mot · FX021882 · 1974-10-29 00:00:00 — av herrar i och Wictorsson i anledning av skrivelse (framst. 1974:20) från förvaltningsstyrelse angående lokalfrågor på m. m. beslöt 1973 efter förslag från förvaltningsstyrelsen om hus och som svar på motioner i ärendet att skulle två huvudalternativ utredas, nämligen kvarblivande vid och återflyttning till efter ombyggnad av . Arbetet skulle inriktas på förslag till dels långtidskontrakt med avseende nuvarande lokaler vid , dels ombyggnad på . 1 motionen 1973:981 framhöll vi att erfarenheter av det nya syntes det vara en utbredd uppfattning bland ledamöterna att riksdagsprovisoriet vid har så många förtjänster att det bör allvarligt övervägas som ett alternativ för en permanent förläggning av . I motionen påpekades att några formella kontakter dittills inte tagits mellan och för att utröna förutsättningarna för ett sådant permanent riksdagshus vid såsom alternativ till projekten på . Det är nödvändigt, framhöll vi, att sådana regelrätta förhandlingar genom förvaltningsstyrelsens försorg tas upp med . Förutom det förhållandet att vid visat sig vara mycket funktionellt för sitt ändamål borde de ekonomiska konsekvenserna vid val av ett sådant alternativ klargöras. Detta kan endast ske genom de av oss begärda förhandlingarna. Motionen fick en mycket positiv behandling i KU:s betänkande (1973:51). Enligt utskottets mening var det en betydande fördel att det fortsatta utredningsarbetet kan bedrivas så förutsättningslöst som möjligt inom de av förvaltningsstyrelsen angivna ramarna. Utskottet underströk vikten av att arbetet inriktas på att ge underlag för beslut om vilketdera av de båda huvudalternativen som borde genomföras. Sedan förvaltningsstyrelsens skrivelse om lokalfrågor på m. m. numera förelagts , måste man tyvärr konstatera att något sådant underlag för beslut i fråga om valet mellan de båda huvudalternativen inte föreligger. Tre Helgeandsholmsaltemativ redovisas mera utförligt och med förord för ett av dessa. Däremot redovisas alternativet mycket summariskt. Förvaltningsstyrelsen medger visserligen att det provisoriska fungerat väl men anser att förhållandena vid expansion är mindre tillfredsställande. I själva verket är rätta förhållandet det att vid disponerar i lokalutrymmen. Inom de närliggande kvarteren finns utrymme för expansion omfattande minst lika stor yta och med i några fall möjligheter till direktanslutning till det nuvarande . Till detta kommer att det inte utretts möjligheten att utnyttja femte höghuset för behov. Enligt vad vi erfarit finns där redan av offentliga institutioner disponerade lokaler, vilka givetvis med företrädesrätt bör erbjudas om behov föreligger. I förvaltningsstyrelsens förslag heter det vidare att årskostnaden blir lägre på enligt alternativ 2 än vid . I detta sammanhang bör först erinras om att begärt av förvaltningsstyrelsen att arbetet skall inriktas på förslag dels till långtidskontrakt med , dels till förvärv av berörda fastigheter vid . Såvitt vi kan bedöma har det senare alternativet över huvud taget inte övervägts. I vad gäller långtidsförhymingen föreligger en offert från . Denna har tillkommit efter överläggningar, men inga förhandlingar har förekommit. Det i vår föregående motion uttalade önskemålet att de ekonomiska konsekvenserna vid val av sådant alternativ bör klargöras har således inte tillgodosetts genom förvaltningsstyrelsens utredning. Som stöd för sitt påstående att Helgeandsholmsalternativet skulle te sig ekonomiskt gynnsammare än ett kvarstannande vid anför utredningen att det förra alternativet skulle kosta 16,2 milj. kr. i drift mot 19,8 milj. kr. För att belysa hållfastheten i denna jämförelse bör först erinras om att torgs-alternativet belastats med 2,3 milj. kr. för ombyggnad av gamla för uthyrning. Då byggnadens ingångsvärde har satts till noll har vi svårt att förstå att en tänkt kapitalinsats på 25 milj. kr. inte skulle kunna förräntas genom den planerade konferensverksamheten. Efterfrågan på sådana lokaler belyses av att inte går med förlust, trots att man är hänvisad till korttidsuthyrningar. En obekant faktor i utredningens beräkning av Helgeandsholmsalternativet är å andra sidan den ekonomiska konsekvensen av planerna att förlägga 150 garageplatser under Riksplan. Hur ensidigt utredningen begränsats till Helgeandsholmsalternativen framgår av att dessa kostnader inte bokförts i någotdera av dessa. För övrigt bör uppmärksammas att kännare av grundförhållandena i denna del av ställer sig mycket skeptiska till bl. a. garagebyggnaden under jord, eftersom risken för oförutsedda och oöverskådliga kostnader i samband med att grävskoporna sätts i marken bedöms som mycket stora. Mot denna bakgrund kan man ställa sig tveksam till om den beräknade investeringskostnaden på 122,5 milj. kr. verkligen är realistisk. I fackpressen har enbart kostnaden för grundförstärkning, som mycket väl kan bli aktuell, angetts till 40-50 milj. kr. I sitt förord för Helgeandsholmsalternativet framhåller förvaltningssty reisen att genom detta för "välfungerande lokaler i centralt, traditionellt och representativt läge. Mot detta ställer utredningen i en recension av torgs-alternativets yttre miljö omdömet att "byggnaderna har en helt anonym karaktär och uttrycker alltså inte riksdagsfunktionen. För vår del anser vi att det nuvarande väl svarar mot en modern tids krav på öppenhet i politiken. Det ligger mitt bland folket intill det livfulla och har överlägsna kommunikationer till fordel för både väljare och valda. Ytterligare initiativ kan tas för att göra denna byggnad till ett det öppna samhällets riksdagshus. bör ha möjligheter att i lokaler skapa kommunikationsmöjligheter med väljarna genom att anordna samhällsinformativa utställningar m. m. Här finns en chans att ytterligare utbygga information. Med stöd av ovanstående motivering hemställer vi att begär ytterligare utredningar, inkluderande förhandlingar med , om de båda huvudalternativen, innan slutgiltigt beslut fattas om förläggningen av hus.