mot · FX021908 · 1974-11-07 00:00:00 — Invändningarna kommunisternas sida mot innehållet i den nuvarande lagstiftningen gäller framförallt principerna för hyreskostnadernas fastställande och fastighetsägarnas möjligheter till hyreshöjningar för löpande reparationsoch underhållsarbeten. Riktningsgivande vid fastställande av regler för hyresprissättningen måste vara att dessa skall utgöra en spärr mot sakligt omotiverade hyreshöjningar och att hyreshöjningar inte skall kunna genomföras med hänvisning till jämförliga lägenheter i nyproduktionen osv. De s. k. hyreshöjningsparagraferna, 48 § i allmänna hyreslagen och 3 och 3 a §§ i hyresregleringslagen, måste arbetas om och ges ett annat och bättre innehåll. Bruksvärderingsreglerna i allmänna hyreslagen - som de nu är utformade och med den praxis som utformats vid tillämpningen - utgör ett sämre skydd för hyresgästerna mot omotiverade och oskäliga hyreshöjningar än den nuvarande hyresregleringslagen, trots dess brister. Bruksvärderingssystemet förutsätter nämligen ständiga hyreshöjningar och att hyresnivån systematiskt skruvas upp på ett sätt som inte kan godtas. De garantier mot omotiverade hyresstegringar i form av effektiva spärrar som, enligt vad bl. a. regeringens talesmän uttalat i olika sammanhang, måste inarbetas i den nya hyreslagen har ännu inte presenterats. Man har heller inte talat om när förslag till sådana verkliga och avgörande förbättringar kommer. Mot den bakgrunden kan hyresregleringslagen inte avvecklas utan bör förbättras. Samhällets möjligheter till kontroll och framför allt påverkan av hyresnivån mot lägre hyror och billigare boendekostnader är en grundläggande beståndsdel i en hyres- och bostadspolitik med socialt innehåll. Det är detta som först måste säkras i allmänna hyreslagen innan en ytterligare avveckling av hyresregleringen får ske. Hyresgästernas inflytande vid sanering av bostadshus måste enligt propositionen förbättras, och man säger att det inte finns något avgörande skäl varför bestämmanderätten över bostadsförhållandena vid hyresrätt skall vara förbehållen fastighetsägarna. Denna uppfattning delas av kommunisterna, som också tidigare ställt konkreta förslag angående innehållet i bostadssaneringslagen i syfte att ge hyresgästerna bestämmanderätt i samband med saneringar av bostadsfastigheter. Hyresgästerna måste ges medbestämmanderätt redan på planeringsstadiet, vid utformning och förändring av miljön samt inflytande över sitt eget boende. I förslagen till ändring av bostadssaneringslagen finns emellertid mycket litet i fråga om konkreta förslag till ökat inflytande för den enskilde hyresgästen. Hyresgästerna skall genom hyresgästförening kunna ansöka hos hyresnämnd om upprustningsåläggande,användningsförbud och förbud mot s. k. lyxsanering. Med hänsyn till de olika situationer som kan uppstå är det nödvändigt att inte bara hyresgästförening skall kunna agera i dessa frågor, utan den rätten måste tillerkännas också hyresgäster som är berörda och som vill agera på egen hand eller genom annat ombud än hyresgästförening. I vart fall bör en majoritet av berörda hyresgäster i ett hus ges samma rättigheter som hyresgästförening. De nya bestämmelserna i 2 och 2 a §§ som föreslås skola äga tillämpning tills vidare i ett visst begränsat antal kommuner bör gälla för hela landet. I förslaget till ändringar i anläggningslagen föreslås samma begränsningar beträffande hyresgästernas initiativrätt och antalet orter där de nya förslagen skall bli tillämpliga. Vi föreslår även här att initiativrätten utvidgas till de berörda hyresgästerna och att bestämmelserna blir tillämpliga för hela landet. Ansvaret för de tomma lägenheterna och för framtida reserv måste tas av samhället och inte av hyresgästerna. Lånen för täckande av hyresförluster för lägenheter som står tomma - i huvudsak därför att hyrorna är så höga - måste avskrivas och får inte läggas vare sig på dagens eller morgondagens hyresbetalare. De tomma lägenheterna måste upplåtas åt dem som bor i trånga och dåliga lägenheter - men då mot en betydligt lägre hyra. Det måste vara bättre att upplåta de lediga lägenheterna i nyproduktionen till de många tusen familjer som behöver en bättre bostad till en lägre hyra än att inte få in några hyresintäkter alls. De bör då också vara möjligt att väsentligt nedbringa kostnaderna för lån och avskrivningar av lån till hyresförluster, vilket även kan bidraga till att hålla tillbaka hyreshöjningar och pressa ned den allmänna hyresnivån. Insatserna för en bättre boendemiljö måste ökas. De 30 milj. kr. som föreslås är helt otillräckliga. I både gamla och nya bostadsområden finns stora brister som måste avhjälpas; den yttre miljön liksom boendeservicen måste i sin helhet förbättras. Bristerna i samordningen av boende och följd investeringar har skapat problem som tar tid och blir dyrt att reparera. Kommunerna har ofta överlämnat alltför mycket åt byggherrarna då det gäller att bestämma miljön. Hyresgästerna har som regel lämnats helt utanför planeringen och varje form av medinflytande över boendemiljön. Detta måste ändras så att hyresgästerna får ett verkligt inflytande. Inte minst gäller detta om man vill motverka en skiktning i boendet efter ekonomiska grunder och förbättra boendeservicen. Förslaget i propositionen måste därför kombineras med att ge de boende ett direkt inflytande över hur dessa medel används. Det bör därför som villkor för dessa bidrag anges att berörda hyresgäster skall tillförsäkras detta inflytande. De kraftigt stegrade hyrorna har bidragit till att många lägenheter i nyproduktionen är outhyrda som ett stort antal mycket dåligt utrustade lägenheter alltjämt är bebodda och en omfattande trångboddhet finns för hushåll med barn. Man vet att det framför allt är låginkomsttagare med eller utan barn som bor i de sämsta bostäderna. Utan subventioner, utan bostadsbidrag i olika former, skulle säkerligen trångboddheten och antalet bebodda undermåliga lägenheter vara ännu större. Bostadsbidragen har varit och är nödvändiga inslag i en social bostadspolitik. Bostadsbidrag eller socialbidrag för att underlätta för människorna att hyra en bra bostad löser emellertid inte problemen med de höga hyrorna. Även dessa bidrag hamnar slutligen hos bankerna och hos dem som spekulerar i människors behov av bostad genom de kapitalistiska spekulationsoch monopolintressena i hela produktionsprocessen, från marken till det fardiga huset. I nuvarande bestämmelser för bostadstillägg föreslås nu vissa förändringar beträffande övre inkomstgränser och sammanboende. Här borde emellertid även ske en sådan förändring att ensamstående ungdomar och makar eller sammanboende utan barn med egen lägenhet i åldrarna också kan erhålla bostadstillägg efter samma grunder som för övriga ensamstående och makar utan barn. Bostaden som social rättighet Förslagen i Riktlinjer för bostadspolitiken m. m. rimmar dåligt med talet om bostaden som en social rättighet, om bra boendemiljöer och boendedemokrati. Inte heller finns det täckning för allt tal om stopp för markspekulation, om samhällets inflytande över bank- och fastighetskapitalet eller byggnadsmaterialproduktionen. Regeringen tar inte strid med de kapitalistiska spekulations- och monopolintressen på bostadsmarknaden som finns i hela produktionsprocessen. Därför blir det heller inte några lägre hyror eller billigare boendekostnader mer än för ett litet antal hyresgäster. Lönarbetarna, som är hårt pressade av stigande priser och hyror, ställer krav om konkreta åtgärder mot den nuvarande hyresstegringsvågen. De kräver hyresstopp och allmän hyressänkning. För dem är varje hyreshöjning liktydig med en löneminskning. En del av de åtgärder sorn kommunisterna förespråkat har tagits upp i propositionen, och små förbättringar i linje med våra förslag har presenterats. Men detta räcker inte. Man måste ta steget fullt ut. Genom att göra slut på profitintressena på bostadsmarknaden, genom samhällsingripanden då det gäller kapital, mark, byggnadsmaterial, privat byggande och privat ägande av flerfamiljshus kan man sänka hyrorna på kapitalets bekostnad. Ett grundläggande krav i en socialt inriktad bostadspolitik är att alla människor skall ha tillgång till en god bostad till överkomligt pris. Bostaden skall vara en primär rättighet. Utifrån dessa utgångspunkter har vi ställt våra förslag när det gäller att utforma en bostadspolitik som skall nå upp till dessa målsättningar. Detta är den avgörande skillnaden mellan oss och dem som hävdar att de s. k. marknadskrafterna skall styra bostadsförsörjningen. Avgörande är att angripa det nuvarande spekulationsmaskineriet, att helt bryta med den nuvarande affärs- och profitinställningen på bostadsmarknaden. Redan under vårriksdagen har i väckta vpk-motioner tagits upp förslag på det bostadspolitiska området, som har anknytning till den nu framlagda propositionen. Vi upprepar dessa av ännu inte behandlade motionsyrkanden: 1. att i överensstämmelse med hemställan i motionen 1974:1581 hos regeringen bör hemställa om införandet av hyresstopp och att regeringen framlägger förslag till en sådan lagstiftning som möjliggör att ytterligare hyreshöjningar inte medges, 2. att i enlighet med motionen 1974:907 hos regeringen hemställer om att den med förtur behandlar och framlägger förslag om statlig totalfinansiering genom en bostads- och samhällsbyggnadsbank som tillhandahåller kapital till låg och fast ränta. Med stöd av i motionen anförd motivering och med hänvisning till ovan anförda sammanfattning av vid vårriksdagen väckta motioner och framställda yrkanden föreslås 1. uttalar sig för en successiv överföring av privata flerfamiljshus i och kooperativ ägo och hos regeringen hemställer om att en plan utarbetas för genomförande av denna målsättning, 2. till Lånefonden för kommunala markförvärv för tiden från anvisar ytterligare ett belopp av . och fastställer lånetiden för kommunala markförvärvslån till lägst , varav är amorteringsfria, 3. beslutar, med avvikelse från under punkt 4 i propositionen ställt yrkande om en respittid innan markvillkoret träder i kraft, att respittiden förkortas till högst , uttalar sig för att endast samhällsägd mark får stadsplaneläggas samt hos regeringen hemställer att förslag härom utarbetas och föreläggs , 4. med avvikelse från punkt 3 i propositionen beslutar uttala sig för att den garanterade räntan fastställs till för flerfamiljshus, att motsvarande sänkning sker för egenägda småhus, att ingen årlig nedtrappning sker av de statliga subventionerna samt att amorteringstiden för den statliga låneandelen förlängs till , 5. uttalar sig för att avdragsrätten för skuldräntor på villor begränsas till ett sammanlagt skuldbelopp av . samt att frågan om ett slopande över huvud taget av skuldränteavdrag blir föremål för utredning, 6. avslår förslaget i propositionen om avveckling av hyresregleringen samt uttalar sig för att lagen om hyresreglering (1942:429) förlängs till att gälla till utgången av september månad 1976, hos regeringen hemställer om förslag till sådan ändring av gällande hyresregleringslag att höjning av bashyra ej får ske för reparation som hyresvärd enligt 15 § allmänna hyreslagen är skyldig att utföra samt, därest ovanstående förslag icke skulle bifallas, uttalar sig för att bestämmelserna om övergångshyra enligt 3 och 4 §§ i förslaget om avvecklingen av hyresregleringen skall gälla överallt där hyresregleringen nu är tillämplig, 7. beträffande förslag till lag om ändring i jordabalken (allmänna hyreslagen) beslutar anta följande tillägg: Nuvarande lydelse Motionärernas förslag skall hyresvärden hålla lägenheten i sådant skick som anges i 9 §, om ej annat avtalats eller följer av andra stycket. Om lägenhet helt eller delvis är uthyrd till bostad, skall hyrevärden i bostadsdelen med skäliga tidsmellanrum ombesörja tapetsering, målning och andra sedvanliga reparationer med anledning av lägenhetens försämring genom ålder och bruk. Avser hyresavtalet enfamiljshus, gäller dock vad som sagts nu endast om ej annat avtalats. skall hyresvärden hålla lägenheten i sådant skick som anges i 9 §,om ej annat avtalats eller följer av andra stycket. Om lägenhet helt eller delvis är uthyrd till bostad, skall hyresvärden i bostadsdelen med skäliga tidsmellanrum ombesörja tapetsering, målning och andra sedvanliga reparationer med anledning av lägenhetens försämring genom ålder och bruk. Med skäligt tidsmellanrum avses högst . Avser hyresavtalet enfamiljshus, gäller dock vad som sagts nu endast om ej annat avtalats. 10. det i annat fall icke strider mot god sed i hyresförhållanden eller eljest är obilligt mot hyresgästen att hyresförhållandet upphör. Om hyresvärdens intresse blir tillgodosett genom att hyresgästen avträder endast en del av lägenheten och avtalet lämpligen kan förlängas såvitt avser lägenheten i övrigt, har hyresgästen utan hinder av första stycket rätt till sådan förlängning. Avträder bostadshyresgäst lägenhet eller del därav med anledning av att huset skall undergå större ombyggnad, skall hyresgästen om möjligt beredas tillfälle att efter ombyggnaden hyra likvärdig lägenhet i huset. Avträder bostadshyresgäst lägenhet eller del därav med anledning av att huset skall undergå större ombyggnad, skall hyresgästen beredas tillfälle att efter ombyggnaden hyra likvärdig lägenhet i huset. Vid förlängning av hyresavtal utgår hyran med skäligt belopp. Den hyra som hyresvärden fordrar skall godtagas, om den ej är oskälig. Fordrad hyra är att anse som oskälig, om Vid förlängning av hyresavtal utgår hyran med skäligt belopp. Den hyra som hyresvärden fordrar skall godtagas, om den är ej oskälig. Fordrad hyra är att anse som oskälig, om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Härvid skall bortses från lägenhet vars hyra icke är rimlig med hänsyn till det allmänna hyresläget i orten för närmast jämförliga lägenheter i nybyggda bostadshus. den är högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Härvid skall bortses från lägenhet vars hyra icke är rimlig med hänsyn till det allmänna hyresläget i orten för närmast jämförliga lägenheter i nybyggda bostadshus. 8. beträffande propositionens förslag till lag om ändring i bostadssaneringslagen (1973:531) beslutar anta följande tillägg till den föreslagna författningstexten: Har bostadslägenhet ej den lägsta standard som kan godtagas, får hyresnämnd på ansökan av kommunen eller organisation av hyresgäster och under förutsättning som anges i 5 eller 6 § ålägga fastighetens ägare att vidtaga åtgärd som behövs för att lägenheten skall uppnå sådan standard (upprustningsåläggande) eller förbjuda att lägenheten användes för bostadsändamål (användningsförbud). får förbjuda fastighetsägare att i fastigheten utföra förbättringsarbete eller liknande åtgärd, som ej kräver byggnadslov, om ej åtgärden behövs för att bostadslägenhet skall uppnå lägsta godtagbara standard. Förbud meddelas, om det är uppenbart att åtgärden ej är påkallad av boendehänsyn. Fråga om förbud eller hävande av förbud upptages på ansökan av organisation av hyresgäster eller av fastighetsägaren. Har bostadslägenhet ej den lägsta standard som kan godtagas, får hyresnämnd på ansökan av kommunen, organisation av hyresgäster eller flertalet av berörda hyresgäster och under förutsättning som anges i 5 eller 6 §§ ålägga fastighetens ägare att vidtaga åtgärd som behövs för att lägenheten skall uppnå sådan standard (upprustningsåläggande) eller förbjuda att lägenheten användes för bostadsändamål (användningsförbud). får förbjuda fastighetsägare att i fastigheten utföra förbättringsarbete eller liknande åtgärd, som ej kräver byggnadslov, om ej åtgärden behövs för att bostadslägenhet skall uppnå lägsta godtagbara standard. Förbud meddelas, om det är uppenbart att åtgärden ej är påkallad av boendehänsyn. Fråga om förbud eller hävande av förbud upptages på ansökan av organisation av hyresgäster, flertalet av berörda hyresgäster eller av fastighetsägaren. Om organisation av hyresgäster motsätter sig att i fastighet vidtages annan åtgärd, som kräver byggnadslov, än som behövs för att bostadslägenhet skall uppnå lägsta godtagbara standard, får åtgärden vidtagas endast om hyresnämnden på ansökan av fastighetsägaren medger det. Sådant medgivande får lämnas endast om särskilda skäl föreligger därtill. Kommunen och organisation av hyresgäster får besiktiga fastighet i den mån det är nödvändigt för att förbereda eller utföra talan enligt denna lag. Om organisation av hyresgäster, eller flertalet av berörda hyresgäster motsätter sig att i fastighet vidtages annan åtgärd, som kräver byggnadslov, än som behövs för att bostadslägenhet skall uppnå lägsta godtagbara standard, får åtgärden vidtagas endast om hyresnämnden på ansökan av fastighetsägaren medger det. Sådant medgivande får lämnas endast om särskilda skäl föreligger därtill. Kommunen, organisation av hyresgäster eller flertalet av berörda hyresgäster får besiktiga fastighet i den mån det är nödvändigt för att förbereda eller utföra talan enligt denna lag. Denna lag ej tillämpning. De nya bestämmelserna i 2 och 2 a §§ äger tills vidare tillämpning endast i nedan angivna kommuner , , , , , , , , , , , , , , Upplands-V äsby, , och kommuner , , , . , , , och kommuner Denna lag ej tillämpning. De nya bestämmelserna i 2 och 2 a §§ äger tillämpning i hela landet. Propositionens förslag Motionärernas förslag , , , , och kommuner A le och kommuner. 9. beträffande propositionens förslag till lag om ändring i anläggningslagen (1973:1149) beslutar anta följande tillägg till den föreslagna författningstexten: Gemensamhetsanläggning för ej inrättas, om ägarna av de fastigheter som skall deltaga i anläggningen och hyresgästerna i sådana fastigheter mera allmänt motsätter sig åtgärden och har beaktansvärda skäl för det. Vid denna prövning skall främst deras mening beaktas som har störst nytta av anläggningen. Hyresgästerna företrädes av riksorganisation av hyresgäster eller förening, som är ansluten till sådan organisation och inom vars verksamhetsområde fastigheterna är belägna (hyresgästorganisation). Rätt att påkalla förrättning enligt denna lag tillkommer ägaren av fastighet, som avses skola deltaga i anläggningen, och hyresgästorganisation. Gemensamhetsanläggning för ej inrättas, om ägarna av de fastigheter som skall deltaga i anläggningen och hyresgästerna i sådana fastigheter mera allmänt motsätter sig åtgärden och har beaktansvärda skäl för det. Vid denna prövning skall främst deras mening beaktas som har störst nytta av anläggningen. Hyresgästerna företrädes av riksorganisation av hyresgäster, förening, som är ansluten till sådan organisation och inom vars verksamhetsområde fastigheterna är belägna (hyresgästorganisation) eller flertalet av berörda hyresgäster. Rätt att påkalla förrättning enligt denna lag tillkommer ägaren av fastighet, som avses skola deltaga i anläggningen, , hyresgästorganisation eller flertalet av berörda hyresgäster. Har hyresgästorganisation påkallat förrättningen eller kan den eljest beröra hyresgästers rätt, skall fastighetsbildningsmyndigheten underrätta organisationen om tid och plats för sammanträde eller, i fall som avses i 4 kap. 15 § fastighetsbildningslagen,om förrättningen innan denna avslutas. Mot anläggningsbeslut eller beslut om inställande av förrättning som begärts av hyresgästorganisation får organisationen föra talan i likhet med vad som gäller för sakägare. I rättegången likställes hyresgästorganisation med enskild sakägare, om organisationen fort talan mot fastighetsbildningsmyndighetens beslut eller saken eljest kan beröra hyresgästers rätt. Denna lag äldre bestämmelser. De nya bestämmelserna äger tills Har hyresgästorganisation eller flertalet av berörda hyresgäster påkallat förrättningen eller kan den eljest beröra hyresgästers rätt, skall fastighetsbildningsmyndigheten underrätta organisationen eller företrädare för flertalet av berörda hyresgäster om tid och plats för sammanträde eller, i fall som avses i 4 kap. 15 § fastighetsbildningslagen, om förrättningen innan denna avslutas. Mot anläggningsbeslut eller beslut om inställande av förrättning som begärts av hyresgästorganisation eller flertalet av berörda hyresgäster får organisationen eller företrädare för flertalet av berörda hyresgäster föra talan i likhet med vad som gäller för sakägare. I rättegången likställes hyresgästorgan isat ion eller företrädare för flertalet av berörda hyresgäster med enskild sakägare, om organisationen eller företrädare för flertalet av berörda hyresgäster fört talan mot fastighetsbildningsmyndighetens beslut eller saken eljest kan beröra hyresgästers rätt. Denna lag äldre bestämmelser. De nya bestämmelserna äger till vidare tillämpning endast i nedan an- lämpning I hela landet, givna kommuner , , , , , , , , och kommuner , , , , , , , , , , och kommuner A le och kommuner. 10. uttalar sig för en sådan ändring i bestämmelserna om bostadstillägg att ensamstående ungdomar och makar eller sammanboende utan barn med egen lägenhet - i åldrarna - tillerkänns bostadstillägg efter samma grunder som för ensamstående och makar utan barn. (vpk) i (vpk) i GOTAB 74 8256 S 1974