mot · FX021593 · 1974-01-26 00:00:00 — av och i om uppräkning av låneunderlaget för småhusproduktion. Energibesparing har varit en andrahandsfråga i energidebatten. Denna har i stället koncentrerats på mera spännande inslag, som solenergi eller vindkraftverk. Energibesparing har också uppfattats som något negativt. Man har talat om en avstannande utveckling, t. o. m. tillbakagång. Men det behöver inte vara så ett energisparande samhälle kan också utvecklas, även om utvecklingen måste ta andra vägar och konsumtionsmönstret blir ett annat. Vi måste först se hur mycket vi kan begränsa vår aptit på energi och därefter undersöka hur vi skall täcka det oundvikliga behovet på bästa sätt. En kritisk granskning av vår energianvändning och vårt energibehov bör vara det första steget i en vettig energipolitik. , , har i sin lägesrapport presenterat en lista med exempel på tänkbara åtgärder för att spara energi. Lägesrapporten påpekar att vi även med stora uppoffringar inte kan hindra en ökning av energiförbrukningen. Påpekandet understryker vikten av ett sådant sparande även en minskning av ökningstakten är ett värdefullt resultat - det ger rådrum för ytterligare energibesparing och en tidsfrist för utveckling av säkrare och mer miljövänlig energiproduktion. Bostadsuppvärmning är i vårt klimat mycket energikrävande. Detta innebär att insatser som görs för att minska energitillgången för uppvärmning får en mycket stor genomslagskraft när det gäller vår totala energiförbrukning. Frågan om våra bostäders isolering har härmed fått en förnyad aktualitet. En orsak till den för dåliga isolerstandarden är att isoleringen är dimensionerad för fel energipris. En annan orsak är att den som bestämmer isoleringsgraden i regel inte själv betalar bränsleräkningarna. Han vill hålla byggkostnaderna nere och det drabbar vanligen först isoleringen. Det är högst realistiskt att tro att inte ens dagens energipriser räcker . Även om man ser dagens akuta energikris som något övergående kommer den fortlöpande ökningen av energibehovet att medföra, att nya typer av energi, som inte lönar sig, måste utnyttjas. Följden blir självfallet ytterligare stigande energipriser. Det ekonomiska k-värdet för en byggnad är den isoleringsgrad, som ger lägsta årskostnad när man summerar kapital- och driftkostnader. Vid denna isoleringsgrad betalar isoleringen sina kapitalkostnader. Ökas isoleringen ytterligare stiger kapitalkostnaden mer än besparingen i energikostnad, men fortfarande minskar energiförbrukningen. I ett trängt läge kan det därför vara riktigt att isolera mer än vad som kortsiktigt kan vara privatekonomiskt motiverat det kan ur samhällets synvinkel vara en god affär. Samhället har nämligen anledning att ta in mer än bara energipriset i beräkningarna, t. ex. energiproduktionens miljöeffekter. Vid bostadsbyggande gäller att det statliga bostadslånets storlek bestäms på grundval av ett låneunderlag som länsbostadsnämnden fastställer. Statligt bostadslån till småhus som skall bebos av låntagaren utgår av låneunderlaget. Låneunderlaget, som är beroende på kostnaden för huset, består av ett grundbelopp och tillägg till grundbelopp. Till grundbeloppet får således ett tillägg göras med skäligt belopp som bestämmer för kostnad för bl. a. extra värmeisolering. Enligt anvisningar till bostadslånekungörelsen får, för yta av extra värmeisolering av översta bjälklag som ligger över våningsyta samt för extra värmeisolering i yttervägg, tillägg göras om k-värdet är högst 0,50 för yttervägg, men om andelen fönsteryta är större än skall tillägget minskas med 1/30 för varje ytterligare procent. Låneunderlaget uppräknas när det gäller övre bjälklag med (0,5 k) x . per m2 horisontell bruttoyta. Motsvarande uppräkning för yttervägg uppgår till (0,5 k) x . per löpmeter vägg. Av vad ovan sagts följer att ju bättre värmeisolering desto större låneunderlag vilket innebär högre statligt bostadslån. Här bör dock tilläggas att i fråga om småhus får dock summan av grundbelopp och samtliga tillägg inte överstiga . (gäller låneunderlaget för byggnadskostnaderna dvs. i beloppet ingår inte låneunderlaget för bl. a. tomt- och grundläggningskostnader). Med stigande virkespriser och ökade byggnadskostnader innebär gränsen . att åtskilliga byggen icke kan tillgodoräkna sig ett på ökad isolering grundat ökat låneunderlag. Förutsättningen för att satsa på ökad isolering försämras därmed. Angeläget vore därför att låta uppräkningen av det låneunderlag som grundas på ett k-värde lägre än ske utan att detta låneunderlag sammanräknas med grundbeloppet och övriga tillägg. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utfärdande av bestämmelser syftande till att den uppräkning av låneunderlaget för småhusproduktion som grundas på ett k-värde lägre än icke behöver inräknas i det maximerade beloppet för byggnadskostnadernas låneunderlag. () ()