mot · FX021099 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till skogshögskolan. Styrelsen för skogshögskolan har i sina anslagsäskanden för /75 bl. a. hänvisat till råvarusituationen för den svenska skogsindustrin. Styrelsen konstaterar att intresset (riktas) framför allt mot möjligheterna att långsiktigt öka skogsproduktionen . förutsätter främst att den skogligt inriktade biologiska forskningen vid högskolan bereds optimala arbetsmöjligheter . Att en försämring av dessa (forsknings-) resurser på kan få mycket olyckliga samhällsekonomiska konsekvenser står utom varje tvivel (s. 8). Högskolans anslagsframställning utmynnar i begäran om ökade anslag på . för förvaltningskostnader och . för driftkostnader efter justering för höjd arbetsgivaravgift. Av dessa äskanden har Kungl. Maj:t föreslagit bifall med . för förvaltningskostnader och . Råvarusituationen för den svenska skogsindustrin har varit gynnsam. jämförelsen mellan virkestillgången bedömd på och virkesbehovet bedömt på har varit positiv. På basis av dels riksskogstaxeringens material, dels skogsindustrins kapacitet sker en fortlöpande uppföljning av virkesbalansen vid skogshögskolan. Härvid har konstaterats att den tidigare klart positiva virkesbalansen numera är negativ. beräknades underskottet (m3sk). Analyser av riksskogstaxeringens senaste material indikerar en lägre avverkning än den som tidigare ansetts rekommendabel. Detta visar att den avverkningsnivå som från biologisk synpunkt kan rekommenderas skulle kunna vara lägre än industrins behov vid fullt kapacitetsutnyttjande. Härvid har beslutade nya industriprojekt ej inräknats. Beräkningarna är preliminära, men landets underskott i virkesbalansen är under alla förhållanden betydande. Skogsnäringens huvudproblem är sålunda att genom ökad råvaruproduktion tillgodose industrins framtida behov av virkesråvara. Denna virkesråvara måste produceras i ett skogsbruk med långsiktigt uthållig avverkning. Dagens sitaution innebär att de fysiska resurserna förhindrar en fortsatt utbyggnad av skogsindustrin. Till detta kommer att vissa miljörestriktioner kan medföra en ytterligare minskad virkesproduktion. Sedan skogshögskolans styrelse avlämnade anslagsframställningen /75 har sålunda kunskaper beträffande virkesbalansen framkommit som ytterligare skärper kraven på intensifierad skoglig forskning. För att öka den biologiska skogsproduktionen finns det en serie åtgärder, vilka har det gemensamt att de genom intensifierad eller förbättrad teknik utnyttjar fotosyntesens möjligheter att producera biomassa eller möjliggör effektivare tillvaratagande av biomassan. Åtgärderna är alltså produktionshöjande. a. skogspolitiska utredningen (SOU 1973:14) har några av dessa åtgärder diskuterats, t. ex. skogsgödsling, dikning av torvmarker och omföring av nedlagd jordbruksmark. Härutöver finns andra åtgärder som närmare presenteras nedan. De produktionshöjande åtgärderna är i princip av två slag. Den första innebär att med stimulansåtgärder omsätta redan befintliga kunskaper till praktiskt bruk. Den andra innebär förbättring av nuvarande kunskaper genom forskning. Med utgångspunkt i dagens produktionsmetoder har skogarnas långsiktiga produktionsförmåga senast beräknats (AVB 1969). Frågan om storleken av den teoretiskt högsta produktionen har varit föremål för åtskilliga spekulationer. Härvid har de sammanlagda produktionsökningarna av flera åtgärder uppskattats. Uppskattningarna är mycket osäkra, bl. a. beroende på eventuella samspelseffekter mellan olika åtgärder. Slutsatsen är emellertid att skogsproduktionen kan ökas högst väsentligt. En expertgreupp inom skogshögskolan har gjort en ny bedömning av skogarnas potentiella biologiska produktionsförmåga. Härvid har effekten av nio produktionsstimulerande åtgärder beaktats. Bedömningen visar att den nuvarande bruttotillväxten () bör kunna ökas högst väsentligt. Detta förutsätter emellertid förstärkta resurser för skogsvetenskapligt forsknings, utvecklings- och informationsarbete. Expertgruppen har också gjort den bedömningen att intensifierad forskning bör kunna leda till förutsättningar för ytterligare ökning av skogsproduktionen. I anslutning härtill har expertgruppen utvecklat ett program för intensifierad forskning (se bilaga). Vi delar högskolestyrelsens och expertgruppens uppfattning om behovet av ökade forskningsinsatser. I den nuvarande situationen bör varje möjlighet att inom ramen för rimliga miljörestriktioner förbättra virkesproduktionen beaktas. En ökad virkesproduktion betyder nämligen inte bara att skogsindustrins råvarusituation förbättras, med de effekter detta har för handelsbalansen, utan har dessutom gynnsamma sysselsättnings- och regionalpolitiska effekter. Till detta kommer att åtgärder för att stärka forskningen bör insättas . Förändringarna i det moderna skogsbruket är så snabba att varje års åtgärder kan beräknas ha stor betydelse för den framtida virkesproduktionen. Det finns därför inte anledning vänta på de åtgärder i dessa avseenden som eventuellt kan komma att föreslås av den tillsatta utredningen. Forskningsprogram inom skogsvetenskapen spänner emellertid normalt . För att nå full effekt av resurstillskott måste dessa därför tillföras . Den ovannämnda expertgruppen vid skogshögskolan har beräknat att utöver styrelsens anslagsäskanden forskningskapaciteten lämpligen bör ökas med 1,9 milj. kr. och 2,2 resp. 2,6 milj. kr. för de därpå följande två åren. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi 1. att till Skogshögskolan: Driftkostnader för budgetåret 1974/75 anvisa ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 2. att till Skogshögskolan: Förvaltningskostnader för /75 anvisa ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med . förhöjt förslagsanslag av . 3. att bemyndiga Kungl. Maj:t att vid skogshögskolan inrätta en biträdande professur i U 22 i skogsproduktionens långsiktiga programmering i stället för försöksledare i A 28. () i Lane-Herrestad () i Glömminge Beräknade tillväxteffekter av olika skogsvårdsåtgärder '5 2 E2 T3 > iz* O *2 »Cd C -3 22 i2 o c O £3 *2 ^ ^ r=2 <*5 3 -C O* a. .ftl | S >-5 H Cd :Q 4» U ^ « o CX 2 - e :« * r- cd C * -O ^ 6 * vo <0 § s 5 :cd ä H 2 C £ ed C ti ** 5 :cd .5; > 73 ^ .s a Totalt 42-47 42-47 79-83