mot · FX02106 · 1974-01-17 00:00:00 — av m. fl. om vidgad rätt till pensionstillskott. Fram till och med det statliga /69 bestämdes storleken av utgående folkpensioner genom av fattade särskilda beslut. Vid riksdag beslöts att kanalisera pensionsförbättringarna till pensionärer med största behovet av förbättrad pension eller, som det sades, med ingen eller ringa ATP. Pensionstillskotten infördes och har existerat i jämnt . Storleken fastställdes till av basbeloppet inklusive utgående ATP. Basbeloppet man utgick från var då . För den antagna tioårsplanen fram förutsågs alltså en sammanlagd pensionsförbättring penningvärde till . (10 x . Kommunisterna ansåg redan från början att detta var en alltför liten standardförbättring. Därför föreslogs att pensionstillskotten skulle beräknas efter av basbeloppet, dvs. en sammanlagd pensionsförbättring penningvärde med . Men innebörden var också att flera pensionstagare skulle få pensionstillskott eftersom tröskeln skulle bli satt vid . penningvärde i stället för . Redan från början föreslog kommunisterna även att tillskotten skulle utgå oreducerade oavsett grundförmånens storlek. Handikappade och förtidspensionerade med lägre än hel pension skulle således få samma standardförbättring som de vilka uppbar hel grundpension. Dessa förslag har upprepats i . Att den beslutade storleken av pensionstillskotten var otillräcklig har två gånger indirekt erkänts: såväl för som för har ett extra eller särskilt pensionstillägg beslutats. Dessa extra tillägg har givetvis välkomnats men inte minskat opinionen bland landets folkpensionärer. Detta kom bland annat starkt till uttryck på Pensionärernas riksorganisations kongress i . Kravet på en pension som uppgår till av industriarbetarens genomsnittslön har inte ens tillnärmelsevis uppfyllts, skrev i en kopgresskommentar. Organisationen hade föranstaltat om en utredning om pensionsförmånerna i relation till industriarbetarlönen. 1962 utgjorde pension, pensionstillskott och bostadstillägg av industriarbetarlönen 1972 var motsvarande andel . tog upp till granskning den debatt som utvecklats omkring de offentliggjorda utredningsresultaten, bl. a. påståendet att andelen pensionsförmåner ökat mera än industriarbetarnas genomsnittliga lön. Detta är siffermässigt riktigt, skriver tidningen, men folkpensionens låga nivå medför att antalet kronor ej kan jämföras med industriarbetarens belopp. Den ekonomiska klyftan mellan dessa båda grupper kvarstår i stort sett oförändrat. Följande synpunkter bör dessutom tillfogas. Även om bostadstilläggen höjts är de fortfarande otillräckliga och täcker i många fall inte på långt när den faktiska hyreskostnaden. Pengarna strömmar direkt till profitörerna inom bostadssektorn, till banker och kreditinstitut, till monopolföretagen inom byggmaterialbranschen och markspekulanter. Över huvud taget ges i debatten om folkpensionärerna en missvisande bild genom hänvisningar till de ökade nominella pensionsbeloppen. De höjningar som sker genom basbeloppets föränderlighet är ingenting annat än en i efterhand tillkommen kompensation för prisstegringar. När pensionsbeloppet stiger till följd av ökat basbelopp skall det täcka redan inträffade prisstegringar. Kraven om en standard motsvarande av den genomsnittliga industriarbetarlönen är alltigenom berättigade och kan i längden inte avvisas. 1 regeringens proposition 1973:144 anförde departementschefen att det föreslagna extra pensionstillägget, som avsågs utbetalas , var en åtgärd som vidtas i avvaktan på de förslag som väntas från pensionsålderskommittén beträffande bl. a. en förstärkning av standardgarantin för folkpensionerna. Enligt uppgifter kommer pensionsålderskommittén att framlägga förslag i denna riktning. De förefaller dock icke komma att beröra det kommande /75. Departementschefen har på detta område förebådat förslag inom ramen 1969 beslutade tioårsplanen, vilken innebär en årlig höjning av pensionstillskotten . kommunisterna har, som anförts i det föregående, rest kravet om en kraftigare pensionsförbättring. I överensstämmelse med de 1969 ställda förslagen om en årlig höjning av pensionstillskotten i syfte att efter tioårsplanens slutförande ha uppnått en sammanlagd 40-procentig förbättring, anser vi att för tiden skall pensionstillskotten utgå med sammanlagt av basbeloppet mot de planen förutser. För tiden efter innebär detta en höjning samt de därpå följande åren en årlig 4-procentig höjning. I kronor innebär det en uppräkning med . för året efter mot planens förutsedda . (basbeloppet ). Den återstående delen av planen för pensionstillskottens höjande framgår av yrkandet i motionen. avvisade vpk-motionen 1973:76. 1973:144 till fjolårets höstriksdag föreslogs ett särskilt pensionstillägg att utbetalas . antog förslaget, som även innebar lika tillägg oberoende av grundförmånens storlek. I den i anslutning till propositionen väckta vpk-motionen noterades detta som positivt samt förordades att en motsvarande korrigering borde företas i bestämmelserna för pensionstillskotten. Dessa borde sålunda göras oreducerade, vilket tidigare kommunistiska riksdagsmotioner energiskt hävdat. Med hänvisning härtill återkommer vi med yrkande i samma riktning. Som avgörande för ett ställningstagande ser vi behovet av att de som har de sämsta förmånerna får sin levnadsstandard höjd i minst samma utsträckning som övriga pensionstagare. Det är dessutom en fråga om praktiska slutsatser av talet om jämlikhet och om nödvändigheten av en utjämning av skillnaderna i levnadsvillkor mellan olika grupper av medborgare. I vad gäller merkostnaderna för de i denna motion anförda förslagen för återstående del av planen för pensionstillskotten uppgår de till följande: Pensionstillskott i procent av basbeloppet enligt * Vid basbelopp uppskattat till . I jämförelse med gällande regler kommer således en höjning av pensionstillskottet till av basbeloppet under /75 att innebära en ytterligare belastning på statens utgifter med i runt tal 570 milj. kr. Med stöd av det anförda föreslås att 1. antar följande såsom motionärernas förslag betecknade. Lag om ändring i lagen (nr 205) om pensionstillskott. Härigenom förordnas i fråga om lagen (nr 205) om pensionstillskott, dels att 2 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i 3 § ordet trettio skall ersättas av ordet fyrtio. (Nuvarande lydelse) (Motionärernas förslag) Pensionstillskott utgör trettio Pensionstillskott utgör fyrtio procent av basbeloppet, om ej procent av basbeloppet, om ej annat följer av bestämmelserna annat följer av bestämmelserna nedan i denna paragraf. nedan i denna paragraf. Under nedannämnda tider skall Under nedannämnda tider skall pensionstillskott utgöra pensionstillskott utgöra den 1 juli 1969den den 1 juli 1969den 1970 tre, 1970 tre, 1979 av basbeloppet. 2. beslutar att andra stycket i 2 § som börjar med orden Pensionstillskott till ålderspension till och med tredje stycket i samma paragraf som slutar med orden minskas i motsvarande mån. utgår ur 2 §. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)