ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX021400 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående subventionerna till universitetsrestauranger. Restaurangerna vid landets universitet och högskolor är på de flesta orterna belägna i studentkårslokaler. Kraven på dessa restauranger är många och hårda. I proposition 1974:1 bilaga 10 s. 219 anförs att den statliga universitetsrestaurangkommittén (URK) anser att i det allmänna målet för statens engagemang bör enligt kommittén inrymmas en ambition att aktivt stimulera anställda och studerande att äta näringsmässigt fullgoda måltider regelbundet och på tider som är lämpligt anpassade till arbetet. Bland medlen härför nämner kommittén att måltiderna serveras till en rimlig kostnad för den enskilde och att lokalerna planeras som en väsentlig och integrerad del av en positiv arbetsmiljö. Det är lätt att instämma i dessa synpunkter. Det är dock lätt att konstatera de stora svårigheter dessa restauranger har att arbeta under. Speciellt i vad gäller kravet på att måltiderna skall serveras till en rimlig kostnad för de studerande är svårigheterna stora för dessa restauranger. Det var mot den bakgrunden mycket glädjande när URK i sitt överlämnade delbetänkande Universitetsrestauranger mål och subventioner framförde förslaget om statliga subventioner till restauranger vid läroanstalterna. Enligt URK skulle subventioner utgå såväl till restauranger belägna i av staten ägda lokaler som till restauranger belägna i s. k. lånefinansierade lokaler. Beträffande den senare kategorin föreslog URK att dessa lokaler skulle förhyras av staten, vilket enligt kommittén skulle medge att även denna kategori kunde omfattas av subventioneringen. Departementschefens ställningstagande till URK:s förslag framgår på s. 230 bilaga 10 i proposition 1974:1. Det framkommer här att departementschefen tillstyrker kommitténs förslag beträffande subventioner till restauranger belägna i lokaler ägda av staten, men beträffande den andra kategorin uttalar han följande: Mot bakgrund av vad bl. a. anfört är jag inte beredd att förorda utökade subventioner till sådan restaurangverksamhet som bedrivs i s. k. lånefinasierade lokaler. Vad beträffar utlåtande finns endast återgivet att styrelsen anser att förslaget angående förhyrning av s. k. lånefinansierade restauranglokaler bör övervägas ytterligare. Något motiv bakom ställningstagandet finns inte återgivet, och det är även svårt att se något rimligt sådant. Följden av departementschefens avslag kommer att innebära stora orättvisor gentemot några av landets största studentkårsrestauranger (studentkår och FFS i samt tekniska högskolans studentkår och studentkår på i ), men framför allt kommer studenterna att drabbas på ett mycket olyckligt sätt i och med att en del av dem kommer att få betala högre måltidspriser än andra. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att samtliga universitetsrestauranger oberoende av finansieringsform skall erhålla måltidssubventioner i enlighet med universitetsrestaurangkommitténs förslag. () () . NISSER (m) () ()
mot · FX021401 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ändrad benämning av högskolan i , m. m. Genom riksdagsbeslut ändrades benämningen för den tidigare högskoleenheten i till . Vi betraktar den förändringen endast som ett steg på vägen mot den mera adekvata benämningen i . I konsistoriets vid yttrande över U 68 :s betänkande framhålls bl. a. att den sammanfattande benämningen för postgymnasial utbildning bör vara högskoleutbildning och att de läroanstalter som benämns universitet (läroanstalter med såväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning) också bör behålla detta namn. Konsistoriet föreslår i konsekvens därmed att högskolan i bör benämnas universitet och att den i ingående tekniska fakulteten skall benämnas tekniska högskolan i . I motioner till såväl 1971 som riksdag har framhållits betydelsen av att i får benämningen universitet, och vi vill understryka att en sådan namnändring skulle underlätta rekryteringen av såväl elever som lärare. Beträffande benämningen av den tekniska fakulteten så har från teknologers studentkår i olika sammanhang framhållits att fakultetens rekryteringsproblem delvis hänger samman med att många presumtiva sökande är osäkra på om utbildningen i är jämförbar med den som bedrivs vid de tekniska högskolorna. Studentkåren har också i skrivelse till konsistoriet vid begärt att konsistoriet hos berörd myndighet skall hemställa om ändrad benämning till , alternativt tekniska högskolan i . Studentkårens synpunkter delas såväl av fakulteten som av dess utbildningsnämnd liksom av konsistoriet, som i skrivelse av till UKÄ hemställt om åtgärder beträffande benämningen av utbildnings- och forskningsorganisationen vid högskolan. Med hänvisning till det anförda får vi hemställa att hos Kungl. Maj:t som sin mening ger till känna att högskolan i fr. o. m. får benämningen i samt att i samband därmed den tekniska fakulteten får benämningen tekniska högskolan i . () () (vpk) () ()
mot · FX021402 · 1974-01-26 00:00:00 — av herrar och i om åtgärder för att förhindra mobbning. har det s. k. mobbningproblemet i skolorna kommit alltmer i rampljuset. På olika sätt har aktualiserats fall, där enskilda elever fått sin tid i skolan förstörd av helt oacceptabla händelser och där enskilda individer utsatts för djupt kränkande behandling. En av skolans målsättningar är att lära eleverna solidaritet med och engagemang för avvikande och svaga kamrater. Med detta följer också kravet att skolan med alla till buds stående medel skall motverka mobbning. Mobbning kan ha många orsaker. En del av dessa kan vara beroende på lokala förhållanden. Centrala och lokala skolmyndigheter kan utfärda föreskrifter och anvisningar, som skall förhindra mobbning, men stor handlingsfrihet och generösa resurser måste lämnas vaije skola. Väl avvägda åtgärder i den aktuella skolenheten har avgörande betydelse för att förhindra och tidigt stoppa tendenser till mobbning. Med detta följer att de resurser som på olika sätt ställs till skolans förfogande måste disponeras så att lokala skolenheter, om så behövs, kan få särskilda resurser att bekämpa mobbning. I årets statsverksproposition föreslås ett nytt anslag på . till Särskilda åtgärder på skolområdet. Medlen ställs till SÖ:s förfogande och skall användas till insatser på områden där olika problem gör sig gällande. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att i propositionen 1974:1 bilaga 10 D 10 anvisade medel till Särskilda åtgärder på skolområdet skall få användas även till åtgärder för att förhindra mobbning.
mot · FX021404 · 1974-01-26 00:00:00 — om en demografisk sameundersökning. ' har sökt få till stånd en demografisk undersökning en folkräkning av de svenska samema. Den senaste fasen i denna fråga är att sameutredningen under landshövding ordförandeskap begärt medel för en folkräkning men fått avslag. En ansökan till statens råd för samhällsforskning om forskningsanslag för en genomgång av historiska och nutida data beträffande fertilitet, morbiditet, mortalitet och migration gjordes 1973 av två yngre demografer, Hans Mälker och , men lämnades utan bifall med hänvisning till bristen på medel. Denna förstudie hade beräknats kosta . (plus sociala avgifter) men var avsedd som inledning till en mera omfattande totalundersökning av de svenska sam erna. En sådan demografisk studie är av flera skäl utomordentligt angelägen. Den äldsta befolkningsstatistiken i världen finns i . Denna statistik innehåller bl. a. uppgifter om huruvida en person är same eller inte. Validiteten hos denna statistik förefaller vara hög ända . Uppgift om sametillhörighet upptogs t. o. m. 1945 i folkräkningarna men har för senare tid uteslutits. Detta sammanhänger möjligen med att samerna alltmer blir assimilerade av det svenska samhället. Det är i alla händelser mycket olyckligt att åtkomliga data fått förbli oundersökta beträffande samerna i och den delmängd som de renskötande samerna utgör. De etniska minoritetsproblemen sedda ur social, ekonomisk, medicinsk och juridisk synvinkel böljar bli alltmer påtagliga i både u- och i-länder. Det faktaunderlag som erbjuds vid beslut rörande viktiga etniska minoritetsfrågor är mycket bristfälligt. En sameundersökning, som länge krävts av samerna själva, skulle bidra till att belysa flera för samhället viktiga och obesvarade frågor. Om en undersökning av samerna över huvud taget skall vara genomförbar måste den inledas . Uppgift om totalantalet samer i bör kunna införskaffas i samband med folkräkningen 1975. Detta är troligen sista möjligheten att insamla det nödvändiga statistiska materialet med hänsyn till den snabba assimileringsprocess som samema är utsatta för. Samerna är uppskattningsvis tio gånger flera än den svenska zigenarpopulationen var , då undersökningen av denna population inleddes vid universitets socialmedicinska institution med anslag från arbetsmarknadsverket. I socialmedicinska och sociologiska kretsar finns ett stort intresse för en sameundersökning i analogi med zigenarundersökningen. Det bör också finnas samma intresse hos arbetsmark nadsmyndigheterna som det fanns hos dessa myndigheter för zigenarundersökningen 1962-1965. Anslag via samhällsvetenskapliga forskningsrådet torde alltså inte behövas för mer än den förstudie som här refererats. Med hänvisning till det anförda föreslås att utöver det begärda reservationsanslaget av . 1974:1 bilaga 10 s. 335) - till för samhällsforskning anvisar . för en demografisk sameundersökning.
mot · FX021408 · 1974-01-23 00:00:00 — om inrättande vid i av en tolkskola. har i sitt andra betänkande (SOU 1972:83) bl. a. föreslagit inrättandet av särskild folkskola. (1U) konstaterar att utbildningen av tolkar är mycket bristfälligt ordnad i . För att klara det stigande behovet av tolkar föreslår IU en permanent organisation för utbildning och fortbildning av tolkar, utveckling av läromedel, kunskapsprov m. m. IU pekar vidare på lämpligheten av att knyta en permanent s. k. tolkskola till något av landets universitet. har i sitt remissyttrande anslutit sig till invandrarutredningens förslag om folkskola. I årets statsverksproposition finns ej något samlat förslag till lösning av frågan om tolkutbildning. bör därför uttala sig för att tolkutbildningen löses i enlighet med IU:s förslag. Lämplig lokalisering för verksamheten är . För språkundervisningen vid skulle tolkutbildningen bli en välbehövlig förstärkning. Den nära anknytning som har med moderlandet för den största invandrargruppen, , är också till fördel i detta sammanhang. Efterfrågan på tolkar är också stort inom den norra regionen av vårt land genom att förhållandevis många invandrare är sysselsatta i skogsbruk och gruvdrift. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär förslag om inrättandet av en folkskola vid .
mot · FX02141 · 1974-01-18 00:00:00 — av m. fl. om rösträtt för invandrare. En viktig förutsättning för att människan skall kunna känna samhörighet med den miljö hon verkar i är att hon har möjlighet att påverka dess utformning. I annat fall kan hon bli passiv och initiativlös. Möjligheterna till inflytande bör kunna utökas i hög grad för alla invånare i landet. Det gäller i synnerhet möjligheterna att påverka boende- och arbetsmiljön genom bl. a. kommundelsråd och fördjupad företagsdemokrati. För invandrare tar det emellertid innan de har de möjligheter till påverkan som står svenska medborgare till buds. De får inte delta i politiska val förrän efter en relativt lång vistelse i . De måste dessutom ha fått svenskt medborgarskap, vilket har tagit för utomnordiska invandrare och för nordiska. Att endast svenska medborgare får delta i val till torde vara väl motiverat. Det kan också var motiverat att invandrarna genom en viss tids vistelse i landet har haft möjlighet att sätta sig in i vårt samhällsskick och politiska system innan de blir svenska medborgare. Kvalifikationstiden för svenskt medborgarskap bör dock sänkas till för nordiska och för utomnordiska invandrare. En samordning med övriga nordiska länder bör enligt vår mening eftersträvas. Det faktum att många invandrare av olika skäl avstår från att söka svenskt medborgarskap bör, enligt vår mening, inte diskvalificera dem från att delta i kommunala val. Denna möjlighet till aktivt deltagande i det svenska samhällslivet är i högsta grad ägnad att underlätta anpassningen till en för dem ofta främmande miljö. Kvalifikationsgränserna för kommunalt valdeltagande för personer som ej är svenska medborgare bör inte överstiga kvalifikationsgränserna för erhållande av svenskt medborgarskap. Frågorna om kvalifikationstid för medborgarskap och utvidgad rösträtt har varit och är föremål för behandling i . Det är självfallet angeläget att inom ramen för det nordiska samarbetet också i dessa hänseenden eftersträva likformiga bestämmelser i de nordiska länderna. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag innebärande att deltagande i kommunala val möjliggöres för invandrare med en kvalifikationsperiod som inte är längre än vad som i motionen sagts om kvalifikationsgränserna för erhållande av svenskt medborgarskap, nämligen för nordiska invandrare och för utomnordiska invandrare varaktig vistelse i riket. () i Glömminge () i Lane-Herrestad
mot · FX021410 · 1974-01-26 00:00:00 — av herrar i och Komstedt om minskning av anslagsramen för kapitalbudget. Årets statsverksproposition är i princip uppgjord efter samma system som tidigare i vad det gäller kapitalutgifter inom verksamhetsområde. På kapitalbudgeten upptas ett belopp om sammanlagt 1 629 milj. kr. Investeringsanslaget Upptas med beräknad medelsförbrukning under kommande budgetår, vartill kommer ett marginaltillägg på för att möjliggöra ökade investeringsramar, om det skulle påkallas av konjunkturmässiga eller andra särskilda skäl. I årets statsverksproposition uppgår detta marginaltillägg till sammanlagt i runt tal 153 milj. kr. redovisas beräknad behållning vid innevarande budgetårs slut till ca 64 milj. kr. Vi har tidigare vänt oss mot denna budgetteknik med upptagna marginaltillägg. När utvecklingen motiverar särskilda anslag för att stimulera sysselsättningen vid vikande konjunkturer ankommer det på regeringen att förelägga förslag om ytterligare anslag på tilläggsstat, varigenom ges möjlighet att i sedvanlig ordning pröva de ifrågasatta anslagens behövlighet. Åberopande det anförda hemställes att beslutar att anslagsramen för kapitalbudget minskas med 153 milj. kr. i förhållande till Kungl. L. () ()
mot · FX021413 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående biljettpriserna vid kombinerade buss- och tågresor. Den av SJ tillämpade s. k. snittaxan innebär att vid kombinerade tåg- och bussresor avgift beräknas på varje färdmedels delsträcka för sig enligt resp. färdmedels taxa. Nackdelarna med detta system blir särskilt framträdande i de fall då en förutvarande järnvägsförbindelse ersatts med alternativa tåg/bussförbindelser. Den som byter från tåg till buss vilket ofta är enda möjligheten om man inte vill vänta på nästa tåglägenhet, om sådan eventuellt finns måste då erlägga en särskild avgift för bussresan och kommer alltså i ett ogynnsammare läge än den som har möjlighet att åka tåg hela vägen. För den enskilde innebär därmed järnvägsnedläggningarna ökade resekostnader. trafikutskott riktade uppmärksamheten på den här frågan . Utskottet fann i sitt av godkända betänkande angivna förhållande otillfredsställande och anser därför en omprövning av systemet böra komma till stånd i syfte att eliminera de olägenheter som uppkommit vid tillämpningen av detsamma. Några åtgärder i syfte att efterkomma krav synes dock inte ha vidtagits. Enligt vår mening bör nu anhålla om att den trafikpolitiska utredningen får i uppdrag att utreda frågan i anslutning till sina överväganden i övrigt angående SJ:s taxor. Målsättningen bör vara en enhetlig taxeberäkning oavsett om buss eller tåg kommer till användning. Sådan enhetlig beräkning bör förekomma såväl när det är staten som genom SJ eller postverket driver ifrågavarande busslinje som när den drivs av enskild företagare. Fördelningen av biljettintäkterna får i efterhand ske mellan företagen på sådant sätt att var och en får täckning för sina kostnader. Det är ett framträdande jämlikhetskrav att alla oavsett hur de bor i förhållande till olika kommunikationer skall kunna resa på lika villkor. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller att trafikpolitiska utredningen får i uppdrag att utreda frågan om en enhetlig beräkning av biljettpriserna vid kombinerade buss- och tågresor i syfte att avskaffa den nu tillämpade s. k. snittaxan.
mot · FX021414 · 1974-01-26 00:00:00 — av herrar och i om upprustning av järnvägsstationer, m. m. Våra järnvägsstationer har ofta spelat en roll som samlingspunkt för människorna speciellt på mindre orter. Innan bilismen på allvar slog igenom var detta helt naturligt; den mesta resandetrafiken skedde då på järnvägen. Efter hand harju denna bild förändrats, men fortfarande gäller att järnvägsstationerna på många orter betraktas som en central plats kring vilken många andra inrättningar och aktiviteter anslutits. Stationshusen har i hög grad representerat järnvägens ansikte utåt det är därför av viss betydelse att dessa kan hållas prydliga och i gott skick. Allmänt gäller att lokaler där människor skall vistas har genomgått en upprustning . Offentliga byggnader, kontor och bostäder har genomgående blivit ljusare och trivsammare. Ett område där utvecklingen i det hänseendet inte följt med är just våra stationshus. Dessa byggnader är vanligtvis av äldre datum, vilket dock inte borde utgöra ett oöverstigligt hinder för att väntsalar och andra utrymmen skall kunna göras mera trivsamma. Den resande allmänheten upplever här kontrasterna på ett för järnvägsstationerna mindre smickrande sätt. Även om andra faktorer är avgörande för valet mellan kollektiva och privata kommunikationsmedel, exempelvis resetaxor, turtäthet osv., så är likväl trivseln på järnvägsstationerna en viktig fråga i detta avseende. Det saknar inte betydelse om väntetiden skall tillbringas i en steril väntsal med mörka kakelplattor på väggarna och soffor i trista färger eller om den skall tillbringas i en ljus lokal med glada färger och möbler samt kanske t. o. m. ett och annat konstverk. Utan alltför penningkrävande insatser borde en uppsnyggning av järnvägarnas stationshus kunna ske. Sådana projekt borde genom arbetsmarknadspolitiska insatser vara lämpliga för att bereda sysselsättningstillfällen. Även om järnvägsstationer på grund av trafikinskränkningar kommer att betraktas om olönsamma, är det inget tvivel om att de fyller en uppgift i servicehänseende. Med tanke på detta utgår ett anslag på . över statsbudgeten till ersättning för bibehållande av icke lönsamma järnvägsanstalter. Detta krav ingick i Svenska järnvägsmannaförbundets bekanta tiopunktsprogram för en bättre trafikpolitik. För många kommuner vilka drabbats av stationsnedläggning och försämrad service torde denna möjlighet knappast vara känd. Ett kraftigt ökat anslag till sådan verksamhet skulle kunna möjliggöra en mera restriktiv hållning till nedläggandet av stationer. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar sin anslutning till i motionen anförda synpunkter om att järnvägsstationerna bör upprustas och få en tidsenligare gestaltning och hos regeringen hemställer att pröva möjligheterna att som lämpliga sysselsättningsobjekt inleda en sådan upprustning samt till nästkommande budgetår framlägga förslag i förordad riktning. 2. att som sin mening uttalar att bidrag till ersättning för bibehållande av icke lönsamma järnvägsanstalter väsentligt uppjusteras i kommande budgetförslag. (vpk) (vpk) GOTAB 74 5944 S 1974
mot · FX021415 · 1974-01-26 00:00:00 — angående ombyggnaden av vägsträckan NässjöJönköping. Goda kommunikationer är en förutsättning för att en region eller ort skall ha rimliga möjligheter att utvecklas tillfredsställande. För den regionala balansens skull är det av vikt att särskilt vägkommunikationerna ges sådana resurser att de inte bromsar en önskvärd utveckling. Det är självfallet svårt för ett riksdagsutskott att avväga olika lokala önskemål. Men när problemen blir betydande, och andra vägar inte leder till något resultat, bör uppmärksamhet fästas på saken. Det är mot denna bakgrund som föreliggande motion skall ses. Väg 31 mellan och är läns viktigaste pulsåder i öst-västlig riktning. 1 östra länsdelen finns bl. a. , och , för vilka orter vägen är av stor betydelse. Vägavsnittet, som är , är emellertid av mycket dålig kvalitet. Vägbanan är smal och så krokig och med så skymd sikt att omkörning blott kan ske på 3 å 4 ställen utan risk för allvarliga olyckor. Sådana inträffar också i mycket stor utsträckning, bl. a. dödsolyckor, vilka återkommer med kuslig regelbundenhet. En av effekterna av detta dåliga vägavsnitt har blivit att den östra länsdelen fått en betydligt svagare utveckling än vad som normalt kunde ha förväntats. Detta är en naturligt följd av den dåliga vägen; regionen saknar flygfält, och järnvägskommunikationerna har under allmänt minskat i betydelse. Mångåriga försök att få något att hända har inte lett till något resultat. Trots att en omedelbar ombyggnad av vägen är av nöden kan en sådan enligt befintliga planer igångsättas . Detta skulle i praktiken innebära att en ny, trafiksäkrare och rimligt dimensionerad väg skulle kunna bli klar omkring . Detta upplevs av regionens människor som helt orimligt. Det skulle också få negativa konsekvenser för utvecklingen av länsdelen. Självfallet är det för hela av vikt att något sker snart. Åtgärder måste vidtagas så att vägen kan stå klar . Medel måste anvisas så att detta kan bli möjligt. Inga tekniska hinder föreligger för att vägen skulle kunna stå klar . Med normala vägplaner och medelstilldelning ligger som ovan berörts datum för färdigställandet betydligt . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos Kungl. Maj :t anhåller om att sådana åtgärder vidtages att ombyggnaden av väg 31 i den del som avser sträckan NässjöJönköping kraftigt påskyndas.
mot · FX021417 · 1974-01-26 00:00:00 — angående transportstödet för transport med fartyg. I statsverkspropositionen, sjätte huvudtiteln (bilaga 8, ), under E 15, föreslås att till Transportstöd för m. m. för /75 anvisa ett förslagsanslag på . Fraktbidrag ur anslaget utgår för transporter med järnväg och med lastbil i yrkesmässig trafik från och till ort inom stödområdet på sträckor , med möjlighet att beakta även utländsk transportsträcka. Stödet utgår med mellan av den erlagda frakten. Det tredje viktiga transportmedlet, sjöfarten, har ställts utanför. Denna diskriminering har redan, under de år transportstöd utgått, hunnit få vittgående konsekvenser för den svenska kustsjöfarten. , för vars transport söderöver tidigare anlitades mindre lastfartyg, har överflyttats framför allt till järnvägarna. Kustsjöfarten har härigenom berövats en stor del av sitt naturliga underlag, som av ålder bestått av bl. a. sågade trävaror från . Denna godskategori har , till följd av transportstödets konstruktion, bortfallit för sjöfarten även då det gäller export. Denna godsförlust har försvagat kustfartygens konkurrensförmåga även i fråga om transporter norrut, från till , eftersom fartygen förlorat möjligheterna till returfrakter. I nuvarande oljekris, då det gäller att spara på drivmedlen, är diskrimineringen av sjöfarten, som är det mest drivmedelssnåla transportmedlet, dubbelt förkastlig. Enligt uppgift är energiutnyttjandet vid godstransporter, mätt i tonkilometer per liter olja, för vattenvägar 106, för järnvägar 85 och för lastbilar 25. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att beslutar att fraktbidrag ur sjätte huvudtitelns förslagsanslag under E 15, Transportstöd för , för /75 skall utgå, förutom för transport med järnväg och med lastbil i yrkesmässig trafik, jämväl för transport med fartyg.