mot · FX02118 · 1974-01-01 00:00:00 — av om lokalisering till av högre teknisk utbildning. har kommun stått i förgrunden då det gäller den regionalpolitiska debatten, en debatt som avsatt som påtagligt resultat att av en enig riksdag klassats som primärt centrum. ställning som primärt centrum är främst grundad på följande fakta. kommunblock har drygt 71 000 invånare. Befolkningsunderlaget inom ett område med 3 mils radie från är 66 000 människor. Räknar man med ett upptagningsområde med 20 mils radie med som mittpunkt blir befolkningsunderlaget ungefär 420 00Ö människor, vilket är mer än någon annan ort i detta område kan uppvisa. Som industriort är norra största och mest expansiva. Industrin sysselsatte 9 208 personer. Detta motsvarar av industrisysselsatta i . Industrin är väldifferentierad och exportinriktad. var industrins ökningstakt i högre än riksgenomsnittet. Ökningen har även fortsatt då den svenska industrin som helhet stått stilla. Bland tillgångarna för industrimiljön får inräknas en rad, delvis unika, service- och samarbetsorgan, inriktade på små och medelstora företag. Här finns således Expolaris, AC-Mekan, Snickericentral, AB Träcentralen, AB Sågverksintressenter m. fl. Ett nytt organ med forsknings- och utvecklingsuppgifter för industrins räkning, IUC (Industriellt Utvecklingscentrum), är under uppbyggnad. Detta är unikt för och när det planerades förutsattes att viss högre teknisk utbildning också skulle lokaliseras till och att ett samarbete på hög teknisk nivå skulle etableras mellan IUC och den planerade högskoleenheten. Trots Skellefteåindustrins kraftiga expansion har det totala antalet arbetstillfällen minskat. Orsaken till detta är i huvudsak att näringsgrenen offentlig förvaltning och andra tjänster inte ökat på långt när i samma takt i som i andra jämförbara regioner. Trots en lokalisering av textilföretaget till lider stor brist på arbetstillfällen för framför allt kvinnor och arbetskraft med längre utbildning inom administration och vård. Denna brist leder i sin tur till svårigheter för industrin att rekrytera kvalificerad arbetskraft, då regionen har små möjligheter att erbjuda medföljande familjemedlemmar önskat arbete. Som tidigare påpekats blev under riksdagsbehandlingen om den regionala strukturen uppklassat från regionalt till primärt centrum. I motiveringen anförde inrikesutskottet bl. a. att de geografiska förhållandena talar för behovet av en stark ort i norra delen av , att kommunen har ett tillräckligt befolkningsunderlag och att redan är ett av största industriområden samt att industriutvecklingen har klart expansiva tendenser. I propositionen 1972:3 anger departementschefen att målet är att utveckla de primära centra i första hand genom en utbyggnad av mera kvalificerade samhällsfunktioner såsom a) kommunikationer, b) sjukvård och c) utbildning. Beträffande utbildningen t. o. m. gymnasienivån ligger långt framme. Sålunda har t. ex. försöksverksamheten på skolans område bedrivits mycket målinriktat sedan enhetsskoleförsöken startade , först inom enhetsskolan och sedan inom , gymnasieskolan och . Utbudet av utbildningsvägar i t. ex. gymnasieskolan ansluter bättre till SÖ:s normalutbud än vad som är fallet i någon annan ort norr om . Däremot är kommun dpt enda primära centrum i som helt saknar postgymnasial utbildning. Lokalisering av högre teknisk utbildning till lade Norrlandsberedningen fram förslag om högre teknisk utbildning och forskning i . I propositionen 1970:88 uttalade departementschefen att utbildningen och forskningen borde koncentreras till ett fåtal orter. De orter som enligt min mening bör komma i fråga är samt, i samverkan med varandra, och . Departementschefen anförde vidare: I det föregående har jag uttalat att högre teknisk utbildning i övre bör kunna förläggas även till och . För förläggning av högre teknisk utbildning till talar samma allmänna skäl som jag tidigare redovisat beträffande . I fråga om motiven och förutsättningarna för att förlägga högre teknisk utbildning till bör, såsom både Norrlandsberedningen och remissinstanserna framhållit, beaktas den livskraftiga och differentierade industri som finns i regionen. Industripolitiska skäl talar sålunda starkt för att högre teknisk utbildning förläggs till . Utbildningen bör få en sådan inriktning att den bidrar till den industriella utvecklingen i regionen. Planeringen för utbildningen bör liksom i samordnas med pianeringen av andra resurser för teknisk utveckling och forskning. I betänkande om maskinteknisk utbildning i () skisseras en avslutande två-årig utbildningslinje i finmekanik förlagd till . Enligt de ursprungliga planerna skulle utbildningen och forskningen i finmekanik starta , men med den fördröjning som av skilda skäl skett i utredningsarbetet måste väl detta uppskjutas eller . Detta är synnerligen beklagligt då varje förskjutning i det ursprungliga tidsschemat hindrar planläggandet av ett konkret samarbete mellan IUC:s verksamhet på forskningssidan och skapar osäkerhet rent allmänt. Den postgymnasiala utbildningen i har varit föremål för ett flertal motioner tidigare och fått s. k. välvilliga skrivningar i undervisningsutskottet. I riksdagsdebatten 1970 anförde bl. skottets ordförande, , följande: Det är alldeles uppenbart, såvitt jag kan bedöma det, att ni inte behöver vara oroliga i , det kommer en högre teknisk utbildning dit. För kommunens planering av åtgärderna på det studiesociala området, bostäder och liknande, är det av största vikt att ett förslag till beslut om en förläggning av den högre tekniska utbildningen och forskningen i finmekanik kan föreläggas för avgörande. Träteknisk forskning och utbildning är centralort för en betydande träindustri och under arbete med utbildningslokaliseringar till uppstod tanken på någon form av högre teknisk utbildning med inriktning på träteknik. En grupp inom kommittén företog studieresor för att inhämta information om internationell träteknisk verksamhet. Resmål var bl. a. Rosenheim i (1 000 studenter inom trätekniska området), i , (trätekniska högskolan) samt (Norsk treteknisk institutt). Efter dessa undersökningar och studier har den särskilda gruppen inom skisserat ett förslag till utbildning inom området träets mekaniska teknologi, inklusive träkemi och polymerteknologi, speciellt trä-plastkombinat. Enligt detta förslag skall eleverna rekryteras från 4-årigt tekniskt gymnasium på byggnadsteknisk eller maskinteknisk gren. Den högre utbildningen skall sedan omfatta en 2-årig högskoleutbildning inom området träets mekaniska teknologi inklusive träkemi och polymerteknologi. Till utbildningen hör även en period då eleverna skall vara yrkesverksamma. En fortsatt utbildning inom ovan angivna områden till högre nivå och senare utvecklad teknik eller med specialisering till viss gren skall också vara möjlig. En sådan fortbildning beräknas omfatta studier. Fortbildning i form av deltagande i utvecklings- eller forskningsprojekt förutsättes handledda och administrerade av en tänkt filial av det . Lokalisering av YTH till En naturlig anknytning till industrins expansiva utveckling inom är också en yrkesteknisk högskola. Denna utbildningsform finns ännu inte i landet, men förslag om startandet av denna utbildningsgren har framlagts i ett betänkande avgivet av yrkesutbildningsberedningen (SOU 1970:8). YTH, som utbildningsformen avkortas till, skall enligt förslaget vara eftergymnasial och utgöra ett alternativ och ett komplement till nuvarande universitets- och högskoleutbildning. De som genomgår gymnasial yrkesutbildning skall efter praktik från arbetslivet genom utbildning vid YTH ges kompetens för mer kvalificerade uppgifter inom det industriella området. Remissyttrandena över betänkandet har varit övervägande positiva och tillstyrker samfällt att denna utbildningsform kommer till stånd. I har intresset för denna utbildningsform gamla anor hos industrin, då man talade om behovet av en s. k. industrihögskola. Behovet av en utbildning av detta slag i Skellefteåområdet har efter yrkesutbildningsberedningens förslag ytterligare bekräftats vid sammanträffanden mellan kommunala representanter och företrädare för industrin i området. Skolstyrelsen i har i skrivelse till hemställt att organisationskommittén för högre teknisk utbildning i ges i uppdrag att närmare utreda förutsättningarna och lämna förslag om lokaliserandet av YTH till . För lokaliseringen av denna typ av utbildning talar samordningen med den högre tekniska utbildningen i finmekanik, verksamheten vid IUC samt i övrigt gynnsamma förutsättningar för YTH. Dessa gynnsamma förutsättningar i övrigt är det rikt differentierade näringslivet, gynnsamma förutsättningar på det naturvetenskaplig-tekniska området och den omedelbara närheten till praktiska utbildningsmöjligheter och studier. En rad remissinstanser har framhållit som lämplig lokaliseringsort för YTH, bl. a. LO. Avslutningsvis vill undertecknad understryka följande. är klassat som primärt centrum. För regionens fortsatta utveckling är det av största vikt att olika former av postgymnasial utbildning lokaliseras till . Det är av vikt att de utbildningsgrenar som lokaliseras till också får erforderliga forskningsresurser. Eljest kan lärarrekryteringen försvåras och utbildningen inte bli i nivå med annan likartad postgymnasial utbildning på andra högskoleorter. Vid lokaliseringen av högre utbildning till är det av vikt att man ej stannar vid en enstaka enhet utan skapar ett kombinerat utbud av utbildningsvägar på postgymnasial nivå. För både elever och lärare är den studiemiljö som då skapas av största betydelse. Med stöd av det anförda hemställes 1. att fattar beslut om lokaliseringen av en teknisk utbildning och forskning i finmekanik till , 2. att denna institution ges nödiga forskningsresurser med förslagsvis 4 å 5 professurer, 3. att får i uppdrag att framlägga förslag för en tvåårig högskoleutbildning inom området träets mekaniska teknologi inklusive träkemi och polymerteknologi i , samt 4. att en yrkesteknisk högskoleenhet lokaliseras till .