mot · FX021384 · 1974-01-26 00:00:00 — av lia sson m. fl. om inrättande av en professur i konsumentekonomi. Det är självklart att utgångspunkten för konsumentpolitiken måste vara kunskap om konsumenternas faktiska situation. Detta uttalande återfinnes i den proposition om riktlinjer för samhällets konsumentpolitik som tog ställning till 1972. Dessa kunskaper skulle man inhämta på olika sätt. Genom lokal aktivitet skulle man fånga upp konsumentproblem. Hushållsvaneundersökningar förutsattes spela en väsentlig roll för att klarlägga konsumenternas förhållanden. Vidare borde i ökad utsträckning beräkningar göras av den hushållsekonomiska nyttan av olika varor och tjänster. I vad gäller den mera grundläggande analysen av hushållens situation ansågs att denna måste komma att avse metodutvecklingsarbete av forskningskaraktär. Och eftersom det var såväl ett konsumentpolitiskt som ett allmänpolitiskt intresse att sådana metoder utvecklades borde forskning med denna inriktning stödjas inom ramen för konsumentpolitiken. I nämnda proposition återfanns även en diskussion om konsumentens situation i rådande marknadssystem. En självklar utgångspunkt för konsumentpolitiken var konsumenternas i många sammanhang svaga ställning i förhållande till producenter, distributörer och marknadsförare. gjorde inga erinringar mot dessa uttalanden. var man alltså angelägen om att markera behovet av att inhämta ökade kunskaper om hushållet. Den mera grundläggande analysen av hushållens situation skulle till att börja med inriktas på att utveckla metoder för forskning härom. riksdag hade även att behandla en motion om att igångsätta utbildning i ämnet konsumentekonomi på universitetsnivå. Man betonade behovet av forskning och högre utbildning som utgår ifrån en ekonomisk syn som tar hänsyn inte endast till hushållens penningresurser utan också andra resursinsatser som t. ex. arbete. Målen för hushållens insatser kan inte uttryckas endast i pengar utan består även av värden sådana som hälsa, trygghet och jämlikhet. Det är följaktligen mer i ekonomin att behandla än den del av verkligheten som styrs av marknadskrafterna. Med gängse uppläggning av forskning och utbildning i ämnena nationalekonomi och företagsekonomi har man alltför mycket utgått ifrån att det är konsumenternas behov och efterfrågan som styr produktionen. I nämnda motion föreslogs även en översyn av läroplanerna i nationalekonomi och företagsekonomi. Behandlingen av ärendet gav vid handen att man också på universiteten fann det angeläget med en förstärkning av utbildning och forskning inom det konsumentekonomiska området. i ansåg att detta kunde ske genom att inrätta tjänster som forskarhandledare, knutna till någon ekonomisk institution vid varje läroanstalt. i stödde förslaget men ville undgå en ytterligare uppdelning av ekonomiämnena. i tillstyrkte och erinrade om att fakulteten vid dåvarande äskat medel till en professur i konsumentekonomi. i anser att sådan utbildning bör tillgodoses inom ramen för nu existerande samhällsvetenskapliga ämnesområden. i anförde att det får ses som angeläget att utbildning bedrivs i ämnet konsumentekonomi. i anser det befogat med en utredning om behoven och möjligheterna att starta utbildning inom det aktuella området i nära kontakt med företrädare för ämnesområdena företagsekonomi och nationalekonomi. , slutligen, ansåg att problemområdet konsumentekönomi bör profileras mer markant bl. a. genom tillskapande av alternativa studiekurser. Däremot var UKÄ inte berett att förorda ett nytt självständigt ämne. ansåg att den enskilde konsumentens och det enskilda hushållets problem måste få ett tillräckligt och sålunda i förhållande till dagens situation väsentligt ökat utrymme i det totala utbudet av ekonomisk utbildning. Detta kunde enligt utskottets mening ske genom att problemområdet konsumentekonomi profileras mer markant bl. a. genom tillskapande av alternativa studiekurser. I övrigt förutsatte utskottet att ifrågakommande studieplaner blir föremål för översyn och att åtgärder vidtages för att uppnå en förstärkning av utbildning och forskning i konsumentekonomi. anslöt sig till denna mening. Om man tar del av uppgifter om nu pågående studier inom de ekonomiska ämnesområdena vid de olika universiteten finner man emellertid föga spår av de gjorda rekommendationerna om en ökad inriktning mot det konsumentekonomiska området. Det metodutvecklingsarbete av forskningskaraktär som förutsattes för vidare studier av hushållens situation synes inte ha kommit i gång. Någon fortlöpande uppföljning av pågående forskningsprojekt i ämnena företagsekonomi och nationalekonomi sker inte. Genom en enkät till samtliga institutioner i de aktuella ämnena vid landets universitet och högskolor har efterhörts vilka forskningsprojekt som pågår. Enkäten har inte besvarats av samtliga tillfrågade. I vissa fall har endast pågående projekt på doktorandnivå redovisats. Lämnade uppgifter om antalet projekt är något osäkra, då man i vissa fall endast redovisar huvudprojekt, medan i andra fall även delprojekt medtagits. Antalet konsumentinriktade projekt är dock så påfallande ringa i förhållande till övriga, att de siffror som anges i det följande ändå torde ge en rättvis bild av undervisningens inriktning. Antal pågående forskningsprojekt å ämnena företagsekonomi och nationalekonomi vid vissa universitet och högskolor /74: Institution vid: Totalt därav 3/4 betyg 26] 1 3/4 betyg 102 1 Doktorand nivå 44 2 3/4 betyg 19 3/4 betyg 5 3/4 betyg 3/4 betyg 1223 3 Totalt i ämnet företagsekonomi: 3/4 betyg 182 5 1 Varav 3 examensarbeten vid teknisk fakultet. 2 Avser endast huvudprojekt. Härtill kommer en stor mängd delprojekt. 3 Häri ingår 10 huvudprojekt där de olika delprojekten ej redovisats. De olika konsumentinriktade projekten i ämnet företagsekonomi redovisas i det följande med angivande av projektets benämning: Köpbeteendeundersökning Konsumentvaror (4 betyg) Konsumentekonomi och konsumentbeteende1 (3/4 betyg) Externa köpcentra (Doktorandnivå) Konsument 70 (Doktorandnivå) Lågprisstrukturens effekt på konsumenternas inköpsbeteende en undersökning i ett område med differentierad butiksstruktur (3 betyg) Vilka faktorer avgör konsumentens val av hembelysning? (3 betyg) Konsumentens attityder till blomsterlök och olika köpbeteende för blomsterlök (3 betyg) Beklädnadskonsumtion i långsiktiga perspektiv (Doktorandnivå) Informationstillförselns effekt på köpbeslut (Doktorandnivå) Buyer behavior and effects of integration in produktion and promotion mix (Doktorandnivå) Konsumentupplysning och masskommunikation (Doktorandnivå) 1 Huvudprojekt vari ingår flera delprojekt. universitetsfilial 3/4 betyg Doktorand nivå 3/4 betyg Doktorand nivå Totalt i ämnet nationaleki 3/4 betyg Doktorandnivå Det enda konsumentinriktade projektet i ämnet nationalekonomi är ett projekt vid med följande inriktning. Externa effekter av konsumtion. 2 Avser ett större projekt med fem deltagare. 3 Häri ingår ett större projekt med fem deltagare. I samma enkät efterfrågades hur forskningsprojekten finansierades. Svaren var här ofullständiga, men det kan noteras att av tolv forskningsprojekt på doktorandnivå vid nationalekonomiska institutionen vid i stöddes fem av , tre av IUI, ett av , ett av SIDA, och två forskare hade forskarstipendier. För pågående åtta arbeten på doktorandnivå vid , företagsekonomiska institutionen, gavs stipendier i tre fall från . Vidare förekom i ett fall stipendium från för samhällsforskning och ett Rotarystipendium. För forskningsprojekten vid , nationalekonomiska institutionen, fanns som finansieringskälla i tre fall och i ett. Genom enkäten framkom att inget av de redovisade projekten hade finansierats eller initierats av . Verket hade emellertid påbörjat ett förberedelsearbete för att kunna initiera projekt, som är i överensstämmelse med verkets strävanden. I petita för /75 återfinns en plan för hur man tänker sig stimulera konsumentekonomisk utbildning och forskning. Man säger där att erfarenheterna på området bland universitetslärarna är starkt begränsade och att läroböcker saknas i betydande utsträckning. Som framgår av ovanstående beskrivning av läget inom de ekonomiska ämnesområdena har konsumentekonomin knappast något utrymme alls. Om man vill ha ändring till stånd kan man inte nöja sig med att avvakta effekten av de kontakter som sökt etablera vid universiteten. Trots de positiva uttalanden om ämnet konsumentekonomi och de förslag till åtgärder för att föra fram detta ämne, som kom fram i tidigare citerade remissvar från olika universitets myndigheter, har ingenting hänt. Alternativa kurser har inte igångsatts och någon annan metod att stimulera de studerande att ta upp konsumentekonomiska frågor synes man inte ha. ifrågasatta åtgärder är uppenbarligen inte tillräckliga om man vill få till stånd en ekonomisk forskning och utbildning med inriktning att bearbeta också de frågor som sammanhänger med ett konsumentpolitiskt synsätt, som inte är avhängigt marknadsekonomin. Det finns ett stort behov av forskning som med hushållen som infallsväg analyserar konsumenternas roll och problem i produktionskedjan. Konsumenternas och hushållens välfärd är de primära frågorna för all ekonomisk och social politik. Vi vet alldeles för litet om hushållens ekonomiska problem. Arbetskraftsresurserna är hushållens främsta tillgång, det är en anledning att studera hur denna användes. Och för en vidgad förståelse av hushållens planerings- och arbetssituation skulle det behövas systematiska tidsstudier av ett slag som vi saknar. Man kan utan svårighet finna områden där bättre kunskaper om hushållen skulle ge ett säkrare underlag för samhällets handlande. Ett sådant är varudistributionen. Ett omfattande analysarbete inom företagen sker i fråga om företagens ekonomi i varudistributionen, men hushållen lämnas utanför detta. Från samhällets synpunkt är det nödvändigt att göra en totalbedömning där även hushållens insatser och uppoffringar och pengar beaktas. Mot bakgrund av sådan totalanalys kan behovet av och formerna för samhälleliga åtgärder övervägas. Varudistributionen är ett område där behovet av vidgade kunskaper om konsumenterna är så påtagliga. Men det finns åtskilliga andra. Sammanfattningsvis kan konstateras att samhällets bemödanden att med konsumentpolitiska åtgärder föra fram konsumenten och hushållet i centrum inte lett till att man inom ekonomisk forskning och utbildning tagit upp och bearbetat de frågeställningar som därvid aktualiserats. En klarare markering av ämnet konsumentekonomi förknippad med läroplansarbete, utarbetande av läromedel etc. torde inte komma till stånd förrän det finns en tjänst vars innehavare har att ta ansvar för ämnet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t begär förslag om att inrätta en professur i konsumentekonomi. HANS () ()