mot · FX02471 · 1974-01-24 00:00:00 — om inrättande vid tekniska högskolan i av en professur i metallernas gjutning. 1 motionen 303 till riksdag föreslog jag att en professur i gjuteriteknik skulle inrättas vid någon av våra tekniska högskolor. Motionen behandlades av utbildningsutskottet, som därvid uttalade att gjuteriområdets betydelse för svensk industri har belysts genom den branschutredning som gjorts i samarbete mellan industridepartementet och och att kraven på förbättrade resurser för forskning och utbildning därigenom är väl dokumenterade. Utskottet anförde vidare att universitetskanslersämbetet i sitt remissvar över gjuteribranschutredningen hade uttalat att ämbetsverket kommer att ta ställning till förslaget om en professur i gjuteriteknik i samband med arbetet med petita för /75. Eftersom universitetskanslersämbetet sålunda vid sin totalbedömning av frågor om förstärkning av universitetens och högskolornas forskningsresurser även bedömer förslaget om inrättande av en gjuteriprofessur ansåg utskottet att motionen inte borde föranleda någon ytterligare åtgärd. Detta blev också beslut. föreslog att en professur i metallernas gjutning skulle inrättas vid kungl, tekniska högskolan i från och med /75 för en beräknad kostnad av . En professur i metallernas gjutning sammanfaller med vad jag i min motion 1973:303 föreslagit och hade förordats av sektionen för bergsvetenskap vid kungl, tekniska högskolan samt tillstyrkts av alla instanser. Den ansågs av tekniska fakultetsberedningen ha hög prioritet. Trots de starka förord som således förelegat för denna professur har den ej upptagits i årets statsverksproposition. De industrigrenar, inom vilka den tekniska utvecklingen skulle påverkas genom en professur i metallernas gjutning, är av betydande omfattning. Inom gjuteriindustrin är nära 14 000 personer anställda. Produktionen av gjutgods är över med ett värde av . Ej fullt av produktionen exporteras som gjutgods, vartill kommer att gjutgods i stor utsträckning ingår i verkstadsindustrins exportprodukter. Gjuteriindustrin är en basindustri främst för verkstadsindustrin och i viss utsträckning även för stålindustrin och byggnadsverksamheten. Denna industrigren har stor betydelse för den svenska samhällsekonomin och för handelsbalansen. Inom den svenska stålindustrin är antalet anställda över 60 000 och det år liga produktionsvärdet uppgår till ca . Inom metallindustrin (icke järnmetaller)är produktionsvärdet ca . Dessa industrigrenars stora betydelse för svensk ekonomi behöver väl knappast framhållas. En professur i metallernas gjutning är viktig för de nämnda industrigrenarna genom den grundläggande forskning som kan utföras inom en högskoleinstitution. I stor omfattning bedrivs inom och teknisk forskning av i huvudsak målinriktad karaktär. Denna forskning stöds av staten genom styrelsen för teknisk utveckling. Väsentliga delar av denna forskning skulle befrämjas om den kunde baseras på avancerade forskningsresultat i fråga om metallernas stelnande, gjutmetallemas egenskaper och gjutningsprocesserna. Ständigt stegrade kvalitetskrav nödvändiggör ökad kunskap beträffande metallernas stelningsmekanism och sambandet mellan stelningsstruktur och materialegenskaper. Nya gjutningsmetoder, såsom pressgjutning, stränggjutning och vakuumgjutning, nödvändiggör omfattande undersökningar för att effektivt kunna utnyttjas i svensk industri. Vissa metallegeringar med kvalificerade tillämpningar kan formges endast genom gjutning. Gjutningsprocessen är grundläggande vid framställning av alla metalliska material och därigenom av central betydelse för en rad områden inom materialtekniken. En professur i metallernas gjutning är av vitalt intresse också ur utbildningssynpunkt. Gjuterierna har mycket svårt att tillgodose sitt behov av högskoleingenjörer på grund av bristerna på utbildningssidan. Vid stålverk och metallverk ställs i stigande omfattning krav på ingenjörer med specialutbildning på områdena gjutning och stelning. Utöver detta föreligger behov av grundläggande utbildning om stelningsprocesserna förstora grupper av materialtekniker, bearbetningstekniker etc. I de flesta industriländer finns motsvarande professurer, i många fall vid flera utbildningsanstalter. En svensk professur på området skulle befrämja det internationella forskningssamarbetet. Sammanfattningsvis vill jag framhålla att den snabba tekniska utvecklingen inom gjuteriindustrin, stålindustrin och metallindustrin nödvändiggör en ökad satsning på forskning och utbildning inom gjuteritekniken. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att hos Kungl. Maj:t begär att en professur i metallernas gjutning inrättas vid kungl, tekniska högskolan i från och med /75. 1* 1974.