ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX021643 · 1974-03-26 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:62 med förslag till lag med särskilda bestämmelser om insättning på skogskonto. I propositionen 1974:62 föreslås ökade möjligheter att avsätta medel till skogskonto för sådana skogsägare som drabbats av stormfällningar. Stormfällningar förekom detta år främst i län. På samma sätt som vid tidigare stormskador på skog föreslås de drabbade skogsägarna provisoriskt få rätt att avsätta av köpeskillingen för rotsåld skog och av andra skogslikvider på skogskonto mot normalt 60 resp. . 1 propositionen förutskickas att det kan bli aktuellt att införa generella bestämmelser i skattelagstiftningen om vidgad avsättning på skogskonto i samband med stormskador. Enligt vår uppfattning skulle det vara av stort värde, om en sådan lagstiftning kom till stånd. Rätten att göra extra avsättningar bör emellertid då inte bara gälla vid stormfällningar utan också vid insektsangrepp i större skala och liknande situationer. De tidsbegränsade utvidgningar av rätten att göra avsättningar till skogskonto, som vidtagits i samband med stormfällningar, har bl. a. syftat till att stimulera till en snabb upparbetning av det stormfällda virket. Skogsägare som drabbats av stormskador har på det sättet också kunnat använda en större del av virkeslikviden för reproduktionsåtgärder under senare beskattningsår. har skogen på en del håll i landet dessutom utsatts för häftiga insektsangrepp. Delvis är dessa en följd av tidigare stormfällningar. Lokalt har skadorna varit mycket omfattande. Bekämpningen av skadeinsekterna sker i första hand genom att s. k. fångstvirke får ligga ute under insekternas svärmningsperiod, varefter insekterna oskadliggörs. För sådana åtgärder kan statsbidrag utgå. Om angreppet är omfattande, tvingas emellertid skogsägarna att kalhugga större eller mindre arealer intill hårt angripna skogsbestånd. Insektsbekämpningen skulle självfallet stimuleras, om skogsägarna vid sådana tillfällen hade bättre möjligheter än f. n. att göra avsättningar till skogskonto. Förordningen om skogskonto bör därför enligt vår mening kompletteras med bestämmelser som gör det möjligt att göra större avsättningar både i samband med stormfällningar, insektsangrepp och andra liknande förhållanden, då skogsägarna är mer eller mindre tvingade att göra mer omfattande avverkningar. Vid sådana tillfällen är det i regel från både samhällets och den enskilde skogsägarens synpunkt angeläget att avverkningen och upparbetningen kan ske så fort som möjligt. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi, att vid behandlingen av propositionen 1974:62 beslutar att hos Kungl. Maj:t anhålla om förslag till generella regler beträffande vidgad rätt till avsättning på skogskonto i samband med stormfällningar, insektsangrepp m. m. i enlighet med vad som har anförts i motionen. GOTAB 74 7306 S 1974
mot · FX021647 · 1974-03-26 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:75 angående vissa organisations- och anslagsfrågor m. rn. I proposition 1974:75 föreslås att en sammanhållen datadriftorganisation för försvaret, kallad försvarets datacentral (FDC), inrättas . föreslås bli chefsmyndighet för den nya organisationen, som under chefsmyndigheten skall ledas av en styrelse. Förslaget att () skall bli chefsmyndighet för den nya organisationen ter sig mindre lämpligt. I det av försvarets civilförvaltning (FCF) i samråd med FRI och under samverkan av Överbefälhavaren () utarbetade förslaget för ny datadriftorganisation, Förslag till sammanhållen datadriftorganisation inom försvaret, ställs bl. a. följande krav på en chefsmyndighet för FDC: Myndigheten bör ha O ekonomisk sakkunskap o teknisk sakkunskap O kompetens beträffande långsiktig resursplanering inom databehandlingsom rådet o erfarenhet som datacentralkund o möjlighet att ge administrativ service åt FDC O lokalisering till O utbyggd regional organisation samt bör O tillhöra krigsmakten och vara underställd ÖB direktivrätt och vara 0 krigsorganiserad och med representation inom högkvarteret Av utredningen framgår det att () uppfyller samtliga ovannämnda krav, medan FRI endast uppfyller fyra av totalt nio uppräknade (dvs. ekonomisk och teknisk sakkunskap, kompetens beträffande långsiktig resursplanering inom databehandlingsområdet samt lokalisering till ). Att FRI varken tillhör krigsmakten eller är krigsorganiserad bör naturligtvis i dessa sammanhang tillmätas avgörande betydelse. Vidare är valet av FRI som chefsmyndighet tvivelaktigt ur den synvinkeln att ett rationaliseringsinstitut med utredande uppgifter som FRI har ej bör ha verkställande uppgifter. FRI:s verksamhet, enligt vad som framgår av Kungl. Maj:ts instruktion (1968 nr 340), måste med all säkerhet sägas försvåras om myndigheten inte har en fristående ställning i förhållande till de verksamheter man övervakar rationaliteten hos. Utredningsmajoritetens förslag har fått stark kritik. Sålunda har av tolv remissmyndigheter åtta satt sig emot att FRI skall bli chefsmyndighet. Av referensmyndigheterna har sju förordat FMV, en FRI och en FCF. I en skrivelse från värnpliktsverket till statssekreteraren, försvarsdepartementet, sägs bl. a. följande: För verksamheten under beredskap och krig är liksom övriga myndigheter inom försvaret beroende av en väl fungerande datadrift. Denna datadrift måste planläggas och förberedas redan i fred. Verksamheten kommer att öka i betydelse och omfattning, allteftersom nya datasystem utvecklas, bland annat för operativ ledning. Den myndighet, som väljs som chefsmyndighet, måste besitta kompetens och ha erfarenhet av krigsplanläggning. Den måste därjämte ingå i försvarets krigsorganisation. vidhåller sin tidigare uppfattning att FMV bör utses till chefsmyndighet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställes att beslutar att skall vara chefsmyndighet för försvarets datacentral.
mot · FX021651 · 1974-03-26 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:75 angående vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörande försvaret. I proposition 1974:75 föreslås (s. 39) att de delar av försvarets teletekniska laboratorium som arbetar med telekomponenter, miljöprövning och miljömätning och som är placerade i förs över till den del av som omlokaliserats till . Återstående delar av laboratoriet föreslås ingå i huvudenhet 3 som också kommer att lokaliseras till . Vi avstår från att i denna motion återigen utveckla den av oss tidigare i andra sammanhang framförda kritiken mot utlokaliseringen av statlig verksamhet från . Vi vill inte heller här beröra de förändrade förutsättningar som enligt vår mening har inträtt genom att ökningen av befolkningen i åtminstone temporärt har upphört. Vid riksdagsbeslutet om omlokalisering av FOA undantogs FTL med hänvisning till att en särskild utredning måste företas. En sådan utredning gjord av FOA:s generaldirektör - överlämnades till Kungl. avdelningar för armé- och marinmateriel har båda avgivit delyttranden, i vilka framhålls att FTL bör finnas kvar i . Nära nog alla telekomponenter importeras enligt uppgift, och kontrollen av dessa produkter sker i ett omfattande samarbete med handelsfirmorna i landet över 100-talet i . Utredningen har heller inte tillräckligt prövat förutsättningarna för att som alternativa huvudmän för FTL ha statens provningsanstalt eller förenade fabriksverken. Från personalhåll har också yppats farhågor för att FTL i sin nuvarande form kommer att upphöra. I propositionen redovisas inga sådana överväganden. Det bör finnas skäl för utskottet att inhämta klarhet på denna punkt. Det förefaller också som om flyttningen av FTL kommer att medföra stora kostnader. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar avslå proposition 1974:75 i vad avser omlokalisering av försvarets teletekniska laboratorium. () () H. () () () () () () () ()
mot · FX021654 · 1974-03-28 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:67 angående förberedelser för folk- och bostadsräkning 1975. Som framgår av propositionen 1974:67 skall en folk-och bostadsräkning genomföras . Det material som på detta sätt skaffas är av stor betydelse för planerings- och utredningsverksamheten på regional och nivå. Förutom den övergripande räkningen som avser alla medborgare vore det ytterst önskvärt att vi finge en närmare kartläggning av våra invandrares språkproblem. Vi har endast uppgift om deras nationalitet. Det saknas t. ex. uppgifter om vilka finländare som behärskar svenska språket eller finska språket eller både svenska och finska. Samma är förhållandet med jugoslaverna i vilkas land fyra språk talas. Av stort intresse skulle också vara att få kännedom om de invandrare som under sin vistelse här tillägnat sig svenska språket. Med hänvisning till vad som här anförts hemställer vi att uttalar sig för att den kommande folkräkningen kompletteras, så att invandrarnas språkproblem kartlägges. Nr 1654 GOTAB 74 7324 S 1974
mot · FX021656 · 1974-03-29 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:28 angående den statliga kulturpolitiken. föreslår att ett statsbidrag till kulturarrangemang utanför institutionerna införs. Bidraget bör avlösa nuvarande statsbidrag till föreläsningar. Departementschefen ansluter sig till förslaget och föreslår att statsbidraget, bör benämnas Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet och införas från . Bidraget bör liksom nuvarande föreläsningsbidrag erbjuda ett komplement till studiecirkelarbetet inom folkbildningen, och det bör gälla föreläsningar, sång-, musik- och dansprogram, dramatisk framställning, film samt utställningar. Folkbildningsorganisationernas föreläsningsbyrå understryker att en ökad satsning på kulturarrangemang inte får hindra en nödvändig utbyggnad av den allmänna föreläsningsverksamheten. Den begärda ökningen till allmän föreläsningsverksamhet, ca , bör enligt byrån användas till verksamhet, där resurser f. n. saknas, t. ex. aktiviteter i anslutning till kunskaps- och debattutställningar. Det finns anledning att dela den oro för den allmänna föreläsningsverksamhetens framtid som otvivelaktigt ligger bakom föreläsningsbyråns påpekanden. Risk finns att föreläsningsverksamheten, som spelat och fortfarande spelar en stor och betydelsefull roll i bildnings- och kulturarbetet, kommer i skymundan för de nya statsbidragsberättigade kulturarrangemangen. Därtill kommer att föreläsningsarvodena i stort sett varit oförändrade , vilket inverkat menligt på möjligheterna att rekrytera kvalificerade föreläsare. Försvinner eller utarmas föreläsningsverksamheten, ett av de mest seriösa och kvalificerade kunskaps- och bildningsutbuden i landet, uppstår en kulturförlust som är svår att ersätta. Vad beträffar bidragsfördelningen uttalar departemenstschefen att det bör beaktas att bidrag utgår till program av skilda slag och till verksamhet i olika delar av landet. Den första delen av uttalandet bör i detta sammanhang understrykas, då den har ett sammanhang med de synpunkter som ovan understrukits. I det som här kallas program av skilda slag ingår föreläsningen, prövad , som en omistlig del, som inte får undanträngas av de nya programformerna. Föreläsningsverksamheten bör bibehållas vid minst den kvantitativa nivå som den nu har. Detta bör klart uttalas, då det särskilda bidrag till föreläsningsverksamhet m. m., som tidigare garanterat föreläsningsverksamhetens fortbestånd och utveckling, i fortsättningen vidgas till att omfatta också många andra i viss mån konkurrerande programtyper. Med åberopande av det anförda hemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna att vid bidragsfördelningen andelen till föreläsningsverksamheten bibehålls vid minst den nivå den nu har. HANS NYHAGE (m) . NISSER (m) () () () i Agnäs
mot · FX021657 · 1974-03-29 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:28 angående den statliga kulturpolitiken. Från reservationsanslaget Tidskriftsstöd har utgått stöd till kulturtidskrifter och idéella tidskrifter. Enligt kungörelsen om tidskriftsstöd skall stödet handhas så att det främjar hög kvalitet och mångfald i utbudet av åsikter och behandlade ämnen. Tidsskriftsstödet har administrerats av en tidskriftsnämnd, utsedd av Kungl. Mot tidskriftsnämndens sätt att handha fördelningen av stödet har riktats berättigad kritik. Mest uppseendeväckande har kanske den diskriminering varit, för vilken och tidning utsatts. Det hela innebar ett klart gynnande av huvudmannen för den senare publikationen på bekostnad av de två andra. Förtroendet för tidskriftsnämnden och dess oväld rubbades. Enligt departementschefen bör det nya statliga organet på kulturområdet, , ta över de uppgifter som tidskriftsnämnden f. n. har, dvs. fördelningen av tidskriftsstödet. Med hänsyn till den kritik tidskriftsnämndens sammansättning och dess handläggning av stödfrågorna framkallat är det av vikt att den nämnd inom som närmast kommer att handha fördelningen av tidskriftsstödet ges en sådan allsidig och kulturpolitiskt differentierad sammansättning att kvalitet och mångfald i utbudet av åsikter och behandlade ämnen verkligen främjas. Ensidigheten i tidskriftsnämndens sammansättning befrämjade icke den objektivitet och vidsyn som bör utmärka personer som handlägger så känsliga och kontroversiella ting som stöd åt olika typer av kulturtidskrifter med skiftande samhällssyn. Uteblivet stöd kan framtvinga nedläggning av en tidskrift, varvid en röst i kulturdebatten tystas. Att beslut i en nämnd rörande fördelningen av en anslagssumma, som ställts till förfogande för att främja kulturändamål, skall kunna överklagas hos styrelsen för förefaller vara självklart. Möjlighet till besvär i ytterligare högre instans bör övervägas. Med åberopande av det anförda hemställs att som sin mening ger Kungl. 1. att den nämnd inom som skall fördela tidskriftsstödet ges en allsidig och kulturpolitiskt differentierad sammansättning, 2. att möjlighet till besvär över av nämnden fattat beslut skall ges. HANS NYHAGE (m) . NISSER (m) () () () i Agnäs GOTAB 74 7330 S 1974
mot · FW021857 · 1974-04-13 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. Föredragande departementschefen utgår i likhet med grundlagberedningen från att förslagen till ny regeringsform och ny riksdagsordning skall kunna antagas slutligt av den riksdag som väljs vid det ordinarie riksdagsvalet . Ikraftträdandet anses emellertid inte kunna ske förrän . Anledningen härtill är att författningsrevisionen på flera punkter skapar problem angående samordningen mellan gamla och nya regler. Då det råder ett nära samband mellan den nya regeringsformen och den nya riksdagsordningen anser man att de två lagarna i huvudsak måste börja tillämpas . Antagandet av den nya regeringsformen och riksdagsordningen kräver naturligtvis omläggning av bl. a. arbetsrutiner och annat förberedelsearbete inför ikraftträdandet. Enligt min mening är det emellertid felaktigt att arbeta länge under gamla grundlagar sedan nya har antagits. Det skulle vara värdefullt om de nya lagarna kunde träda i kraft . Det vanliga är att vilande lagförslag träder i kraft efter det slutliga beslutet. Självfallet kan omläggningen av arbetsrutiner och samordningen mellan gamla och nya regler inte bli definitiv förrän slutligt beslut har fattats. Förberedelsearbetet torde emellertid kunna börja och i stort sett i praktiken genomföras med utgångspunkt från det vilande beslutet. Om så sker borde det vara möjligt med ett snabbt ikraftträdande efter det slutliga beslutet. Jag föreslår därför att möjligheterna till ett ikraftträdande t. ex. eller noggrant undersöks. Med hänvisning till det anförda hemställes att vid behandling av Kungl. Maj:ts proposition 1973:90 beslutar att regeringsformen och riksdagsordningen, med de undantag från huvudregeln som Kungl. Maj:t föreslår, skall träda i kraft , dock .
mot · FX021658 · 1974-04-02 00:00:00 — Motioner nr 1974 Mot. av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:28 angående den statliga kulturpolitiken. Det mest framträdande draget i Kungl. Maj:ts proposition 1974:28, Den statliga kulturpolitiken, är stödet åt folkrörelserna och framhållandet av folkrörelsernas stora betydelse inom kultursektorn. Många nya anslagspunkter har tillkommit, men naturligt nog kan ytterligare insatser till fromma för samhällets kulturpolitik påvisas, insatser som är väl värda ekonomiskt stöd från statsmakterna. Departementschefen har också under anslagstiteln till särskilda kulturella ändamål lämnat vägen öppen till aktiviteter utöver vad som under anslagspunkten redovisats. har haft att behandla äskanden om anslag till de emigrantregister vilka har sin verksamhet i och . Beträffande i kan nämnas att det under innevarande budgetår har beviljats ett anslag. Mindre anslag av engångskaraktär har under innevarande budgetår beviljats såväl som . i har för sin del även inkommit till med ansökan om anslag för anställande av en akademiskt utbildad föreståndare, en framställning som tillstyrkts av bl. a. UKÄ. Ämbetet anför följande: Utifrån de synpunkter UKÄ i sin egenskap av central myndighet för universitet och högskolor reguljärt har att företräda är det helt naturligt en för bedömningen av detta ärende central omständighet att det material som samlas och uppordnas vid erbjuder ett för olika grenar av den historiska forskningen synnerligen värdefullt stoff. är också klart, att verksamheten vid genom dess stora allmänintresse har en räckvidd som går långt utöver det lokalt avgränsade. Vad gäller det för lönekostnader begärda beloppet av bör under förutsättning av bifall till departementschefens förslag på kulturområdet enligt UKÄ:s mening medel ställas till förfogande under det nya anslaget B 7. Vissa åtgärder inom kulturområdet. I kulturutskottets betänkanden 1972:14 och 1973:7 lämnades en redovisning om uppbyggnad och utveckling, en redogörelse till vilken vi hänvisar som motivering för vår hemställan under punkt 27.8 i propositionen 1974:28. Under denna punkt föreslås ett reservationsanslag av . för Bidrag till särskilda kulturella ändamål. Förutom därunder uppräknade spe cielia ändamål förutsattes att bidrag skall kunna utgå efter beslut av Kungl. Maj:t i varje särskilt fall. Åberopande tidigare framförd motivering samt KrU:s betänkande 1973:7 hemställer vi att beslutar att under punkten 27.8 Bidrag till särskilda kulturella ändamål Emigrantregistren införes som bidragsberättigade.
mot · FX021659 · 1974-04-02 00:00:00 — av herrar i Holmgården och i i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:32 med förslag till gruvlag m. m. 1 proposition 1974:32 med förslag till gruvlag berörs frågan om återställningsarbete efter avslutad gruvbrytning. Departementschefen anför att gruvlagen i första hand reglerar inmutarens och gruvinnehavarens förhållanden till markägaren. Förhållandet till motstående intressen regleras i stor utsträckning i annan lagstiftning än gruvlagen. a. byggnadslagen, vattenlagen, miljöskyddslagen och naturvårdslagen föreskriver inskränkningar i markanvändningen. Det är emellertid otillräckligt att hänvisa till annan lagstiftning. 1 samband med ansökan om utmål bör natur- och miljövårdsintressena beaktas i högre grad än vad som anges i propositionen. På detta tidiga stadium bör det klarläggas vilka särskilda åtgärder som är erforderliga från natur- och miljövårdssynpunkt både under själva gruvdriften och vid återställandet av gruvområdet efter avslutad brytning. Frågor som är av särskilt intresse är bl. a. vatten- och luftvårdsproblem, landskapsvårdande åtgärder och problemen med öppna gruvschakt. Det är väsenligt att den som ansöker om utmål har klart för sig vilka åtgärder som måste vidtas och vilka ekonomiska konsekvenser det i sin tur för med sig för att kunna realisera gruvdriften. Vi förutsätter att vederbörande utskott utarbetar förslag till ändrad lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att vid sin behandling av proposition 1974:32 beslutar anta förslaget till gruvlag med sådana ändringar att natur- och miljövårdsintressena iakttas vid ansökan om utmål och att en plan för erforderliga åtgärder i samband därmed upprättas. () i Holmgården 1* 1974.
mot · FX021662 · 1974-04-02 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:34 angående anslag för /75 till byggnadsarbeten m. m. inom verksamhetsområde. Få huvudstäder torde praktiskt taget mitt i centrum ha tillgång till en idyll som . Denna stadsbild får inte förändras alltför kraftigt genom nybyggnader eller minskning av parkområden. Stadsantikvarien i skriver i ett tjänsteutlåtande : Det unika med Skepps- och Kastellholmarna som del av en storstadsmiljö är deras ursprunglighet, deras påfallande oföränderlighet i topografiskt avseende samt den obrutna kontinuiteten i bebyggelsen och dess gestaltning. Trots att mycket få byggnader är helt oförändrade från äldre tider, innehåller anmärkningsvärt många hus betydande delar , 1700-tal och såsom grunder, stommar och en eller två våningar. förslag kommer att vara vägledande i det fortsatta planeringsarbetet, säger departementschefen. Beträffande befintliga bostäder har utredningen föreslagit att bostäderna på utom i östra bostadshuset avvecklas men att bostäderna på bibehålls. har förordat att elevbostäder för dem som studerar vid institutioner på ordnas på holmarna. Departementschefen finner emellertid att sådana elevbostäder skulle innebära risk för att de stom studerar på holmarna helt skulle dominera miljön och biträder därför utredningens förslag. 1 motion i 1962 framfördes tanken att den s. k. Långa Raden skulle kunna omändras till övningslokaler och till ev. bostäder för sådana musiker vilkas instrumentövningar kan vara störande för boende i vanliga bostadshus. Någon av de tidigare förvaltningsbyggnaderna skulle kunna användas som konsthantverkshus med verkstäder och gemensam utställningslokal. Detta förslag, som inte ställer krav på någora större ombyggnader utan medger ett bevarande och ett försiktigt utnyttjande av befintliga hus, bör beaktas vid ärendets fortsatta behandling. Med hänvisning till vad som framförts hemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad i motionen anförts angående utnyttjandet av vissa byggnader på . H. ()