ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX021592 · 1974-01-26 00:00:00 — om regler för beräkning av låneunderlag vid installation av fjärrvärme. Grundvalen för det statliga bostadslånets storlek för uppförande av småhus är det s. k. låneunderlaget. Som låneunderlagsgrundande kostnad ingår bl. a. anläggning för uppvärmning av huset. Enligt anvisningar till bostadslånekungörelsen ingår enskild anläggning för oljeeldning eller ackumulerad elvärme med . per småhus i låneunderlaget (belopp). För småhus med gemensam anläggning för oljeuppvärmning omfattande värmecentral, undercentral och kulvert kan kostnader på . per hus ingå i låneunderlaget. Motsvarande belopp för anslutningsavgift för direkt elvärme beräknas till högst . Om ett småhus ansluts till en fjärrvärmeanläggning kan anslutningsavgifter för kulvertar, undercentraler o. d. ingå i låneunderlaget med . På flera områden med småhus har frågan aktualiserats om anslutning till ett fjärrvärmeverk. Vid en eventuell sådan anslutning får inte större belopp än . ingå i låneunderlaget. Om ett småhus skall belastas med kostnaderna för installation av service för fjärrvärme, andel i ledningar och andel i verk kan kapitalkostnaderna bli större än vid installation av enskild anläggning för oljeeldning eller ackumulerad elvärme. Däremot blir driftkostnaderna billigare. Fjärrvärme har .betydande fördelar ur flera synpunkter. Man kan använda tunga oljor vid fjärrvärme och genom att antalet värmeanläggningar minskar får man bättre avgasrening. Dessutom uppnår man ett bättre utnyttjande av energin. Enligt 19 § bostadslånekungörelsen kan inte fjärrvärmeverk uppfylla de kriterier som uppställs för att andelar i verket skall ingå i låneunderlaget. När äldre småhus eller äldre hyreshus skall anslutas till fjärrvärmeanläggning kan också svårigheter uppstå. Även denna situation bör beaktas vid en eventuell översyn av lånereglerna. När olika tekniska lösningar finns vid värmeinstallation i ett hus bör lånebestämmelserna vara sådana att de inte försvårar den mest rationella lösningen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos Kungl. begär översyn av reglerna för låneunderlaget för ny- och ombyggnad i vad avser installation av fjärrvärme.
mot · FX021594 · 1974-01-26 00:00:00 — om bidrag till och fritidsbyar. och fritidsbyar är en 50-årig organisation, som alltsedan 1921 försökt att tillvarataga trädgårdskolonisternas intressen. Förbundet vill vara ett ansikte gentemot stat och kommun, informera sina medlemmar i juridiska frågor, knyta till sig experter och förbättra kontakten mellan medlemmarna. I dagens urbaniserade samhälle ökar behovet hos de enskilda tätortsmänniskorna att få vistas i rekreationsområden. Många, som inte har råd eller lust med ett fritidshus, vill ha ett odlingsland helst med kolonistuga. För de äldre är denna rekreationsform mycket lämplig. Även småbarnsfamiljer föredrar fritidssysselsättningen i ett koloniträdgårdsområde. Föreningen gör här goda insatser för ett meningsfullt innehåll i fritiden för både unga och gamla. Tillgångarna är små i förbundet och medlemsavgifterna låga. Således är förbundet i stort behov av ett administrationsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om ett administrationsbidrag å till och fritidsbyar under /75. GOTAB 74 5977 S 1974
mot · FX0216 · 1974-01-11 00:00:00 — av herrar i Skärstad och i Nennesholm om slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet Enligt gällande bestämmelser skall värdet av bränsle från egen fastighet upptas som naturaförmån vid taxering. meddelar därför genom anvisningar till taxeringsnämnderna vilka värden som bör tillämpas i normalfallen. Om bränslet däremot inköpts eller erhållits utan ersättning, t. ex. från en grannfastighet, beskattas inte bränslevärdet. Samma förhållande gäller när rivningsved använts för uppvärmning. De här åsyftade bestämmelserna har tillkommit då vedbränsle var allmänt förekommande, i varje fall på landsbygden, och då förhållandena i många avseenden var helt annorlunda. har det pågått en omställning när det gäller bränsleförsörjningen. Även skogsägarna har på grund av höga huggnings- och körningskostnader övergått till olje- eller eluppvärmning av sina bostadsfastigheter. Förutom de starkt ökade kostnaderna för huggning och hemkörning har bekvämlighetssynpunkter medverkat till detta. Vedeldning är en arbetskrävande och för dem som skall sköta om uppvärmningen av en fastighet obekväm uppvärmningsmetod. Därför är den så kallade förmånen av den egna brännveden obefintlig. När det egna bränslet dessutom blir föremål för beskattning, förstärks motiven för övergång till andra bränslen. Till detta kommer att beskattningen medför ett psykologiskt motstånd mot att utnyttja eget bränsle i största möjliga utsträckning även i de fall då den inte har någon större ekonomisk betydelse. Från nationalekonomisk synpunkt borde statsmakterna snarare stimulera användningen av inhemskt eget bränsle än beskatta det. Den allt större importen av olja och andra bränslen ställer bl. a. anspråk på utländska valutor. Denna effekt blir ännu mera påtaglig, om priserna på olja stiger ytterligare. Särskilt i nuvarande läge, då vårt land inte kommer att kunna importera olja i tillräcklig omfattning, framstår beskattningen av det egna bränslet som helt orimlig. Oljebristen kommer av allt att döma inte bara att medföra svårigheter att hålla i gång transportapparaten och klara uppvärmningen av bostäder och arbetslokaler utan också att leda till arbetslöshet. Ökad användning av inhemska bränslen för bostadsuppvärmning gör det möjligt att utnyttja den olja som finns tillgänglig för ändamål för vilka den är helt oundgänglig. Ett borttagande av beskattningen på bränsle från egen fastighet skulle stimulera en sådan utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet slopas. () () i Skärstad i Nennesholm
mot · FX02160 · 1974-01-18 00:00:00 — om behörigshetsföreskrifter för sjuksköterskor. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1974:170 hemställs att beslutar att beträffande behörighetsföreskrifter för sjuksköterskor ge Kungl. Maj:t till känna vad som anförts i motion 1974:170.
mot · FX02161 · 1974-01-18 00:00:00 — av m. fl. om införande av 30 dagars semester. Till de två senaste årens riksdagar har kommunisterna rest kravet om en förlängning av semestern från 24 . Motivet för en femte semestervecka torde inte vara obekant. Utvecklingen inom produktionslivet för med sig en allt snabbare förslitning av människorna. Rationaliseringar baserade på effektivitetsjakt skruvar upp arbetstempot. Allvarliga hot skapas mot de arbetandes fysiska och psykiska hälsa. Semestertidens längd måste anpassas till förhållandena på arbetsplatserna. Många riskerar i sitt dagliga arbete allvarliga olyckstillbud. För många innebär den alltmer ökande monotonin, rutinuppgifterna utmed ett löpande band, de oregelbundna arbetstiderna stora påfrestningar. De äldre får det allt svårare att hänga med i det snabba arbetstempot. Den dagliga arbetsmiljön är inte sällan helt omänsklig. Dessa förhållanden måste givetvis bekämpas med flera åtgärder. Vi ser en förlängning av semestern som en sådan. Opinionen för en femte semestervecka är utbredd på våra arbetsplatser. , som avslagit våra förslag, har i sin motivering anfört att frågan om en förlängning av den lagstadgade semestern är liksom då det gäller en fortsatt kortning av arbetstiden inte i första hand att se som en arbetarskyddsfråga utan främst som en fråga om samhällsekonomisk prioritering. Det anmärkningsvärda är att utskottet helt gått förbi själva sakfrågan. Utvecklingen på arbetslivets område får ju, om inte kraftfulla åtgärder vidtas, starka negativa effekter. Kostnaderna för dessa effekter kan bli långt större än vad en femte semestervecka skulle innebära. Kärnfrågan är: Skall prioriteringar göras på arbetsköparnas villkor eller skall de utgå från lönearbetamas krav på rimliga arbetsförhållanden? Kravet om lagstadgad rätt till en längre betald semester måste ses som ett led i strävandena att förbättra förhållandena för lönearbetarna. Att som utskottet avvisa förslaget med åberopande av samhällsekonomiska prioriteringar är att helt avlägsna sig från arbetslivets verklighet. Semesterlagen är utformad som en arbetsmarknadens skyddslagstiftning. Den skall vara ett skydd mot överansträngning och förtida förslitning. Den skall garantera en ekonomiskt tryggad arbetsfri period av sådan längd att tillfälle kan ges till att helt koppla av från arbetet. Nuvarande lagstiftning utestänger emellertid stora grupper från full semester. Till dessa frågor återkommer kommunisterna i en annan motion till årets riksdag. Tillsammans med andra åtgärder för att förbättra arbetsvillkoren kan en längre semester vara ett bidrag mot utslagning av arbetskraft ur produktionen och bereda de lönearbetande drägligare levnadsvillkor. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar sig för en ändring av gällande semesterlagstiftning innebärande en förlängd betald semester och hemställer hos regeringen att skyndsamt utarbeta förslag om härav föranledda lagtextändringar. PER (vpk) (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FX02162 · 1974-01-18 00:00:00 — av herrar och i om översyn av semesterlagen. Reglerna för hur man kvalificerar sig för rätt till semester finns utformade i semesterlagen § 7. Semester utgår för varje kalendermånad av kvalifikationsåret under vilken arbetstagaren för arbetsgivarens räkning utfört arbete å minst . Har arbetstagaren för arbetsgivarens räkning utfört arbete å minst åtta och under en kalendermånad, utgår semester för den månaden med . Det är inte förenat med svårigheter att tillämpa denna paragraf så länge vederbörande arbetstagare arbetar fem eller under månaden. Det är heller ingen svårighet förenad med om vederbörande arbetstagare därvid arbetar endast del av dag. har det blivit allt vanligare att andra typer av deltidstjänst visat sig ge fördelar för både arbetstagare och arbetsgivare. Arbetsinsats /vecka och /vecka de andra veckorna är ett system som ger två arbetstagare möjlighet att dela en full tjänst. Arbetsinsats t. ex. vid avlöningsarbete är en form för deltidsarbete, oregelbunden arbetsinsats baserad på förekomsten av arbetsuppgifter är en annan typ av deltid osv. De anförda exemplen kan vara tillräckliga för påståendet att semesterlagens regel om arbetsinsats visst antal dagar torde behöva kompletteras med ytterligare en regel om rätt till semester för den som har deltidsanställning av olika slag. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär en översyn av semesterlagens kvalifikationskrav.
mot · FX02163 · 1974-01-18 00:00:00 — om slopande av kvotregeln för statsbidrag till familjedaghem, m. m. Statsbidragen till barndaghem respektive familjedaghem beräknas enligt gällande bestämmelser på helt olika sätt. Statsbidrag till driften av daghem utgår med per plats och år, helt oberoende av den verkliga kostnaden. Statsbidrag till familjedaghemmen utgår under av kommunens nettokostnad för verksamheten, den s. k. omkostnadsersättningen till dagbarnvårdarna dock undantagen. Statsbidrag utgår dock endast för de familjedaghemsplatser som överstiger en viss kvot i förhållande till folkmängden i kommunen för daghem, fritidshem och familjedaghem tillsammans. Dessa bestämmelser kan få följande, sannolikt ej avsedda konsekvenser för planeringen i en kommun. I kommunen överväger man att antingen a. bygga daghem för ytterligare tjugo barn eller b. placera ytterligare tjugo barn i familjedaghem. Bruttokostnaden per inskrivet barn i daghem beräknas till 14 000 kronor mot per barn i familjedaghem. Trots detta kan familjedaghemsalternativet ställa sig betydligt kostsammare för kommunen. I t. ex. skulle nettokostnaden för alternativ a efter statsbidrag och föräldraavgifter bli ca mot ca för alternativ b. Detta trots att fullt statsbidrag skulle utgå för varje nytillkommen familjedaghemsplats. Kvotregeln vid beräkningen av statsbidrag till familjedaghemmen har nämligen konsekvenser även vid en utbyggnad av daghemmen. Tillkommer tjugo nya daghemsplatser utgår nämligen inte bara statsbidrag till dessa utan också till ytterligare tjugo familjedaghemsplatser, som eljest blivit utan statsbidrag därför att de befunnit sig under kvoten. Detta innebär i det aktuella fallet att kommunen för samma nettokostnad skulle få betydligt färre familjedaghemsplatser än daghemsplatser, trots att bruttokostnaden för varje familjedaghemsplats är avsevärt lägre. Detta får naturligtvis negativa följder för inte minst de kommuner som har stor landsbygd och i stor utsträckning måste förlita sig till familjedaghem. Det trängda ekonomiska läget i många kommuner medför givetvis att statsbidragens utformning starkt påverkar kommunens planering. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar 1. att kvotregeln vid beräkningen av statsbidrag till familjedaghemmen avskaffas, 2. att en översyn görs av hur statsbidragen till barndaghem respektive familjedaghem även i övrigt görs neutrala. () ()
mot · FX02164 · 1974-01-17 00:00:00 — av i m. fl. om hänsynstagande till privata förskolor i förskoleplan. Maj:ts proposition 1973:136 om förskolans organisation och utbyggnad föreskrev bl. a. skyldighet för kommun att inrätta förskolor för alla sexåringar. Propositionen, som i stort sett togs i sin helhet av fjolårets riksdagsmajoritet, tog ingen nämnvärd hänsyn till det omfattande arbete som bedrivs av samfund, ideella organisationer och i annan enskild regi. Även om riksdagsbesluten inte resulterade i något direkt förbud mot enskild förskoleverksamhet blir svårigheterna avsevärda. Helt oöverstigliga problem kan också enskilt bedrivna förskolors ekonomi komma att bereda i ett läge där stat och kommun finner sig förhindrade att lämna bidrag, under hänvisning till att kommunen ensam är huvudman för förskoleverksamheten. Vi finner liksom tidigare denna av riksdagsmajoriteten antagna ordning vara otillfredsställande. Enskilda förskolor borde vara värdefulla både som alternativ och komplement. Skolor som har också visat sig kunna lämna väsentliga bidrag till förskolans utveckling. Det synes oss således både ekonomiskt och praktiskt att kommunen vid sin planering räknar in de förskoleplatser som redan finns eller kan komma att anordnas i enskild regi. Som förutsättning härför skall naturligtvis gälla att dessa förskolor fyller de krav som ställs på de kommunala. Självklart skall i sådana fall det statsbidrag som tillfaller kommunen också kunna användas till de i kommunens förskoleplan inräknade enskilda förskoleplatserna. Om vårt förslag vinner riksdagsmajoritetens stöd medför det inte bara rationella fördelar. Dessutom skulle man leva upp till , av den svenska antagna, resolution mot diskriminering i undervisningen. Den däri föreskrivna friheten för föräldrar och målsmän att välja när det gäller barnens utbildning och fostran skulle då inte bara bli respekterad utan också kunna förverkligas. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i lagstiftningen om förskoleverksamhet att även av enskild huvudman bedriven förskola skall kunna inräknas i den kommunala förskoleplatsen, förutsatt att ifrågavarande enskilt bedrivna förskoleverksamhet motsvarar de krav som ställs på den kommunala verksamheten. . NISSER (m) () () ()
mot · FX02165 · 1974-01-18 00:00:00 — av m. fl. om varudeklaration av industrimaskiner m. m. Inom svensk industri arbetar cirka 800 000 människor vid arbetsplatser och i arbetsmiljöer som är sämre än de borde vara. En dålig arbetsmiljö med buller, hälsofarlig luft, felkonstruerade verktyg och maskiner samt tunga och riskfyllda arbetsmoment drabbar många av industrins arbetare. När denna industri framställer vårt varuutbud finns märkligt nog en ambition att tillverka bekväma och miljövänliga varor. Den bil vi använder skall vara tyst, varm, bekväm och säker, den färgriktiga TV-n skall vi kunna manövrera från en sittriktig stol osv. Vi måste få vår industri att ha samma målsättning när det gäller vår arbetsmiljö. Någon form av varudeklaration, som t. ex. talar om en bearbetningsmaskins ljudnivå, värmeavgivning, arbetsställning, behov av kraft, är ett sätt att få veta hur den arbetsplats är utformad där arbetaren skall tillbringa sina arbetstimmar. Vi på arbetsplatserna skulle få något konkret att ta på vid våra diskussioner med arbetsgivarna när det gäller verktygs- och maskinval. En varudeklaration skulle även bidraga till sanering inom maskin- och verktygsindustrin. Ett krav från samhället skulle få till följd forskning och produktutveckling inom denna sektor. Den industri som inte levde upp till samhällets krav skulle helt logiskt inte kunna behålla sin marknadsandel. Arbetarskyddets målsättning på detta område är bra, men i praktiken hinner man endast ta ställning till de svåraste fallen. Vad vi kräver är att vi skall få veta hur den maskin som ställs på verkstadsgolvet kommer att påverka arbetsmiljön. Våra möjligheter att på planeringsstadiet veta hur vi skall styra inköp av verktyg och maskiner ökar, när vi vet vilka egenskaper varorna har. Denna styrning kommer att leda till att många yrkessjukdomar kraftigt minskar. Med hänvisning till det anförda hemställs att anhåller hos Kungl. Maj:t att motionen överlämnas till arbetarskyddsstyrelsen för erforderliga åtgärder när det gäller varudeklaration av industrimaskiner m. m. GOTAB 74 5701 S 1974
mot · FX02167 · 1974-01-17 00:00:00 — av m. fl. om kostnadsfri polisbevakning vid idrottsarrangemang. Idrotten anses av många få alldeles för stor tilldelning av samhällets resurser. Många av dessa människor känner dock inte till idrottens betydelse som ungdomsfostrare och dess insats för friskvården och därmed för hela vårt samhälle. Idrotten tillför dessutom via Tipstjänst, bingo- och lotteriskatt m. m. samhället icke föraktliga inkomster. året om anordnar idrottsrörelsen tusentals tävlingsarrangemang, uppvisningar, nöjestillställningar och andra sammankomster. En stor källa till irritation för idrottsledarna är att arrangörer av idrottstävlingar måste betala för den ordningshållning som polismyndigheterna anser nödvändig. Idrotten anser sig missgynnad jämfört med andra när det gäller sådana kostnader. Vid den s. k. idrottsriksdagen höst sade en ledare att när folk demonstrerar mot samhället så ställs ordningspolis gratis till förfogande, men anordnas en idrottstävling för samhället måste ordningshållningen betalas av arrangören. Det borde vara angeläget att ändra på dessa förhållanden och föreskriva att där det anses behövligt med polisbevakning skall samhället bestrida kostnaderna för ordningshållningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att polisbevakning vid idrottsarrangemang skall vara kostnadsfri för arrangören.
mot · FX021679 · 1974-01-01 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:67 angående förberedelser för folk- och bostadsräkning 1975. 1 propositionen 1974:67 föreslås att en allmän folk- och bostadsräkning bör genomföras , om försöksverksamhet rörande nytt insamlingsförfarande och ny produktionsteknik utfaller tillfredsställande. Uppgift om sametillhörighet upptogs i folkräkningarna men har för senare tid uteslutits, varför inte ens totalantalet svenska samer är känt. Det måste anses som en svår försummelse att så litet intresse har ägnats åt att studera den samiska folkgruppen från olika synpunkter: demografisk redovisning, social och kulturell analys m. m. Frågan om att åtminstone erhålla vissa primära statistiska data om den samiska befolkningen har aktualiserats i samband med de senaste folkräkningarna, men ingenting har blivit av. Det är nu hög tid att något blir gjort; av allt att döma sker en snabb assimilering av samerna med den övriga befolkningen, och om bara något årtionde är det troligen för sent och förknippat med orimliga kostnader att erhålla en ram för undersökningar om de samiska befolkningen. har sökt få till stånd en folkräkning av de svenska samerna. Nödvändigheten av en sådan har också påtalats med anledning av ett medlemsförslag i . Även sameutredningen under ordförandeskap av landshövding har påtalat nödvändigheten av att få till stånd en folkräkning av samerna. Uppgift om sametillhörighet är naturligtvis av största betydelse för såväl samhällsplanering för berörda kommuner som, bl. a., planeringen av utbildningen av de samer som önskar slå vakt om sin etniska existens. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att uttalar sig om att en fråga om sametillhörighet skall ingå i folk- och bostadsräkningen 1975 och även behandlas vid förberedelserna till denna, varvid förutsätts att dessa liksom övriga personliga uppgifter i samband med folkräkningen införskaffas och behandlas med hänsyn tagen till uppgiftslämnarnas legitima krav på personlig integritet. () () HANS () i
mot · FX02168 · 1974-01-18 00:00:00 — av herrar och i Ulfsbyn om höjning av anslaget till Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. Ersättning åt författare m. fl. för nyttjande av deras verk i talböcker (och taltidningar) utgår under posten B 5. Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. i bilaga 10 till statsverkspropositionen. Talboksmedlen administreras av . Ersättning utgår för svenska prosaverk med . per inspelad timme och band , därefter med . För översättningar är ersättningen hälften av detta belopp och för lyrik originalverk såväl som ersättning dubbla beloppet. Talböcker produceras av huvudsakligast Bibliotekstjänst och De blindas förening. infordrar från dessa uppgifter om deras beräknade produktion kommande budgetår som underlag för sitt anslagsäskande. De blindas förening planerar 1974/75 omkopiera ett antal tidigare inspelningar på öppna spolar till kassetter. Detta sammanhänger med en pågående övergång från äldre bandspelartyper till smidigare kassettspelare. Man räknar här med 1 000 svenska prosaverk i 8 exemplar och 10 timmars uppspelningstid samt 350 översättningar likaledes i 8 exemplar och 10 timmars uppspelningstid. Ersättningen till upphovsmännen enligt ovan angivna normer uppskattas till ca . Kostnaden är av engångskaraktär. I årets statsverksproposition godtar departementschefen beräkningarna i författarförbundets äskande vad angår inspelningar av nya verk men anser att omspelningarna från de äldre öppna spolarna till kassetter skall ske utan ersättning till upphovsmännen. Ställningstagandet synes bygga på antagandet att de äldre öppna spolarna skall ersättas av kassetterna. Så är emellertid inte fallet; de kommer naturligtvis att finnas tillgängliga för hemlån av de synskadade som fortfarande nyttjar den äldre typen uppspelningsapparater. Det finns därför ingen principiell skillnad mellan omkopieringar och nyinspelningar. Rent tekniskt förhåller det sig så att alla band utgör kopior av en originalinspelning. Anslaget bör sålunda höjas med . Med hänvisning till det anförda hemställes att anvisar till Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. för /75 ett förslagsanslag av . P.O. () () i Ulfsbyn