mot · FX02542 · 1974-01-24 00:00:00 — av och om lokalisering till av statens industriverk. har det stått klart att Boråsregionens näringsliv kännetecknats av en rad svåra problem. Huvudproblemet har varit och är alltjämt att en befolkningsmässigt stor region som denna har en så markerad ensidighet i näringslivet, ett förhållande som inte förekommer i någon annan region med jämförbar befolkningstäthet. I stor utsträckning hänger de allvarligaste farhågorna för regionens framtid samman med TEKO-industrins fortsatta utveckling. Huvuddelen av TEKO-industrin är koncentrerad till med angränsande kommuner, främst och . Vid fortsatt sysselsättningsminskning inom TEKO torde det vara ofrånkomligt att effekterna drabbar Boråsregionen med ännu större kraft än vad varit fallet. Den negativa utvecklingen inom TEKO har visat sig gå väsentligt snabbare än man beräknade i den framtidsbedömning, som den s. k. presenterade i sitt betänkande . En fortsatt importökning och något lägre exportökning än beräknat har inte gett TEKO-industrierna utrymme till den produktionsökning som då förväntades. Som en följd av detta har antalet sysselsatta inom branschen minskat starkare än beräknat, från att ha varit 67 500 till drygt 50 000. Utvecklingen har bedömts så alarmerande att industriministern tillkallat en särskild arbetsgrupp som skall snabbutreda situationen. När den tidigare utvecklingen inom TEKO nu ytterligare förstärkts finner vi det ofrånkomligt att fästa uppmärksamheten på det synnerligen allvarliga läge som Boråsregionen befinner sig i. De större, väletablerade företagen minskar kraftigt antalet anställda i , bl. a. sker en betydande utlandsetablering och utlokalisering av de arbetsintensiva delarna av företagen till stödområdet. Betydande nedläggningar av TEKO-företag har också skett i såväl som angränsande kommuner . Ett belägg för den klart ogynnsamma utvecklingen i regionen ger bl. a. befolkningsutvecklingen; uppgick nettoutflyttningen till drygt 3 200 personer, och den utvecklingen tycks fortsätta om ej motåtgärder sätts in. Ett annat bevis är det ökade antalet outhyrda lägenheter, som finns i och som uppgår till i det närmaste ett tusental. I stor utsträckning är det den välutbildade ungdomen som lämnar regionen. Ensidigheten och tillbakagången i näringslivet gör att många ungdomar i med omgivande bygd ej kan få de anställningar inom Boråsregionen för vilka de har utbildat sig. I valet mellan att stanna i Boråsregionen med ett arbete som ligger vid sidan av deras utbildning och i en bransch med osäkra framtidsmöjligheter och att flytta till annan ort med bättre valmöjligheter, väljer många det senare alternativet. Särskilt på tjänstesektorn är klart underdimensionerat jämfört med andra primära centra. Snabba åtgärder måste till för att bryta den nedåtgående trenden i . Vi anser det nödvändigt att detta sker i form av statliga åtgärder i enlighet med den målsättning uppsatt för regionalpolitiken. En rad skäl har ansetts tala för att genom statliga åtgärder nå en bättre balans, skapa goda tillväxtmöjligheter och därigenom också alternativa lokaliseringsorter till storstadsregionerna. Åtgärder har också vidtagits från statsmakternas sida för att åstadkomma bättre differentiering av Boråsregionens näringsliv. Detta har bl. a. skett genom beslut om omlokalisering av central statlig verksamhet till . Den näringsekonomiska och befolkningsmässiga utvecklingen i borde dock, enligt vår uppfattning, motivera betydligt större insatser än som skett. Vi anser det ofrånkomligt att frågan om ytterligare insatser för Boråsregionen prövas på nytt och att den tidigare beslutade utlokaliseringen av statens provningsanstalt och SIFU till kompletteras med beslut om lokalisering av statens industriverk till . har ansett att frågan om lokalisering av nytillkommande statlig verksamhet skall prövas från fall till fall mot bakgrund av statsmakternas övergripande regionalpolitiska målsättningar. är att betrakta som nytillkommande statlig verksamhet och utgör från lokaliseringssynpunkt ett synnerligen intressant objekt. Statskontoret har på uppdrag av Kungl. Maj:t utfört en utredning angående lokaliseringen av statens industriverk. I utredningen har även diskuterats som möjlig förläggningsort; bl. a. har konstaterats att torde tillhöra den grupp av från tidigare riksdagsbeslut aktuella omlokaliseringsorter som är i störst behov av regionalpolitiska insatser av ifrågavarande slag. Ett annat skäl som talar för en lokalisering av statens industriverk till är de tidigare besluten om lokaliseringen av statens provningsanstalt och SIFU till . kommer att ha ett samordningsansvar för den statliga företagsservicen. Detta innebär att man kommer att etablera en kontaktverksamhet såväl med företagarföreningarna som med företagen direkt, en verksamhet som måste samordnas med SIFU. En sådan samordning kommer att kräva väl utbyggda kontakter mellan den centrala delen av industriverket och det till utlokaliserade SIFU. Lokaliserar man statens industriverk till , dit redan tidigare SIFU har lokaliserats, kan man där bilda ett industripolitiskt förvaltningsblock, en omständighet som talar för . Varje annat val än som lokaliseringsort för statens industriverk framtvingar omfattande kontakter mellan flera orter. Tar man hänsyn till kravet på blockbildning mycket talar för att så sker, liksom vid tidigare utlokaliseringar så är valet av lokaliseringsort i hög grad beroende av tidigare beslut att lokalisera SIFU och även statens provningsanstalt till . Från kommunikationssynpunkt ligger väl till. Utredningen regional utveckling, bilagedel 1 (SOU 1970:14, s. 4:124 125) visar att det bland landets orter med minst 50 000 invånare endast är från och som man når en större befolkningsmängd vid dagsbesök än vad man gör med som avreseort. Som färdmedel avses tåg eller buss. Medan man från når 3,3 miljoner, når man från 4,0 miljoner. kommer trafiken vid i att flyttas över till den då färdigställda storflygplatsen mellan och . Därmed får flygförbindelser på ett kortare avstånd än StockholmArlanda, dvs. ett reseavstånd av . Flygplatsen kommer att ligga i nära anslutning till Rv 40 (BoråsJönköping), vilken väg på delar av sträckan BoråsGöteborg har börjat byggas om till motorväg. har gett vägen hög prioritet för att hela sträckan skall vara klar . Standarden på nysträckningen HärrydaBorås diskuteras f. n., varvid från Boråshåll framförts att den projekterade motortrafikleden med planfria korsningar, mellan BoråsHärryda, bör byggas ut till motorvägsstandard i hela sträckningen . När vägen är klar beräknas restiden till bli och till flygplatsen i . Ett tidigareläggande av vägbyggnationen och en utökning av standarden till motorväg torde vara en av de angelägnaste lokaliseringsinsatserna som man kan göra för Boråsregionen. Tomtfrågan för statens industriverk kan lösas genom att verket förläggs till en tomt i direkt anslutning till det område där statens provningsanstalt och kommer att uppföras. Tomtområdet är beläget från stadens centrum vid utfarten mot och flygplatsen i . En förläggning av statens industriverk till synes ej kräva några särskilda insatser när det gäller bostadsfrågan utöver vad som f. n. finns upptaget i kommunens bostadsbyggnadsprogram. Det är också angeläget att den väl utbyggda kommersiella och samhälleliga service som finns i utnyttjas till fullo. Genom den fortgående befolkningsminskningen kan man i vissa avseenden räkna med en försämrad nyttjandegrad av befintligt samhällskapital. Om utvecklingen fortsätter kommer man exempelvis på skolsidan att få en outnyttjad kapacitet. En lokalisering av statens industriverk till torde således medföra mindre krav på nya samhällsinvesteringar än om verket förläggs till en expansiv ort. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar lokalisera statens industriverk till .