mot · FX02316 · 1974-01-23 00:00:00 — av i m. fl. om åtgärder för att stimulera företagsetablering inom charterflyget. Den svenska luftfarten i icke regelbunden trafik charterflyget har alltsedan denna verksamhet kom i gång strax efter genomgått en paradoxal utveckling. Å ena sidan har antalet charterresenärer ständigt ökat år , och antalet sådana resenärer torde enligt utförda beräkningar överstiga antalet resenärer i den regelbundna luftfarten. På kort sikt kan den internationella oljekrisen möjligtvis medföra en temporär nedgång av charterflygets framgångskurva, men i ett längre perspektiv synes chartern bli flygets dominerande gren. Å andra sidan har antalet charterbolag av olika omständigheter successivt minskat, så att praktiskt taget all vår egen flygproduktion, turistflyg i synnerhet men även fraktflyg, helt har övertagits av utländska bolag. Med de svenska charterbolagens nedläggningar har följt en omfattande arbetslöshet bland välkvalificerad, dyrt utbildad personal piloter, mekaniker och specialister. En del av vår negativa turistbalans torde kunna hänföras till att svenska charterresenärer är hänvisade till utländska charterbolag. 1950-talets första år blev charterflygets genombrott med flygning av turister till i första hand . Den inhemska marknaden kom att domineras av företrädesvis TSA. De andra nordiska ländernas marknad var dessa år av ringa omfattning och upprätthölls i huvudsak av nationella bolag. TSA:s trafikstopp synes ha kulminerat , och efter dess uppgående i Scanair togs den snabbt växande marknaden helt om hand av utländska operatörer, då främst danska och norska, som gradvis hade ökat sin svenska marknad . Orsaken till de svenska flygbolagens avveckling i en ständigt ökad marknad torde för oss lekmän vara närmast omöjlig att analysera. Experter hävdar att tillbakagången delvis kan tillskrivas uppenbara brister hos ledningarna för en del av företagen, föga intresse av branschen från svenska finanskretsar i jämförelse med våra nordiska grannländers samt, inte minst för alla de företag som gått i konkurs, att de inte haft de rätta ekonomiska förutsättningarna för att över huvud taget starta luftfartsverksamhet eller för att utveckla den. Från branschhåll har förekommit åtskillig kritik i vad gäller den svenska luftfartspolitiken, och liknande kritik, än starkare artikulerad, har förekommit från svenskt pilothåll. Det är emellertid uppenbart att vårt land gått miste om en verksamhet som kunnat skapa sysselsättning motsvarande en industri med 1 500 2 000 anställda, som kunnat medverka till i synnerhet Sturupsflygfältets snabba utveckling och som delvis kunnat minska vår negativa turistbalans. Såvitt vi kan bedöma är det endast ett charterbolag i vilket det finns svenskt intresse, och det är Scanair. Den svenska andelen däri är tre sjundedelar. Målsättningen för företaget var 1964 att det skulle ta hand om av den totala marknaden. har företaget av den svenska marknaden. Däremot är dess marknadsandel i och ganska blygsam, och den sammantagna marknadsandelen för de tre länderna torde uppgå till högst något . Ett intressant inslag i hela denna bransch är ju också att merparten av de större resebyråer som finns i vårt land är resebyråer som är uppbyggda av utländska charterflygbolag. Nedläggningen av de svenska charterbolagen har gjort många välutbildade piloter, mekaniker och specialister arbetslösa. Det är yrkesfolk som fått en gedigen utbildning som de inte kunnat använda i . En del piloter lyckades få anställning i andra länders flygbolag men får nu uppleva att de avskedas, inte på grund av bristande kompetens utan därför att de är av fel nationalitet. kan man beklagligtvis bara konstarera att de utländska flygbolag som transporterar nära en miljon svenskar generellt tar avstånd från svensk arbetskraft. Endast i några utvecklingsländer finns arbetsmöjligheter för svensk flygpersonal. Från försvarssynpunkt bör det vara angeläget att inom landet och i likvärdig tjänst behålla välutbildade piloter och mekaniker. Från transportsynpunkt måste också en civil luftflotta vara en tillgång. senaste försvarsbeslut innebär att en del av flygflottiljerna kommer att läggas ner och personalen reduceras. är det alltså omöjligt att ge flygande personal uppgifter som de är utbildade för, då nuvarande flygbolag inom det reguljära flyget inte kunnat utnyttja den personal som varit arbetslös. Det torde vara ett svenskt intresse att det i vårt land skapas åtminstone likvärdiga förutsättningar som i andra nordiska länder för att i varje fall en del av den nuvarande och ökande svenska flygproduktionen turistflyg och charterflyg övertas av svenska bolag. Därigenom skulle inte bara den arbetslösa flygpersonalens möjligheter förbättras, utan dessutom skulle sysselsättningsmöjligheter skapas för kanske tusen människor eller flera. Uppenbart är också att den negativa turistbalansen väsentligt skulle förbättras. För att över huvud taget åter kunna skapa förutsättningar för ett svenskt charterflyg anser vi att en rad samordnade åtgärder måste vidtas och där bl. a. nedanstående punkter särskilt måste beaktas: Piloter, enskilda och grupper, har gång efter annan påpekat att olika tolkningar av operativa bestämmelser sker i de tre nordiska länderna, där genomgående tillämpar en striktare och enligt piloter och tekniker riktig tolkning av på skandinavisk bas överenskomna regler inom ramen för av Chicagokonventionen av tillhörande olika . Från svenskt ansvarigt håll hävdas att skiljaktigheter inte skulle existera eller att det hela bara rör sig om detaljer. Dessa detaljer har uppenbart medverkat till att svenskt charterflyg f. n. inte existerar. Utländska flygbolag som sökt grunda dotterbolag i har alltför snabbt funnit de svenska bestämmelserna restriktiva. Dotterbolagen har inte ekonomiskt kunnat konkurrera med egna moderbolag på grund av skiljaktigheter de olika länderna emellan. En omprövning bör göras av nu gällande § 87 i luftfartskungörelsen, där det bl. a. stadgas: Är det fråga om sällskapsreseflygning meddelas tillstånd av luftfartsverket endast om luftfarten skall utövas inom riket och ort som är belägen i , i utomeuropeisk stat med kust mot , på eller på . Vi förutsätter att den skandinaviska interdepartementala arbetsgruppen, vilken enligt uppgift skall ha fullgjort sitt uppdrag i början av detta år, i sin utredning beaktat hur denna paragraf snedvridit konkurrensen i förhållande till utländska bolag. Svenskt charterflyg måste i likhet med övriga nordiska länders få ökad rörelsemöjlighet på det internationella fältet. Luftens fem friheter antogs genom en deklaration vid Chicagokonventionens tillkomst. Dessvärre har den optimism och de förhoppningar man knöt till denna deklaration helt kommit på skam. Redan från början var restriktiviteten stor, särskilt med avseende på just femte friheten, den som innebär att ett lands bolag kan flyga passagerare och gods mellan tvä främmande länder. och flyger således utpräglad femte frihetstrafik mellan och länder som , och . Företag i dessa länder bygger huvudparten av sin trafikpå femte frihetstrafik från . Från skandinaviskt håll har man i olika sammanhang hävdat att är ett luftfartspolitiskt område. Internationellt godtas inte detta, då man såväl inom som hävdar principen om varje lands suveränitet med avseende på luftfartspolitiska principer. Drivs denna princip till sin spets, vilket tid efter annan och alltmera artikulerat skett och sker av vissa länder, inskränks femte friheten. Riktlinjer för granskning av de ekonomiska förutsättningarna i likhet med dem som existerar i operativt och tekniskt avseende finns icke upprättade. Det bör finnas vissa minimikrav i ekonomiskt avseende på ett företag som söker tillstånd, så att det inte bara kan starta utan även fullfölja och vidareutveckla det. Ekonomiska och arbetsmarknadsmässiga skäl talar för att olika former av svensk företagsamhet inom luftfarten får bättre existensmöjligheter. En statlig utredning, som arbetar skyndsamt, bör få i uppdrag att granska nuvarande från svensk synpunkt ogynnsamma förhållanden och framlägga förslag till åtgärder som stimulerar etablering av svenska företag inom charterbranschen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj :t begär tillsättande av en utredning som skyndsamt inkommer med förslag till åtgärder för stimulans av svensk företagsetablering inom charterflygbranschen i . HANS () i () ()