samt metodutvecklingsprojekt ges företräde. Som exempel på den sorts ämnen som framtidsforskning i ett land som skulle kunna inrikta sig på vill vi nämna följande: o en studie av hur ett tjänstesamhälle skulle fungera, både ekonomiskt och mänskligt, dvs. ett samhälle där en ökande del av både offentliga och privata utgifter läggs ner på att köpa resp. tillhandahålla tjänster i stället för varor, O en studie i hur medborgarnas intresse för att skydda och förbättra olika typer av miljöer skulle på ett effektivare sätt än kunna kopplas in i beslutsprocessen, o en studie som borde ha varit gjord redan nu om hur en utveckling mot ett lågenergisamhälle, eller ett som använder andra energikällor än , kan påskyndas utan alltför svåra omställningsskador på människor och realkapital, O en studie i hur andra prioriteringar än de nuvarande mellan hälso- och sjukvård, inklusive mellan olika typer av sjukvård, skulle återverka både på landets ekonomi och dess hälsa. Samtliga dessa studier skulle, som synes, inte underlätta livet för beslutsfattarna men däremot ge deras uppdragsgivare, väljarna, en chans att överväga vad de faktiskt vill ha för sorts framtid. En utredningsgrupp bör tillsättas inom för att utforma de närmare riktlinjerna för det föreslagna institutet. För detta arbete bör också ett temporärt sekretariat för framtidsstudier upprättas inom , vilket bör överta de uppgifter som f. n. åvilar sekretariatet för framtidsstudier inom statsrådsberedningen. Under andra huvudtiteln föreslås att 2+2 milj. kr. anvisas för framtidsstudier. Medlen bör ställas till den föreslagna utredningsgruppens förfogande och i huvudsak användas enligt de riktlinjer som skisseras av föredragande. av anslaget för långsiktsmotiverad grundforskning bör dock disponeras för anslag till fristående grupper och organisationer för framtidsstudier. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att A. fattar principbeslut om att inrätta ett statligt , underställt , B. tillsätter en utredningsgrupp inom för att utarbeta förslag till närmare riktlinjer för institutet, C. temporärt inrättar ett sekretariat för framtidsstudier inom för att biträda utredningsgruppen, D. ställer det under andra huvudtiteln föreslagna anslaget för framtidsstudier till utredningsgruppens förfogande, E. beslutar att . av anslaget skall användas för stöd till framtidsforskning i regi av fristående grupper och organisationer. () ()