ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX02701 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder till stöd för döva. Under rubriken för handikappade i årets statsverksproposition bilaga 7 redovisas en förhållandevis kraftig ökning av statens kostnader för att tillgodose olika behov hos de handikappade. Med tanke på de stora behov som föreligger på detta område är detta en välmotiverad ökning. Bland alla de mångskiftande åtgärder som krävs för att underlätta för människor med handikapp att leva med i samhället står åtgärder för de döva högt i angelägenhetsgrad. För den som varit döv sedan födseln har de normala möjligheterna till muntlig kontakt med omgivningen aldrig funnits. Detta har inneburit svårigheter också i skolan och gjort högre teoretisk utbildning svåråtkomlig. Sinsemellan kan de barndomsdöva kommunicera genom teckenspråk, men ute i samhället är denna möjlighet begränsad. Ett starkt önskemål från de dövas sida är därför att det inom sådana samhällsområden som i skolan, hos kommunala instanser som socialbyråer och liknande, hos landstingen och givetvis på sjukvårdsinrättningarna bör finnas personer som behärskar teckenspråket. För att uppnå detta krävs större satsningar än på utbildning i teckenspråk. Innan denna mer omfattande användning av teckenspråket uppnåtts bör servicen med teckenspråkstolkar byggas ut. Den genom bedrivna försöksverksamheten med tolkar åt döva har uppfattats positivt, men den har varit av för liten omfattning för att kunna motsvara de dövas berättigade önskemål om service från samhällets sida. Det måste nu vara angeläget att genom samhällsorganens medverkan göra teckenspråket mer känt och tillgängligt. I första hand bör alla som arbetar i sociala yrken få grundkunskaper i teckensspråket. En utvidgad användning av teckenspråket ger de döva bättre möjligheter till kommunikation. Det ger dem tillgång till information, kultur och mänskliga kontakter. Därför är denna fråga så viktig. Men det finns också anledning att från samhällets sida se över de dövas situation i stort. En utredning och kartläggning är påkallad och bör utmynna i en omsorgslag för de döva. 1 en utredning av det här slaget bör givetvis de döva själva vara representerade genom sin föreningsverksamhet. Att det redan tagits en del initiativ i syfte att åstadkomma delförbättringar minskar inte behovet av en sådan övergripande kartläggning som den vi eftersträvar. Ett område där ökade insatser redan nu kan göras är TV-programmen. De döva betalar samma licensavgift som andra, trots att de inte har något utbyte av radioprogrammen och trots att endast en försvinnande liten del av TV-pro grammen är textade. I forsta hand nyhetsprogram och andra informativa program för i större usträckning förses med text. Med hänvisning till det anförda föreslås' att hos regeringen begären skyndsam utredning och förslag om åtgärder till stöd för personer med dövhet som handikapp. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i '(Se även motionerna 1974:721 och 1974:744.)
mot · FX02702 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om höjning och värdesäkring av de allmänna barnbidragen. Under en följd av år har kommunisterna yrkat på att de allmänna barnbidragen skall göras värdebeständiga. De ständiga prishöjningarna och stegringen av hyrorna holkar ur barnfamiljernas ekonomi. Syftet att utjämna skillnaderna i levnadsnivå mellan barnfamiljer och familjer utan barn kan kan inte upprätthållas på ett tillfredsställande sätt på grund av den höga inflationstakten. Tillfälliga förändringar i den ekonomiska eller politiska konjunkturen skall enligt vår mening inte utgöra grund för höjning av barnbidragen. I stället måste denna viktiga stödform knytas till basbeloppet på samma sätt som pensioner och livräntor. Det finns enligt vår mening inte någon anledning till varför just barnbidragen skall undantas sådan värdebeständighet som gäller för andra bidragsformer. vill vi framhålla att enligt vår uppfattning uppfyller inte barnbidragets nuvarande storlek den målsättning, som kom till uttryck i förra årets statsverksproposition, om att det skall ge barnfamiljerna ett grundläggande ekonomiskt tillskott". För att åstadkomma detta fordras en väsentlig höjning av det föreslagna beloppet. Med hänvisning till det anförda hemställs att måtte besluta om att allmänt barnbidrag utgår av basbeloppet att gälla fr. o. m. . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FX02703 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om miljövänligare maskiner vid gruvarbete. Gruvarbetet under jord är förenat med stora hälso- och olycksfallsrisker, vilket djupt oroar gruvarbetarna. Om denna oro vittnar bl. a. det stora antalet motioner vid den senaste gruvkongressen 1972. Närmare hälften av dessa berörde just miljön inom gruvindustrin och då i första hand under jord. har alarmerande rapporter från olika företagsläkare lämnats om en överdödlighet i lungcancer bland gruvarbetare. Som främsta orsak till detta anges de höga radonhalterna. Denna överdödlighet har i första hand konstaterats bland rökare. Läkare har också rekommenderat en strikt återhållsamhet med rökning för arbetare sysselsatta under jord. Införandet av de dieseldrivna maskinerna för lastning och transport av malm har verksamt bidragit till att försämra arbetsmiljön underjord. De luftoch eldrivna maskiner som tidigare användes i de svenska gruvorna torde från miljösynpunkt vara överlägsna de dieseldrivna. På grund av ökade kostnader och dessa maskiners begränsade effektivitet har allt fler gruvföretag i allt större omfattning övergått till dieseldrivna maskiner. Denna övergång har dock orsakat stora ventilationsproblem. Många företag har satsat mycket på att förbättra ventilationen underjord, men de till koncentrerade sprängningarna vållar ofta skador på ventilationsanläggningarna. Friskluftstillförseln blir inom sådana områden ytterst bristfällig innan ventilationen hunnit sättas i stånd igen. För att eliminera de miljöproblem som införandet av dieseldrift underjord medfört måste, utöver en förbättrad ventilation, stora ansträngningar göras för att kunna gå över till eldrivna maskiner. Ett visst utvecklingsarbete pågår såväl inom som utom landet för att få fram batteridrivna fordon som med fördel skulle kunna användas vid underjordsdrift. Staten bör genom Utvecklingsbolaget eller på annat sätt intensifiera forsknings-och utvecklingsarbetet på detta område. Det är inte minst mot bakgrund av de skrämmande läkarrapporter som nämnts, angeläget att få fram miljövänligare maskiner för gruvindustrin. Med hänvisning till det anförda hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om initiativ till ett intensifierat utvecklingsarbete i syfte att för gruvindustrins räkning fö fram mera miljövänliga maskiner vid arbete under jord. () () GOTAB 74 5804 S 1974
mot · FX02704 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om vidgad rätt för utländska medborgare till bidragsförskott. Under det sista årtiondet har fått karaktären av invandrarland. Ett mycket stort antal barn , eller cirka 120 000, är utländska medborgare. Invandrarfamiljerna möter naturligt nog ofta vissa problem vid anpassningen till det svenska samhället. Dessa familjer bör därför stödjas på olika sätt och åtminstone inte missgynnas i förhållande till svenska familjer. ansåg också att de skillnader i rätten till familjestöd som finns mellan svenska och utländska barn bör tas bort i den mån inte särskilda skäl talar däremot. En av de frågor utredningen behandlade var frågan om invandrarbarnens möjligheter att fl barnpension på samma grunder som barn som är svenska medborgare. Eftersom denna fråga skulle beröra hela regelsystemet inom folkpensioneringen avstod utredningen från att lägga förslag om att även invandrarbarnen skulle tillförsäkras barnpension. I stället föreslog man att det till reglerna om bidragsförskott skulle fogas en bestämmelse, enligt vilken bidragsförskott skall utgå till den som inte kan få barnpension därför att han inte har svenskt medborgarskap eller inte omfattas av konvention men som i övrigt uppfyller kraven för att få sådan pension. Kostnaderna för en sådan reform beräknades med utgångspunkt från förhållandena till ca . Förändringar i antalet invandrare kan naturligtvis påverka de beräknade kostnaderna och det har ju skett en utflyttning av invandrare, vilket gör att kostnaderna knappast blir högre än de av kommittén beräknade. Det framstår som mycket angeläget att frågan om invandrarbarnens jämställdhet med svenska barn kan lösas. Invandrarna hör oftast till de inkomstsvaga grupperna och behöver därför i mycket hög grad ett stöd från samhällets sida i olika situationer. Särskilt gäller detta i de fall någon av föräldrarna i en familj går bort, och den andra föräldern ensam är hänvisad att klara försörjningen på en ofta mycket låg inkomst. För ett relativt blygsamt belopp kan man tillförsäkra sådana familjer bidragsförskott i stället för de barnpensioner de går miste om. Bidragsförskottslagen bör således ändras så att bidragsförskott kan utgå i sådana fall i enlighet med familjepolitiska kommitténs förslag. På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att måtte besluta att bidragsförskott skall utgå till den som inte kan fä barnpension därför att han ej har svenskt med1 1974. borgarskap eller ej omfattas av konvention men som i övrigt uppfyller kraven för att fl sådan pension. () () () () ()
mot · FX02707 · 1974-01-25 00:00:00 — av och i Kumla om översyn av bestämmelserna rörande de statskommunala bostadstilläggen. riksdag beslöt att utvidga systemet med bostadstillägg till att utgå även till ensamstående och makar utan barn i vissa inkomstlägen. Beslutet gäller från . Den nu ikraftträdda reformen får ses som en fortlöpande utbyggnad av de statskommunala bostadstillägg som utgår till barnfamiljer och har bakom sig en bred opinion i bl. a. hyresgäströrelsen och bostadskooperationen som har aktualiserat dessa krav. Det har emellertid redan visat sig att nu gällande bestämmelser och tilllämpningsforeskrifter i vissa fall ger effekter som inte torde ha avsetts när bestämmelserna infördes. Här följer några exempel som belyser hur dessa skillnader uppkommer i praktiken. Bidragsgrundande bostadskostnad för statskommunalt bostadstillägg beräknas olika för ensamstående och makar. För ensamstående utan barn grundas bostadstillägget på bostadskostnaden mellan . För makar utan barn grundas bostadstillägget på bostadskostnadsdelen mellan . Resultatet av dessa bestämmelser är att den ensamstående, vid lika inkomst, får ett gentemot gifta makar högre bostadstillägg upp till en viss kostnadsgräns. I detta exempel kan vi anta att såväl den ensamstående utan barn som makar utan barn haren taxerad inkomst på . I båda fallen kostar hyran för bostaden . I detta helt likvärdiga exempel färdén ensamstående i statskommunalt bostadstillägg medan de båda makarna, som tillsammans inte har större inkomst än den ensamstående, endast får . Begreppet makar och dess tillämpning ger i flera sammanhang märkliga effekter när det gäller bostadstilläggen. För att anses som makar utan barn fordras att de sammanboende skall vara gifta med varandra. För exemplifieringens skull kan vi ta en man och kvinna som sammanbor utan att vara gifta. Bådas gemensamma taxerade inkomst är . De betalar för bostaden. Eftersom de inte är gifta och således ej makar i nu bidragsberättigad mening anses de dela på bostaden med halva kostnaden på vardera. De kan ej fö bostadstillägg eftersom vars och ens hyreskostnad inte uppgår till . Om de gifter sig så har äktenskapet kvalificerat dem till att fö i bostadstillägg. Andra lika belysande exempel kan säkerligen anföras som ett resultat av de skillnader som föreligger i grundberäkningarna för ensamstående utan barn och gifta utan barn. En ensamstående förälder med två barn och i taxerad inkomst betalar i hyra . I statskommunalt bostadstillägg utgår . Föräldern ingår äktenskap. Den andra maken saknar inkomst, varför familjeinkomsten blir oförändrad. Det statskommunala bostadstillägget minskar dock till . Det framstår som synnerligen önskvärt att reglerna för erhållande av statskommunala bostadstillägg får en sådan utformning att nu påpekade skillnader undanröjs. Med hänvisning till det anförda yrkas att hos Kungl. Maj:t hemställer om förslag till ändrade regler för statskommunala bostadstillägg så att inte vissa - i motionen redovisade - inkomstgrupper missgynnas.
mot · FX02708 · 1974-01-24 00:00:00 — av i m. fl. angående villkoren för bidrag till bil för rörelsehindrade. Bilen spelar en avgörande roll då det gäller att bryta den handikappades isolering och för att skapa sociala och kulturella kontakter. Samhället har genom ekonomiskt stöd också sökt underlätta anskaffandet av egen bil. Trots samhällets insatser återstår dock ännu mycket att göra. Bidrag för inköp av bil kan utgå från arbetsmarknadsverket eller . Mopedbidraget som utgår från är inte sysselsättningspolitiskt motiverat till skillnad från det som administreras av arbetsmarknadsverket. Om sökande på grund av invaliditet inte kan få körkort, kan bidrag ändock utgå från arbetsmarknadsverket för bilanskaffning om familjemedlem eller annan närstående kan åtaga sig att köra bilen i samband med den handikappades resor till arbete eller yrkesutbildning. För att mopedbidrag skall kunna beviljas till inköp av bil fordras emellertid att sökande har giltigt körkort. De handikappade som inte hararbete eller är studerande och dessutom saknar körkort kan alltså inte räkna med någon form av statligt stöd för inköp av bil. Ändock är bilen för många gravt handikappade den enda möjligheten att ta sig ut i samhället och kunna deltaga i olika samhällsaktiviteter. Färdtjänsten har nämligen stora begränsningar för denna grupp när det gäller att deltaga i aktiviteter som icke är tidsbegränsade t. ex. föreningsliv, politisk verksamhet. Det är angeläget att möjligheterna att fä mopedbidrag inte grundas på den sökandes innehav av körkort. Även bland de handikappade som inte arbetar eller studerar finns naturligtvis också både intresse och behov av körkortsutbildning. Många av dessa kan inte räkna med ett mopedbidrag för bilinköp därför att de måste ha bilen för att klara körkortsutbildningen på grund av att funktionsnedsättningarna fordrar en individuellt anpassad bil. Härtill kommer de personer som på grund av sitt handikapp inte själva kan föra egen bil men som naturligtvis är i samma behov av att fungera som andra människor. Det är angeläget att även dessa handikappade kan erhålla mopedbidrag för att underlätta inköp av egen bil, även om anförvant eller annan närstående åtager sig att köra. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att måtte besluta att villkoret om innehav av körkort slopas för erhållande av bidrag till bil för rörelsehindrade genom s. k. mopedbidrag.
mot · FX02709 · 1974-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om statskommunaia bidrag till bilar åt handikappade. underströk i sitt betänkande Bättre socialtjänst för handikappade vikten av att man säkrar goda kommunikationsmöjligheter för rörelsehindrade, vilket är en viktig förutsättning för att säkra arbetstillfällen, deltagande i kulturell verksamhet samt förenings- och samhällsliv i övrigt. Utredningen föreslog åtgärder på tre områden: allmänna färdmedels utformning med hänsyn till handikappades behov, utbyggnad av sorn ett komplement till de allmänna färdmedlen och ett nytt bidragssystem för bilar till rörelsehindrade m. fl. Maj:t har i enlighet med handikapputredningens förslag tillsatt en arbetsgrupp, som skall undersöka möjligheterna att anpassa allmänna färdmedel till de krav som de handikappade ställer på deras utformning. I årets statsverksproposition anmäler socialministern att proposition kan förväntas till årets riksdag om statsbidrag till färdtjänst. Det är emellertid väsentligt att även den tredje åtgärden, vidgad bidragsgivning till motorforden, blir förverkligad. För dem som har markanta rörelsehinder är bilen närmast att betrakta som ett tekniskt hjälpmedel. Genom dess hjälp kan de förflytta sig längre och kort- are sträckor som är nödvändigt för att de skall kunna fungera i samhället. Färdtjänsten kan aldrig ge dem den rörlighet som är förutsättningen för att de skall kunna konkurrera med andra och hävda sig i samhället. Utredningen har konstaterat att det också är en billigare lösning för samhället att ge bidrag till anskaffande av bil och driftbidrag till sådan än att ställa färdtjänst till förfogande. Även frågan om bilbidrag till handikappade, som ej nu är bidragsberättigade genom AMS, prövas av den kommunalekonomiska utredningen. Det är nödvändigt att frågan löses jämsides med bidragen till färdtjänst. Med hänsyn härtill hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär att kommunalekonomiska kommittén får i uppdrag att även pröva frågan om statskommunala bidrag till bilar åt handikappade. () () () ()
mot · FX02710 · 1974-01-25 00:00:00 — av fröken och i om ökat anslag till Bidrag till handikappinstitutet. bedrivs vid avdelningen för handikappforskning vid en angelägen forskning för att fö fram underlag för åtgärder för att handikappade personer skall kunna fungera i samhället och för att anpassa samhället till de handikappades förutsättningar. fick en personlig professur i handikappforskning, vilken knöts till avdelningen för handikappforskning. Professuren innehas av . Vid avdelningen bedrivs forskning kring tre huvudområden: Boendesituationen för handikappade: Forskningen omfattar analyser av de handikappades behov av bostäder och bostadens utformning med hänsyn till olika krav. Även inrednings-och utrustningsdetaljer har analyserats. Med utgångspunkt i de forskningsresultat som framkommer utarbetas förslag och normer för bostads- och samhällsplaneringen. Tekniska hjälpmedel: Forskningsarbetet koncentreras kring rullstolar, lyftapparater och tekniska hjälpmedel i bostäder. Även i dessa avseenden är en analys av de handikappades behov och möjligheter det väsentliga. De genom analyserna framkomna behoven lår sedan ligga till grund för konstruktion och utformning av olika hjälpmedel. Socialpsykologiska aspekter: En av avdelningens forskningslinjer är att studera de handikappades sociala och psykologiska situation. Detta görs genom enkäter, intervjuer och objektiva analyser. Avdelningen för handkappforskning samarbetar med ett stort antal forskningsinstitutioner inom och utom , såsom tekniska högskolor, sjukvårdsinrättningar och samhällsvetenskapliga fakulteter. Avdelningen för handikappforskning har främst en forskningsinriktning men arbetar även med att praktiskt förverkliga forskningsresultaten i konstruktioner och rekommendationer. Med den snabba förändring som sker i dagens samhälle är det nödvändigt att kontinuerligt följa upp effekterna för de handikappade, att utvärdera och snabbt komma fram med förslag till åtgärder för att förbättra deras situation. Under anslaget Bidrag till handkappinstitutet i statsverkspropositionen socialhuvudtitel beräknas för nästa budgetår . till handikappforskningen i . Enligt vår mening är denna forskning så angelägen att avdelningens begäran om ett anslag på . Med hänvisning till det anförda hemställs att till Bidrag till handikappinstitutet för /75 anvisar ett anslag på .
mot · FX02711 · 1974-01-23 00:00:00 — av fröken m. fl. om ökat anslag till Länsläkarväsendet m. m. I statsverkspropositionens socialhuvudtitel anför departementschefen i anslutning till anslagspunkten E 4 Länsläkarväsendet m. m. att anslaget för nästa budgetår bor tas . framhåller i sitt anslagsäskande behovet av ytterligare . för tre nya tjänster som länshälsovårdskonsulenter med placering i , och . Departementschefen nämner i propositionen att en arbetsgrupp inom lagt fram förslag till lämplig inriktning av arbetet inom länsläkarorganisationen. Förslaget är avsett att ligga till grund för fortsatta arbete med utarbetande av riktlinjer för den framtida utformningen av länsläkarorganisationen. Denna utrednings förslag ligger till grund för anslagsäskande för nästa budgetår, innefattande anslag för tre nya tjänster som länshälsovårdskonsulenter. anför angående behovet: Resursförstärkning till länsläkarorganisationen, i synnerhet då med avseende på länshälsovårdskonsulenter, är stort i vissa tätbebyggda län med stark industrialisering. Behovet av en god boendemiljö kommer i sådana län ofta i konflikt med den industriella verksamheten. uppgift i samband med dylika konflikter är bl. a. att så långt möjligt förhindra att den industriella expansionen försämrar boendemiljön med därav följande negativ inverkan på den psykiska och fysiska hälsan hos de människor som kommer att beröras. har därvid att bevaka att tilllämpningen av miljölagstiftning och planeringsföreskrifter sker på sådant sätt att människors behov av en god boendemiljö tillvaratas. De arbetsinsatser som från länsläkarorganisationen krävs för att effektivt agera i dessa sammanhang har medfört och kommer att medföra en stor arbetsbelastning för länsläkarorganisationen, speciellt gäller detta , och . Inom dessa är även behovet av rådgivning från länshälsovårdskonsulenternas sida till hälsovårdsnämnderna särskilt uttalat. Det som här framförts utgör en så kraftig arbetsbelastning för länsläkarorganisationerna i ovan sagda län att en ytterligare tjänst för länshälsovårdskonsulent bör inrättas i dessa län (, och ). Vi delar uppfattning att ytterligare en tjänst för länshälsovårdskonsulent bör inrättas i vart och ett av ovannämnda tre län och att anslår medel härför. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid sin behandling av propositionen 1974:1, Bilaga 7 E 4 Länsläkarväsendet m. m. beslutar anslå ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med . förhöjt förslagsanslag på , för inrättande av ytterligare tre tjänster för länshälsovårdskonsulenter. () i Ulfsbyn
mot · FX02713 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om utbetalning av barnbidrag . har i sitt betänkande SOU 1972:34 tagit upp frågan om utbetalning av barnbidragen , som redan sker med t. ex. bostadstilläggen. Barnbidragen har höjts fr. o. m. och utgår nu med . per barn och år, varför bidragen kommer att få allt större betydelse för barnfamiljerna särskilt där det finns flera barn liksom för familjer med begränsad ekonomi. Av de utredningar som genomfördes av familjepolitiska kommittén framgår bl. a. att barnfamiljernas konsumtionsnivå i regel var betydligt lägre per hushållsmedlem räknat än t. ex. de barnlösa familjernas och att situationen försämrades med tillkomsten av ytterligare barn. Å andra sidan gav förekomsten av barnbidrag och bostadstillägg vissa förändringar på inkomstsidan. Det framstår som självklart att det måste vara lättare att planera för en jämn konsumtion för barnfamiljerna, om barnbidragen utbetalas i stället för kvartalsvis som sker. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär förslag till sådan ändring i lagen om allmänna barnbidrag att barnbidraget utbetalas . () () () () ()