mot · FX02732 · 1974-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om ökade anslag till samt vissa nykterhetsorganisationer. Användningen av s. k. bruksgifterökar på ett oroande sätt. Det finns därför anledning fråga, hur långt utvecklingen mot en alltmer utbredd och intensiv användning av tobak, alkohol och narkotika kan gå utan att vi äventyrar den sociala och kulturella tillväxten. Särskilt allvarligt är det att såväl tobaksbruket som alkoholkonsumtionen tränger ner i allt lägre åldrar. Mellanölet har medverkat till en mera allmän konsumtion av alkohol bland de unga. Läget är sådant att vi har anledning att med kraft söka motverka användningen av dessa gifter och då särskilt alkoholen, som vållar så stora skador på enskilda människor och i samhället. Det finns anledning att av rent samhällsekonomiska skäl ägna större uppmärksamhet åt kampen mot bruksgifterna. Alkoholfrågan är fortfarande vårt största olösta sociala problem. Kampen mot narkotikan måste också föras med stor kraft. Även om den berört ett färre antal människor har den dock ännu allvarligare följdverkningar. Om bruksgifternas skadeverkningar översätts från mänskliga till ekonomiska termer för de måhända större genomslagskraft. Vi behöver där endast påminna om alla vårdkostnader i vidsträckt bemärkelse. Enbart den del av nykterhetsvården som staten svarar för beräknas i årets budgetförslag till nära . Om man sedan räknar med alla sjukvårdskostnader och då även med den sjukvård som förorsakas av de trafikolyckor och olycksfall som bruksgifterna förorsakar, kostnader för produktionsbortfall samt skadekostnader framförallt i trafiken, i produktionen, vid brott och vid olycksfall i arbetet kommer vi upp till mycket höga tal. Storleken av dessa kostnader kan räknas i miljarder. Någon har bedömt kostnaderna till mellan 5 och 10 miljarder. Men även om de ekonomiska skadeverkningarna är oerhörda, är dock skadorna på de enskilda människorna det allra allvarligaste. Att se unga människor brytas ner och få sin framtid förstörd, hem trasas sönder eller äldre människor, som lever i fullständig misär på grund av bruksgifternas skadeverkningar, borde vara nog för att 11 oss att förstå hur angeläget det är att på allvar ta upp kampen mot bruksgifterna. Även om vi inte vill gå händelserna i förväg, i väntan på alkoholpolitiska utredningens betänkande, kan vi dock genom ett bättre utnyttjande av de organ och möjligheter som redan finns öka det s. k. mottrycket. Skolan t. ex. kan göra mer. Upplysning och undervisning i skolan om bruksgifternas skadeverkningar kan intensifieras och beredas större plats på Men vi får inte glömma att skolans möjligheter att påverka attityder och beteenden är beroende av den inställning som samhället i övrigt har och låter komma till uttryck gentemot dessa bruksgifter. Skolan är en viktig kanal för faktainformation, men det är också t. ex. TV och övriga massmedier. Skolans uppgift är att genom saklig information undervisa och hjälpa eleverna med deras personlighetsutveckling. Men om skolans undervisning inte har ett underlag i samhällsattityderna utanför skolan begränsas i hög grad resultatet av skolans arbete. Inte minst den allmänna samhällsattityden och det som sker i officiella sammanhang har härvidlag stor betydelse. Och det förhåller sig utan tvekan så, att skolan inte för det stöd från samhället i övrigt som den skulle behöva för att lyckas med sin undervisnings- och upplysningsverksamhet i fråga om dessa gifter. Det är tvärtom så att eleverna utanför skolan utsätts för kraftig påverkan när de möts av det av samhället accepterade opinionstrycket. Även om det är särskilt angeläget att framhålla hemmets betydelse med avseende på alkoholvanor och attityder till alkoholbruk för ungdomens egen inställning till alkohol, får vi inte glömma att det offentliga livets reaktioner gentemot bruksgifterna också har stor betydelse. Därför vore det en viktig åtgärd att avstå från all offentlig alkoholrepresentation för att markera samhällets önskan att minska alkoholskadorna. Men till detta och andra åtgärder i syfte att minska bruksgifternas skadeverkningar får vi återkomma, sedan alkoholpolitiska utredningens förslag framlagts och remissbehandlats och proposition i ärendet förelagts . som har till uppgift att genom upplysning och sitt arbete i övrigt minska användningen av bruksgifterna och därmed deras skadeverkningar. Tyvärr är statsbidragen till () och till nykterhetsorganisationerna synnerligen begränsade. Detta är förvånande med hänsyn till de stora kostnader som bruksgifterna förorsakar och de väldiga belopp som staten tar in i skatt på alkohol och tobak. Visserligen har anslagen till CAN och nykterhetsorganisationerna höjts något, men inte alls i den utsträckning som situationen kräver. Vi hoppas att alkoholpolitiska utredningen kommer att föreslå väsentligt ökade resurser för upplysningsverksamheten på detta område, men redan nu bör vi ställa ytterligare medel till förfogande. Det är med tillfredsställelse vi konstaterar utbildningsministerns positiva inställning till nykterhetsorganisationerna och hans vilja att förbättra organisationernas arbetsmöjligheter, men då man vet hur liten ökningen ändå är i förhållande till penningvärdeförsämringen och de ökade kostnaderna är det angeläget att ställa större ekonomiska resurser till dessa organisationers förfogande. Nykterhetsorganisationerna utgör en betydelsefull del av våra folkrörelser och organisationernas arbete är ett väsentligt inslag i verksamheten och debatten kring de alkoholpolitiska frågorna. I årets budget är anslaget till CAN upptaget till , vilket innebär en höjning jämfört med föregående år med . vet att de automatiska kostnadsökningarna, inklusive de ökade sociala kostnaderna utgör . är det lätt att förstå vilken ohållbar situation som uppkommer, om inte statsbidraget får följa kostnadsökningen. Vill man därjämte intensifiera verksamheten, och det är ju det som är så angeläget, måste ytterligare medel ställas till förfogande. SÖ har forsin del föreslagit en höjning med . till , och det måste få anses vara ett skäligt belopp. Nykterhetsorganisationerna fick inte någon höjning trots de stora automatiska kostnadsökningarna. föreslås en höjning med , som dock långt ifrån motsvarar kostnadsökningarna . Stödet till nykterhetsorganisationerna har för övrigt undergått små förändringar som stödet till andra folkrörelser ökat kraftigt. Med hänsyn till den värdefulla insats som nykterhetsorganisationerna gör i kampen mot bruksgifterna bör de mötas av en mera generös inställning från samhällets sida. SÖ har föreslagit en höjning för /75 med . till , och det måste ändock anses vara en provisorisk förstärkning av stödet i väntan på alkoholpolitiska utredningens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att måtte besluta att höja de utgående anslagen till Nykterhetsorganisationer m. m. med . () () () () () () () ()