mot · FX021655 · 1974-03-29 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:28 angående den statliga kulturpolitiken. Fritt kollektivt skapande förekommer i många former, konstaterar . Största omfattningen har den icke yrkesmässigt inriktade verksamheten. Fritt skapande genom studiecirklar i kulturämnen dvs. i litteratur, konst och konsthantverk, teater och dans, foto och film, musik samt allmänna kulturfrågor har expanderat kraftigt. Åtgärder för att ytterligare stimulera detta fria kollektiva skapande är enligt rådet ett av de viktigaste inslagen i samhällets framtida kulturpolitik. Remissinstanserna uttalar sig i allmänhet mycket uppskattande om syn på det fria kollektiva skapandet. Större delen av denna verksamhet sker inom föreningsliv och folkbildningsarbete. /73 var antalet cirklar i kulturämnen ca 73 500. Antalet deltagare var ca 765 000. Av cirklarna hade ca 10 000 en huvudsakligen teoretisk inriktning medan övriga var praktiskt inriktade. Andelsmässigt hade kulturämnena och relativt oförändrat legat omkring en tredjedel av det totala antalet studiecirklar. Studieförbunden bedriver också en viss verksamhet i andra former än studiecirkelns, bl. a. för barn. Till studiecirkelverksamheten utgår statsbidrag enligt vissa grundprinciper. För verksamheten i några kulturämnen finns speciella regler. Åldersgränsen för studiecirkeldeltagare utgör enligt ett hinder för att inlemma de yngre grupperna i aktiviteter där olika åldrar möts. Statsbidrag bör, menar , utgå för verksamhet även inom den lägre åldersgruppen. Men eftersom frågan om åldersgränsen för statsbidrag till ungdomsverksamhet behandlas av barnstugeutredningen, lägger i avvaktan på dennas överväganden dock icke fram något förslag. uppfattning beträffande åldersgränsen för deltagare i studiecirklar delas av åtskilliga remissinstanser. anser att åldersgränsen inte bör ändras men påpekar att de särbestämmelser som gäller för musikcirklar eventuellt kan utvidgas till att också gälla andra områden. I fråga om studietidens längd önskar flera remissinstanser en större frihet att fördela det stadgade antalet studietimmar i tiden. ställer sig emellertid negativ till sådana tankar. Departementschefen är ense med om att stimulans till fritt kollektivt skapande måste vara ett av de dominerande inslagen i den framtida kulturpolitiken. Studieförbunden intar enligt departementschefen en särskilt viktig roll i arbetet med att utveckla folkliga kulturaktiviteter. De har en stark organisation som är väl utbyggd i alla delar av landet. De är vidare förankrade i folkrörelser med skiftande ideell inriktning, vilket ger förutsättningar för ett mångsidigt utbud av aktiviteter och ett meningsfullt samspel mellan kulturverksamheten och organisationernas idédebatt och opinionsbildning. Följaktligen räknar departementschefen fullt riktigt med att en väsentlig del av den tillkommande amatörverksamheten skall kunna ske inom studieförbundens verksamhet och inom ramen för studiecirkelns arbetsformer. Studiecirkelverksamhet i kulturämnen bör kunna förbättra deltagarnas teoretiska och tekniska kunskaper, och departementschefen konstaterar att det är angeläget att på olika sätt underlätta studiearbetet i kulturämnen. Vad som sedan föreslås för att underlätta och stimulera det ifrågavarande studiearbetet, vilket i och för sig är mycket bra, är emellertid inte till fyllest och rimmar i flera avseenden inte väl med dels de uppskattande deklarationerna om studiecirklarnas utomordentliga betydelse för utvecklingen av kulturaktiviteter, dels och många remissinstansers här redovisade bedömningar. Helt avgörande är statsbidragets storlek. Departementschefen avvisar tanken på ett särskilt tilläggsbidrag till studiecirklar i kulturämnen och menar att en förstärkning av stödet till kulturcirklarna bör utformas som en generell höjning av statsbidraget till allmänna studiecirklar. Frågan är om inte ett särskilt tilläggsbidrag borde ha prövats, när nu en speciell satsning skall göras på kulturaktiviteter av olika slag. Uppräkningen av bidraget till allmänna studiecirklar, till vilka kulturcirklarna skall räknas, med . är icke något annat än en anpassning till kostnadsutvecklingen och utgör icke någon speciell stimulans till kulturutveckling. I ett avseende föreslår departementschefen, när det gäller studietidens längd, en försöksperiod med generell dispens, så att en sammankomst i en kulturcirkel skall kunna omfatta . Även andra försök i fråga om studietidens längd bör emellertid kunna göras, t. ex. om icke kortare studietid än bör medges generellt. Likaledes bör prövas om icke de särbestämmelser som gäller för musik- och teatercirklar bör utvidgas till att i för studieämnet lämplig form gälla även för andra kulturområden. Vad beträffar åldersgränsen för deltagande i kulturcirklar kan ifrågasättas om det är nödvändigt som departementschefen menar - att invänta barnstugeutredningens betänkande med samlade förslag till olika former av ungdomsverksamhet. Speciellt i vad det gäller de mera praktiskt inriktade kulturcirklarna är det uppenbart att en sänkning av åldersgränsen kan vara påkallad. En försöksperiod bör inledas. Under åberopande av vad som anförts hemställs att hos Kungl. 1. att ett ett särskilt tilläggsbidrag till kulturcirklar prövas, 2. att ytterligare försök görs i fråga om omfattningen och fördelningen av studietiden för kulturcirklar, 3. att särbestämmelser av den typ som redan gäller för musikoch teatercirklar prövas även för cirklar på andra kulturområden, 4. att en sänkning av åldersgränsen för deltagande i kulturcirklar försöksvis inleds. HANS NYHAGE(m) () i Agnäs . NISSER (m) ()