mot · FX021709 · 1974-04-05 00:00:00 — Möjligheterna att göra landstingen till huvudmän för en utbyggd länsteaterverksamhet bör prövas. Det administrativa ansvaret för en vidgad regionalisering av musiklivet bör åvila landstingen. Folk- och bygdekulturen som den kommer till uttryck i konsthantverk, folkmusik, lokala seder och bruk är en viktig del av vårt kulturarv. Dessa kulturformer bör stödjas för att bevara och utveckla ett mångsidigt, folkligt förankrat kulturliv. 1 detta avseende är hembygdsföreningarna av stor betydelse. Studier av folkliga kultur- och hantverkstraditioner bör uppmuntras. Inventering och dokumentering av kulturminnen bör intensifieras. Möjligheterna att skydda kulturellt intressanta byggnader och miljöer mot ingrepp måste kraftigt utvidgas och förstärkas. Inom kulturminnesvården bör länsmuseerna inta en central ställning. Bevarande av genuina kulturmiljöer skall i större utsträckning kunna stödjas med allmänna medel. Studieförbunden utgör en naturlig bas för en omfattande och mångsidig kulturell aktivitet och bör ges stöd av stat och kommun som svarar däremot. Varje stöd måste ges på ett sådant sätt att studieförbundens självständighet och oberoende vidmakthålls. skall ges en likartad behandling. Det är viktigt att det svenska kulturlivet kan berikas av invandrarkulturerna som invandrarna ges möjlighet att bevara sin kulturella och etniska särart. Deras behov bör beaktas bl. a. vid utformandet av statsbidragsbestämmelserna för studieförbundens verksamhet och av programutbudet i radio och TV. Ett kulturvänligt klimat förutsätter inte bara frihet och öppenhet. Det kräver också generositet och stimulans i ekonomiskt avseende. Stat och kommun måste medverka till att kulturarbetarna kan arbeta under trygga ekonomiska och sociala förhållanden. Den grundläggande principen bör därvid vara att skapa arbetstillfällen och ge ersättning för färdiga produkter och fullgjorda prestationer. Detta måste emellertid kompletteras med ett stipendiesystem så utformat att det blir möjligt att under trygghet pröva nya uttrycksmedel och genomföra större projekt. Genom utställnings- och utlåningsverksamhet ställs en kulturell produktion avgiftsfritt till allmänhetens förfogande. För dessa tjänster bör kulturarbetarna tillförsäkras en rimlig ersättning. En förstärkt statlig biblioteksersättning till författarna ligger i linje med denna grundsyn. En likartad ersättning bör utgå till bildkonstnärerna i samband med offentliga utställningar. Ersättningarnas storlek och uppbyggnad bör fastställas efter förhandlingar mellan kulturarbetarnas fackliga organisationer samt stat och kommun. För att förbättra den ekonomiska situationen för bildkonstnärerna bör mervärdeskatten vid förstagångsförsäljning av konst slopas. Det är angeläget att enprocentregeln för konstnärlig utsmyckning av offentliga byggnader tillämpas. Filmen är en väsentlig kulturfaktor i det moderna samhället och upprätthållandet av en inhemsk produktion på detta område är angeläget. Ett produktionsstöd efter kvalitetsgrund som kan säkerställa en fortsatt svensk filmproduktion bör därför utgå. Stödet bör ske i former som uppmuntrar fria producenter och arbetsgrupper och stimulerar kunniga amatörfilmare. Visning av kvalitetsfilm för skilda åldersgrupper bör vara ett självklart kommunalt intresse. Reformer är nödvändiga för att öka böckernas spridning, stimulera bokutgivningen, pressa bokprisema och vidga arbetsmöjligheterna för författare och förlag. Därvid bör prövas ett system med statliga garantiköp av ett givet antal exemplat av skönlitterära verk, projektstöd för viktigare översättningar, biblioteksersättning också till förlagen samt insatser för att trygga försäljning av kvalitetslitteratur över hela landet. Kommunerna bör bl. a. genom sin inköpspolitik kunna stödja den lokala bokhandeln. GOTAB 74 7414 S 1974