mot · FX021706 · 1974-04-05 00:00:00 — a. genom utställningsverksamheten kan museerna engagera och stimulera människor att aktivt delta i kulturell verksamhet av olika slag. En viktig målsättning måste enligt vår uppfattning vara, att i ökad utsträckning förlägga sådan verksamhet även utanför de bestående institutionerna, bl. a. genom vandringsutställningar och depositioner. Museer och arkiv har emellertid också andra funktioner. De ingår t. ex. som ett viktigt led i forskningsorganisationen. I propositionen föreslås att ett nytt statsbidrag skall införas till länsmuseerna. Bidragets närmare utformning skall beslutas . I avvaktan härpå bör enligt vår uppfattning visst ekonomiskt stöd lämnas till sådana icke statliga museer, som på olika sätt utnyttjas för vetenskaplig forskning och undervisning. För detta ändamål bör för /75 bevilja ett särskilt anslag på 2 milj. kr. De förslag till organisatoriska förändringar beträffande vissa statliga museer, som MUS 65 har lagt fram, skall enligt uttalanden i propositionen i flera fall bli föremål för ytterligare överväganden. Med hänsyn till att utredningsarbetet pågått är det enligt vår uppfattning angeläget, att avgörandena inte skjuts alltför långt fram i tiden. osäkerhet som en sådan situation skapar både för personal och för andra intressenter kan lätt påverka dessa museers verksamhet i negativ riktning. Särskilt på mindre orter och i glesbygderna är ofta den enda fasta bas, som kulturlivet har tillgång till. Folkbiblioteken intar därför överallt en central ställning inom kulturlivet. Utvecklingen mot en mera mångsidig verksamhet (diskotek, filmotek, artotek, utställningar, information, utrymmen för sammankomster och studieverksamhet, mindre teaterföreställningar, mera allmän träffpunkt, uppsökande verksamhet riktad mot vårdinstitutioner, arbetsplatsutlåning osv.) är något i sig tillfredsställande. får emellertid biblioteken inte förlora sin grundfunktion som en plats för böcker, bokläsning och utlåning. Kommunreformen har medfört att samtliga kommuner i landet numera har ett folkbibliotek. Det bör dock uppmärksammas att problem som tidigare gällde för glesbygdskommunerna numera är tillämpliga för stora glesbygdsområden inom kommunerna. Vid den fortsatta utbyggnaden av biblioteksverksamheten bör det inte minst i sådana områden i många fall vara fördelaktigt att integrera inte bara vuxen-, barn- och ungdomsavdelningar utan också skolbibliotek i en biblioteksenhet, där detta kan ske med hänsyn till skolans krav. Detta möjliggör också att upprätthålla biblioteksfilialer i större utsträckning än vad som annars blir fallet. Praktiskt taget alla kommuner i landet har på eget initiativ kraftigt förstärkt bibliotekens resurser. Ökningen är ofta betydligt större än för andra kommunala utgiftssektorer. gäller dock att större kommuner satsar mer per innevånare inom kultursektorn än de mindre kommunerna. Man måste också räkna med att biblioteksverksamhet liksom alla kommunala kulturutgifter även kommer att bli relativt sett dyrare inom de arealmässigt stora kommunerna som också regelmässigt är glesare befolkade. Risker kommer därför fortfarande att föreligga för en sämre situation för medborgarna inom vissa områden. Insatser för att utjämna dessa förhållanden liksom för anskaffning av talböcker och ordnande av service för handikappade, invandrare och andra grupper kommer därför att bli nödvändiga. Enligt vår uppfattning bör statligt stöd utgå direkt till de kommuner som har svårigheter att hålla önskvärd standard på sin biblioteksverksamhet. Vi vill understryka att ett framtida statligt stöd inte bör utformas som ett stimulansbidrag som upphör efter viss begränsad tid och därefter binder kommunen till en viss kostnadsnivå. Ett system med dels klart avgränsade punktbidrag (för inköp av exempelvis bokbussar, upprustning av bokbestånd eller förvärv av inventarier), dels kontinuerliga driftsbidrag framstår som mera ändamålsenligt. Stöd till invandrarnas kulturella verksamhet Både bibliotekens tjänster och andra kulturaktiviteter som erbjuds i vårt land är till mycket stor del språkbundna. För invandrarna har åtgärder vidtagits för att förbättra svenskundervisningen. Det är första förutsättningen för att dessa skall kunna finna sig till rätta och för att de skall kunna delta i kulturlivet. Men det gäller också att ge invandrarna information och kulturell stimulans på deras eget språk. Här spelar litteraturförsörjningen, dvs. inte minst biblioteken, den största rollen. Andra media som kan utnyttjas är film, radio och TV. Gruppen invandrare är mycket heterogen i vad gäller nationell härkomst och sociala förhållanden. På samma sätt som när det gäller annan egenverksamhet måste samhället stödja invandrargruppernas strävanden att utveckla ett mångsidigt kulturliv. Samhällets insatser måste också ta sikte på att skapa kontakt mellan invandrare och infödda. Sådana kontakter berikar hela det svenska kulturlivet som ökad förståelse skapas för invandrarnas bakgrund. Svensk kultur kan på detta sätt också få betydelsefulla impulser till nyskapande. Risken för att invandrargrupper skall isoleras minskar, och inställningen till invandrarna kan påverkas i positiv riktning. Kommunerna har efter hand tagit på sig ett ökat ansvar när det gäller tillgången på samlingslokaler. Men alltjämt ägs och drivs en stor del av samlingslokalerna av olika folkrörelser eller särskilda föreningar. Dessa tillhör i allmänhet någon av de tre riksorganisationerna Folkets , samt . En stor del av de tre organisationernas medlemsföreningar hör hemma i utpräglade glesbygdsområden eller på andra orter med vikande befolkningsunderlag. För att säkerställa att innevånarna på sådana orter får tillgång till olika sociala och kulturella aktiviteter bör enligt vår uppfattning medel ställas till förfogande för de nämnda organisationerna för utpräglad glesbygdsverksamhet. Organisationerna har själva i skrivelse till utbildningsministern hemställt om ett sådant bidrag för vissa film- och teaterföreställningar liksom för speciellt ungdomsinriktade program. De förutsätter att kostnaderna för verksamheten fördelas lika mellan stat och kommun. Medlen skall enligt organisationernas eget förslag fördelas av en särskild nämnd i vilken de själva är representerade. Folkparkernas i propositionen erhålla statsbidrag med . a. central service, metodutveckling, utbildning och försöksverksamhet. erhåller också ett bidrag på . för visning av kvalitetsfilm. Det är av olika anledningar, inte minst från rättvisesynpunkt, angeläget att även och Föreningen Gårdar erhåller bidrag till den planerade verksamheten, företrädesvis i glesbygderna. Vid kommande utredningsarbete bör också beaktas behovet av samhällsstöd till centrala insatser till dessa lokalhållande organisationer. I avvaktan på resultat av detta utredningsarbete bör bidrag kunna utgå till utpräglad glesbygdsverksamhet i enlighet med organisationernas egna förslag redan under /75. bör därför anvisa . för detta ändamål. Särskilt när det gäller egenaktiviteter, men också när det är frågan om annan kulturell verksamhet, intar studieförbunden, som tidigare understrukits, en central plats i det svenska kulturlivet. Till detta kommer de omfattande uppgifterna på utbildningens område. Genom de i propositionen föreslagna ändringarna i bestämmelserna om studiecirklar får studieförbunden ökade möjligheter att bedriva allsidig verksamhet på det kulturella området. Omläggningen av det nuvarande föreläsningsbidraget till ett allmänt arrangemangsbidrag för kulturprogram inom föreningslivet verkar i samma riktning. Vid fördelningen av statsbidraget till studieförbundens centrala verksamhet skall enligt förslag i propositionen hänsyn inte längre tas till verksamhetens geografiska spridning inom respektive förbund. De bestämmelser som gäller i detta avseende har enligt vår uppfattning haft betydelse när det gällt att tillgodose behovet av vuxenutbildning och kulturell service i glesbygder. Bestämmelserna om att fördelningen av detta bidrag till viss del skall grundas på den geografiska spridningen av verksamheten bör därför bibehållas. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att vid behandlingen av proposition 1974:28 beslutar 1. att som sin mening uttala att insatserna till stöd för äldre tiders kultur skall utformas med hänsyn till att kulturlivet måste bäras upp av ett samband i tiden, där ett levande kulturarv är en länk mellan det förflutna, nutiden och framtiden; 2. att hos Kungl. Maj:t hemställa att det föreslagna nya ges sådan sammansättning, att det får parlamentarisk förankring med representanter nominerade av riksdagspartierna; 3. att bidrag till kulturprogram inom föreningslivet m. m. skall kunna lämnas även till kommuner för arrangemang på platser, där föreningslivet är svagt; 4. att kulturminnesvårdens nuvarande organisation på länsnivå skall behållas med skyldighet för landsantikvarien eller ställföreträdare för denne att vara föredragande i i frågor som rör kulturminnesvården; 5. att hos Kungl. anhålla om utredning beträffande byggnadsminnesvårdens finansiering; 6. att till och statens historiska museum: Värd och underhåll av fornlämningar och kulturhistoriskt värdefulla byggnader för /75 anvisa ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med . förhöjt reservationsanslag av . 7. att till ett nytt anslag, Bidrag till museer för vissa vetenskapliga tjänster m. m., för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 8. att till ett nytt anslag, Glesbygdsverksamhet inom vissa organisationer, för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 9. att fördelningen av bidrag till studieförbund även i fortsättningen skall ske med hänsynstagande till verksamhetens geografiska fördelning. () i Lane-Herrestad () i Glömminge GOTAB 74 7413 S 1974