mot · FX021907 · 1974-11-07 00:00:00 — När det gäller barnlösa finns inte samma skäl som i fråga om barnfamiljer att försöka påverka konsumtionen. Stödet har utformats så att de allra mest behövande får svårt att komma i åtnjutande av det, eftersom de inte ens med bostadstilläggen får råd att hyra en tillräckligt dyr bostad. Vi förutsätter att man i det fortsatta utredningsarbetet på bl. a. skatteområdet överväger ett mer direkt stöd till låginkomsttagarna. Kommuner med svagt skatteunderlag och med ett stort antal pensionärer har svårt att ge bostadstillägg till pensionärer i den utsträckning som är önskvärt från rättvisesynpunkt. varierade det kommunala bostadstilläggets maximibelopp för ensamstående pensionär mellan /år och /år. Det är enligt vår mening otillfredsställande att skillnaderna i utgående förmåner är så olika mellan kommunerna. riksdag uttalade med bifall till en reservation från och att den nuvarande ordningen beträffande finansieringen av de kommunala bostadstilläggen utgör ett betydelsefullt exempel på nödvändigheten av att snabbt utreda kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Kommunalekonomiska utredningen har därefter fått i uppdrag att pröva bl. a. denna fråga. Införandet av statskommunala bostadstillägg till låginkomsttagare utan barn som inte kan utgå till pensionärer upplevs som en ytterligare orättvis behandling av pensionärerna. En ijanuari 1974av och genomförd undersökning visar att redan vid en inkomst på . och en hyra på . är det statskommunala bostadstillägget för låginkomsttagare i många kommuner förmånligare än det kommunala bostadstillägget till pensionärer. Detta innebär att vissa personer som befinner sig strax under pensionsåldern och uppbär statskommunalt bostadstillägg i samband med sin pensionering kommer att få ett sänkt bostadstillägg. Den refererade undersökning visar f. ö. också att så gott som alla kommuner infört statskommunala bostadstillägg till låginkomsttagare utan barn och att bara knappt tjugo kommuner tillämpar från statsbidragsbestämmelserna avvikande bestämmelser. Sammanlagt tyder detta således på att statsbidragen har haft en väldigt stor stimulanseffekt. Vid 1973 och riksdagar påtalades ovanstående förhållanden från bl. a. folkpartihåll. begärde mot denna bakgrund en översyn av reglerna för bostadstilläggen. Denna torde komma att ske inom boendeutredningen. Det är enligt vår mening angeläget att en sådan översyn sker snabbt. De nya taxeringsvärden som blir följden av pågående fastighetstaxering kommer att påverka rätten till kommunala bostadstillägg. Med oförändrade inkomst- och förmögenhetsgränser blir det färre pensionärer som får bostadstillägg, och de pensionärer som kan få sådana tillägg kommer att få lägre belopp. Om pensionärernas inkomst skulle förbli oförändrad drabbas de alltså - till följd av högre taxering för fastighet - av minskade eller bortfallande bostadstillägg. Detta är inte tillfredsställande. Då arbetet med fastighetstaxeringen ännu pågår framlägger vi inte nu konkreta förslag till ändringar men avser att återkomma. Vi vill dock framhålla att vi förutsätter att reglerna för inkomstprövning av kommunala bostadstillägg ändras fr. o. m. Närmare hälften av den energi som förbrukas i landet går åt för uppvärmning av lokaler. Härav faller merparten på bostäderna. Genom den kraftiga prishöjningen på energi har uppvärmningen av bostäder kommit att bli en mycket tung post i de samlade boendekostnaderna. Prishöjningar på energi får omedelbar effekt på hyror och småhuskostnader. Omvänt gäller att besparingar som kan göras kommer de enskilda hushållen till godo. Utöver de allmänna motiven för bättre hushållning med energi finns motivet att begränsa boendekostnaderna. Energihushållning torde vara ett av de effektivaste medlen för att hålla nere utgifterna för boendet. lade fram förslag om hushållning med energi. Vi visade på en rad olika möjligheter. Det var dock först i samband med oljekrisen /74 som det blev möjligt att få förståelse och gehör för åtgärder mot energislöseriet. Vårriksdagen 1974 beslutade således om statsbidrag för energibesparande åtgärder i bostäder. De utredningar som arbetat med energifrågorna har visat på olika möjligheter att spara på energi. Det har således ansetts möjligt att trots en framtida förbättrad utrymmesstandard inom bostadsbeståndet hålla den totala förbrukningen för lokalkomfort vid ungefär dagens nivå. Vi är emellertid övertygade om att besparingsmöjligheterna är betydligt större. Vi vill här peka på några förslag som ger direkt begränsning av energiförbrukningen och därmed lägre boendekostnader. Inreglering av värmesystem skulle enligt en beräkning kunna spara en kvarts miljon m olja . Installationer av värmemängdsmätare i småhus betalar sig . Bättre service och kontroll av värmeanläggningar är också en billig åtgärd. Den här typen av åtgärder kostar mycket litet och kräver ingen ny teknik. Praktiskt taget hela det bostadsbestånd som byggdes har en klart otillräcklig isoleringsstandard, som det finns möjligheter att förbättra. De statsbidrag som utgår är ett medel, men det är nödvändigt att mer generellt och organiserat se till att hela det äldre beståndet ges en tillfredsställande isoleringsstandard. Ett tioårsprogram för tilläggsisolering av det äldre fastighetsbeståndet bör därför genomföras. Stopp för kollektiv mätning och debitering av olika energiavgifter innebär också besparingar, liksom förbättringar av ventilationssystem, övergång till fjärrvärme, utveckling och utnyttjande av värmepumpar, värmeväxlare och annan ny teknik. har i en rad olika sammanhang närmare behandlat dessa och andra metoder för att komma åt energislöseriet. Vi vill här ta upp några åtgärder som mer direkt ansluter till bostadspolitiken. Få samhällssektorer är så styrda av stat och kommun som planering och byggande. Medlen finns således. Energiaspekterna har dock inte - eftersom energipriserna varit låga - haft någon större inverkan på vare sig planering eller byggande. Det är nu nödvändigt att de lår det. Det innebär inom samhällsplaneringens ram ännu starkare motiv för exempelvis korta avstånd mellan bostad och arbete, fungerande kollektivtrafik, närhet till service etc. energiplanering är ett annat viktigt medel. Själva byggandet måste också studeras från energisynpunkt. Krav bör ställas på mindre energikrävande material, kortare transporter etc. Det är dock de totala uppvärmningskostnaderna som, utslagna på husets livslängd, är helt dominerande. Det är dessa som i första hand måste begränsas. 1 samband med planeringen av ett nytt bostadsområde kan en del göras. Även i vårt klimat betyder solenergin åtskilligt för uppvärmningen av ett hus. Genom så enkla åtgärder som att lägga bebyggelsen så att solstrålningen genom fönstren blir så stor som möjligt vinner man en del liksom om fönstren mot norr görs mindre. Småhus kan av samma skäl med fördel utformas som suterränghus. Det finns åtskilliga rön av detta slag som bör få genomslag i byggandet. Det finns också anledning att i nyproduktionen tillämpa redan existerande teknik för värmeekonomi. Ett sådant system är ackumulering av värme i husen. Värmeväxlare och värmepumpar kan innebära besparingar - åtminstone i flerfamiljshus - liksom utnyttjande av fjärrvärme för mottrycksverk. För att främja utveckling mot bättre hushållning har från folkpartihåll framförts tanken på en större pristävling om det energisnåla bostadsområdet. Detta initiativ har dock veterligen ännu inte medfört någon åtgärd från regeringens sida. Energitaxorna måste utformas så, att de ger incitament till hushållning. Bostadens värmeisolering är betydelsefull från energisynpunkt. Skall vi nå mer betydande besparingar, är det nödvändigt att de äldre husen kontrolleras och förses med bättre isolering. Sådana åtgärder är som regel ekonomiskt lönsamma. Även i nyproduktionen finns det anledning att genomföra förbättringar. Isoleringsstandard och kvaliteten i arbetet kan lätt kontrolleras t. ex. med hjälp av värmekameror. Sådan kontroll bör bli standard som hus energideklareras. Varje husägare bör få veta vad det normalt bör kosta att värma upp huset. Byggnormer och lånebestämmelser har tillkommit av helt andra skäl än för att spara energi. Normerna för värmeisolering har främst motiverats av hygieniska krav. Det finns anledning att skärpa dessa liksom att rent allmänt se över normer och lånebestämmelser i syfte att göra dem samhällsekonomiskt bestämda. innebär lånebestämmelserna i en del fall direkta hinder för energihushållning. Treglasfönster t. ex. är inte belåningsbara. Normer och låneregler bör göras till medel i syfte att hushålla med energi. Det är angeläget att de s. k. bränsleklausulerna utformas så att energihushållning främjas. har fastighetsägarna i många fall inget större intresse av besparingar, eftersom energikostnaderna lämpas över på hyresgästerna. Parterna på hyresmarknaden bör gemensamt verka för att bränsleklausuler utformas så att hushållning stimuleras. Energihushållning ger lägre boendekostnader Hushållen betalar så mycket för sin energi som de gjorde för bara . Det finns knappast några tecken på att energipriserna kommer att sjunka. Motsatsen är mer trolig. Varje procents nedskärning av energiförbrukningen innebär besparingar i storleksordningen tiotals miljoner. En sänkning av inomhustemperaturen med en grad leder genomsnittligt till en minskning av bränsleförbrukningen . IVA har i en utredning visat på besparingsinsatser inom uppvärmningssektorn som skulle leda till en total besparing 1985 på mellan 30 och . Med nuvarande oljepriser svarar detta mot 500-800 milj. kr. Möjligheterna till besparingar kommer under hand att kunna bli allt större. En sådan utveckling är angelägen från flera utgångspunkter - inte minst genom möjligheterna att minska boendekostnaderna. Regeringen bör lägga fram ett samlat program för energihushållning inom bostadssektorn. Det bör vara möjligt att redan i den aviserade propositionen rörande energipolitiken lägga fram förslag av den typ vi här redogjort för. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att med anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:150 beslutar A. såvitt avser bostadsbyggandets omfattning och inriktning 1. att förslag i enlighet med vad som sägs i motionen beträffande avskrivning av de s. k. förlustlånen bör föreläggas nästa års riksdag, 2. att vad som i övrigt anförts under detta avsnitt ges Kungl. B. såvitt avser förbättrad boendemiljö 1. att ge Kungl. Maj:t till känna att ett särskilt anslag till insatser för en barnvänlig boendemiljö även fortsättningsvis bör beviljas, 2. att de föreslagna bidragen för miljöförbättrande åtgärder i bostadsområden med uthyrningssvårigheter bör utgå enligt regler som föreskriver samråd med de boende, 3. att ge Kungl. Maj:t till känna vad som i övrigt sägs i förevarande avsnitt i motionen om att hänsyn bör tas till effekterna för boendemiljön vid utformning av lånebestämmelser, konkurrensregler och lagstiftning angående tvångsförvaltning av fastigheter, C. såvitt avser bostadsfinansiering och bostadsbeskattning 1. att hos Kungl. Maj:t hemställa att nästa års riksdag föreläggs förslag till sådan ändring i bostadslånekungörelsen att låneunderlaget för statliga lån till småhus skall utgöra av pant värdet, 2. att lånegränsen för statliga lån till enskilt byggda flerfamiljshus höjs till av pantvärdet, 3. att beräkningarna av låneunderlaget vid sanering med statliga lån skall ändras på sätt som förordas i motionen, 4. att föreslå Kungl. Maj:t att kapitalmarknadsutredningen ges i uppdrag att närmare undersöka formerna för en fördjupning av statslånet på sätt som anförs i motionen, 5. att som sin mening uttala att effekterna på egnahemskostnaderna genom den förestående höjningen av taxeringsvärdena bör begränsas och att skatteutredningen bör få i uppdrag att utforma förslag i detta avseende i så god tid att proposition kan föreläggas nästa års riksdag, D. såvitt avser åtgärder för att främja konkurrens i byggandet 1. att i bostadslånekungörelsen bör införas en bestämmelse om att anbudsförfarandet skall gälla som villkor vid statlig långivning, 2. att avslå förslaget om införande av s. k. markvillkor vid statlig långivning till sanering och nyexploatering, E. såvitt avser ändringar i hyreslagstiftningen m. m. 1. att föreslå Kungl. Maj:t att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att i enlighet med vad som sägs i motionen bl. a. lägga fram förslag till ökat inflytande för hyresgäster, b. föreslå åtgärder som stimulerar bostadsrätten som besittningsform i nyproduktionen, c. föreslå åtgärder som underlättar för de hyresgäster som så önskar att ta över förvaltningsansvaret i hyreshus genom att hyresrätten omvandlas till bostadsrätt. d. leda eller på annat sätt nära följa den i propositionen föreslagna försöksverksamheten med ökat inflytande för de boende vid sanering, 2. att vad som sägs i motionen om obligatorisk varudeklaration av bostäder och om de kommunala bostadsförmedlingarnas uppgifter som serviceorgan ges Kungl. till känna som mening, F. såvitt avser bostadstilläggen att ge Kungl. till känna vad som anförts i motionen beträffande framtida reformer för förbättring av statskommunala och kommunala bostadstillägg, G. såvitt avser energibesparande åtgärder inom bostadssektorn att att ett samlat program för hushållning med energi inom bostadssektorn bör föreläggas riksdag, i vilket bl. a. följande delinstaser bör ingå: a. skärpning av normer och riktlinjer för isolering och värmekontroll av bostäder, b. tioårsprogram för tilläggsisolering inom det äldre fastighetsbeståndet, c. översyn av lånebestämmelsema i syfte att främja ett energisnålt byggande, d. övergång till individuell mätning och debitering av kostnader för el, varmvatten och, där så är möjligt, värme, e. försöksverksamhet med byggande av energisnåla småhus och flerfamiljshus, f. statligt stöd till utveckling av värmeväxlare, värmepumpar och andra tekniska system som främjar energihushållning.