mot · FX02112 · 1974-01-11 00:00:00 — av m. fl. angående landsarkivet i . i är regional arkivmyndighet och arkivdepå för , , och . I arkivet förvaras cirka 8 0008 skilda arkivhandlingar. En avsevärd del av existerande handlingar om historia och utveckling och framåt finns bland annat i arkivet. Konsistoriet vid och universitetskanslersämbetet har i framställningar till Kungl. Maj:t ifrågasatt inrättandet av ett landsarkiv i . Vid den remissbehandling i frågan som ägt rum med anledning därav har åsikter framkommit som innebär dels att en delning av skulle ske så att ett särskilt arkiv för och inrättades i (även har därvid nämnts), dels att hela landsarkivet flyttades från till . har därvid förordat en utredning, syftande till upprättande av ett landsarkiv i för och , dvs. en delning av . Som skäl för förläggning av ett landsarkiv i har särskilt framhållits den stora betydelse detta skulle få för främst den humanistiska forskningen vid . En överflyttning av hela landsarkivet till skulle emellertid medföra avsevärda nackdelar från regionalpolitisk synpunkt och för de allmänna servicefunktioner som åvilar ett landsarkiv. utgör enligt det av antagna ortsstrukturbegreppet ett regionalt centrum. Avståndet till de som primärt centrum klassade kommunerna /utgör endast (räknat mellan centralorterna) . För hela detta område som i viss utsträckning kan jämföras med ett storstadsområde utgör landsarkivet en betydelsefull komplettering i kulturellt hänseende till den industriella och förvaltningsmässiga karaktär som området har i övrigt. Ser man sedan till de mer formella indelningarna kan en flyttning av en institution av landsarkivets karaktär från ett regionalt centrum () till ett primärt centrum () inte anses stå i överensstämmelse med allmänt vedertagna regionalpolitiska riktlinjer. När det gäller landsarkivets serviceuppgifter måste, med nuvarande geografiska verksamhetsområde, en placering i vara väsentligt fördelaktigare än i . En flyttning skulle t. ex. kunna allvarligt försämra den arkivservice som landsarkivet skall ge i Gävleområdet. Även en delning av landsarkivet skulle medföra nackdelar som enligt vår mening överstiger fördelarna. Det går inte att bortse från risken att båda (delade) arkiven får så knapphändig tilldelning av personal att verksamheten och då särskilt den som sker på fältet inte kan ske på ett effektivt sätt. Visst inte minst administrativt dubbelarbete kommer näppeligen att kunna förhindras. I landsarkivet i förvaras ett antal arkiv som avser hela och som är av den karaktären att de inte kan klyvas. En delning och därefter flyttning drar kostnader och kommer att under inte ringa tid binda arkivpersonalen till flyttningsarbetet med därav följande mindre möjligheter att ge arkivservice. Gentemot de av oss icke bestridda fördelarna för forskningen vid Umeåuniversitetet att ha en del av landsarkivet förlagt där, bör dock påpekas att även anlitas av forskare från andra universitet liksom av forskare utanför universiteten. För dessa medför en flyttning ingen fördel men kan innebära nackdel. Som exempel på utlåningsfrekvensen till Umeåuniversitetet kan nämnas att skedde s. k. interurbana lån till i av 148 volymer, medan samtliga interurbana lån uppgick till 328. För forskare i landsarkivets forskarsal framtogs under 28 373 volymer. Det torde knappast kunna påstås annat än att servicen från landsarkivet till Umeåuniversitetets forskare varit mycket god och fungerat på ett helt tillfredsställande sätt. Om man ser till den totala service ett landsarkiv enligt ålagda uppgifter skall ge, förbättras inte denna vare sig med en flyttning av hela landsarkivet från eller med flyttning av viss del. Det nuvarande landsarkivet i bör därför enligt vår mening behållas utan delning och med nuvarande geografiska arbetsområde. Med åberopande av det anförda hemställes att som sin mening uttalar att landsarkivet i behålles odelat och att dess arbetsområde alltjämt skall vara , , och . () ()