mot · FX021193 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående inflationens skadeverkningar. Prisutvecklingen är mycket oroande. sammanfattande översikt av den s. k. januarirapporten uppskattar att prisnivån stiger med . Det är självfallet de starka internationella prisökningarna på olja och råvaror som står för den högsta andelen i denna prisutveckling. Man har beräknat att internationellt bestämda priser påverkar den svenska konsumentprisnivån med ungefär hälften; resten är sådant som vi skulle kunna påverka själva. Det är därför viktigt att den ekonomiska politiken fortsätter att vara inriktad på en så långt möjligt stabil prisnivå. Även om är starkt beroende av den internationella ekonomin, så måste vi göra allt som kan göras för att söka dämpa den del av prisökningen som har direkt inhemska orsaker. Kortvariga misslyckanden inom konjunkturpolitiken får långsiktiga effekter. Det visar betydelsen av att regering och riksdag verkligen utnyttjar de konjunkturpolitiska instrument som står till statsmakternas förfogande. Ändringar av moms och arbetsgivaravgifter måste kunna användas som konjunkturpolitiskt vapen. Det förutsätter t. ex. att man även tillgriper sänkningar av sådana skatter och gör det i rätt ögonblick. Man bör vidare studera vilka nya konjunkturpolitiska medel som kan vara användbara. Samt självfallet också vissa förbättringar som kan göras på de medel som redan finns. Det finns skäl att i större utsträckning utnyttja direkta investeringsbidrag som stimulansåtgärder. Man bör också undersöka om gällande regler för investeringsfonderna kan modifieras så att en väl planerad lageruppbyggnad ter sig mer lockande för företagen under en djup konjunktursvacka. Därmed utjämnas effektivt upp- och nedgångarna. Inrättande av ekonomiskt socialt råd med ett ekonomiskt sekretariat Vi behöver alternativa konjunkturprognoser. Vi behöver ständiga diskussioner om avtalsutrymme och den ekonomiska utvecklingen . Vi behöver ett permanent forum där olika experter kan få fram material som underlag för avtalsrörelse och stabiliseringspolitik. föreslår därför att ett ekonomiskt sekretariat inrättas. Det sekretariatet skall vara fristående och ledas av en grupp på t. ex. 8-10 experter (ekonomiskt-socialt råd). En möjlighet är att ungefär hälften av detta råd utses av arbetsmarknadens stora organisationer, den andra hälften av regeringen. Målet vid val av experter bör vara att få en så högt kvalificerad grupp som möjligt. Sekretariatet bör ha en kvalificerad stab av medarbetare, men bör också ha fria händer att hos universitet, högskolor och andra politiskt och fackligt obundna institutioner beställa faktamaterial efter givna riktlinjer. En av uppgifterna för sekretariatet bör vara att göra alternativa konjunkturprognoser, dvs. förutsägelser om den ekonomiska utvecklingen, som ger ett större och mer nyanserat underlag för beslut. (skall givetvis fortsätta med sin hittillsvarande verksamhet.) Vid sidan av de alternativa konjunkturprognoserna bör ett sådant ekonomiskt sekretariat under det ekonomiskt-sociala rådets ledning presentera material som belyser följande huvudområden: O Den internationella ekonomiska utvecklingen och hur den kan komma att påverka förhållanden i . Självfallet skall sekretariatet regelbundet lägga fram rikhaltig och väldokumenterad statistik som visar prisändringarna på de varor som importerar och exporterar samt göra bedömningar av hur den internationella prisutvecklingen kan påverka förhållandena i landet. Sekretariatet skall göra särskilda studier av förhållandena inom den europeiska gemenskapen (EG) och ägna speciell uppmärksamhet åt hur avtal med EG påverkar vår ekonomi. En avdelning inom sekretariatet bör ständigt bevaka utvecklingen på valutafronten och redogöra för de handlingsalternativ som en svensk regering har i dessa sammanhang och vilka konsekvenser olika beslut kan få. Detta är i dagens läge ett mycket aktuellt krav som läget nu är på den internationella valutafronten. O Det andra huvudområdet för sekretariatets verksamhet bör bli hur skatter och bidrag påverkar både den enskildes och samhällets ekonomi. Här ingår också analyser av vilka följder redan beslutade reformer kan få på det ekonomiska fältet, hur stor del av det existerande tillväxtutrymmet som redan intecknats genom tidigare reformbeslut och vilken tillväxttakt som är nödvändig för olika reformer. Sekretariatet bör få som särskilt uppdrag att undersöka möjligheterna att finna andra mått på välfärdsökning vid sidan av bruttonationalproduktens tillväxt. Den nya institutionen bör också kunna överta en del av de uppgifter som vilat på olika utredningar. 0 Sekretariatet skall undersöka hur man genom tillgång till billigt kapital -1, ex. inom jord- och skogsnäringarna - kan bringa ner de totala kostnaderna. Som exempel kan nämnas att ett mycket stort antal jordbrukare arbetar 1 ladugårdar och stall som är eller äldre. En förnyelse av jordbrukets ekonomibyggnader utgör ett stort framtida investeringsbehov. är det nödvändigt att det kapitalet blir så billigt som möjligt för ali inte priserna på våra baslivsmedel skall drivas i höjden. Även inom andra tunga kapitalintensiva branscher utgör kapitalkostnaden - dvs. priset på lånade pengar - en viktig faktor. Om det priset, räntan och amorteringskravet, kan hållas lågt ökar möjligheterna att effektivt bekämpa inflationen. 0 Inför varje avtalsomgång bör rådet ange synpunkter på utrymmet för löneökningar som är förenliga med samhällsekonomisk balans och därigenom inte förorsakar prisstegringar som äter upp löneökningarna. Det måste ligga i de många löntagarnas intresse att komma bort ifrån en situation där i och för sig höga nominella lönelyft snabbt äts upp av stigande priser och skatter. Löntagarna har ett intresse av att inte ta ut större nominella lönehöjningar än vad som är förenligt med samhällsekonomisk balans, men denna återhållsamhet kan bara tänkas om löntagarna har skäl att tro att åtgärderna kommer att vara ett effektivt vapen mot prisstegringarna och att inga andra grupper får nominella inkomstökningar av en storleksordning som sätter fart på inflationen. Ett annat viktigt fördelningspolitiskt intresse är att de lågavlönade tillförsäkras en realt större ökning av sin inkomst. Ett tredje allmänt intresse är att en allmän återhållsamhet från löntagarnas sida icke leder till markant högre företagsvinster och ökad avkastning på aktievärden. En viss förbättring av lönsamheten är visserligen ett löntagarintresse, eftersom det främjar investering och därmed sysselsättning på . Men löntagarna kan inte acceptera en återhållsamhet i fråga om nominella löneökningar i syfte att nå största möjliga realinkomst om det får till resultat att kapitalägarna får extra inflationsvinster. Gemensamma överläggningar /' god tid före avtalsrörelsen är nödvändiga för att man på frivillighetens väg skall enas om en politik som minskar inflationstakten. En andra viktig förutsättning för att sådana överläggningar skall bli meningsfulla är att statsmakterna avger vissa utfästelser eller garantier för den framtida politiken (se nedan). Det betyder inte att politikerna lägger sig 1 de direkta förhandlingarna. Det betyder i första hand att statsmakterna skall klarlägga förutsättningarna för avtalsrörelsen. Det är mot denna bakgrund som föreslagit en stabiliseringskonferens med deltagande av arbetsmarknadens parter och representanter för regering och riksdag. Konferensens arbete kan förberedas av det ovan skisserade ekonomiska sekretariatet. Arbetet i konferensen skall präglas av öppenhet och insyn. Den socialdemokratiska regeringen synes ha låst fast sig i en onödigt negativ attityd till en sådan förberedelse av avtalsrörelsen. Vi beklagar det. Det borde emellertid vara möjligt att finna utvägar som i praktiken kan ge nästan samma resultat men som inte exakt är en stabiliseringskonferens där regeringen, opposition och arbetsmarknadens parter slår sig ned runt ett bord. Regeringen kan ensidigt göra sina utfästelser och garantier och diskutera dessa med parterna. Regeringen kan också tillse att staten som arbetsgivare samordnar sina avtalsförberedelser med såväl kommunerna som de privata arbetsgivarna. Därmed underlättas löntagarnas avtalsförberedelser. Löntagarorganisationerna kan givetvis samråda med varandra. Det ekonomiska sekretariatet kan samla ihop alla nödvändiga informationer. Kampen mot prisstegringarna måste prioriteras i den ekonomiska politiken. Som vi anfört behövs ett samlat program för att bekämpa kostnadsstegringarna m. m. och därmed angripa de underliggande orsakerna. Med hänvisning till det anförda hemställer vi A. att vid behandling av Kungl. Maj:ts proposition 1974:1, Bilaga I: Finansplanen, beslutar att som sin mening uttala att den ekonomiska politiken i större utsträckning än inriktas mot bekämpandet av inflationen i enlighet med vad som anförts i denna motion, B. att hos Kungl. 1. att ett ekonomiskt-socialt råd och ett till detta knutet fristående ekonomiskt sekretariat inrättas, 2. att stabi 1 iseri ngspol i t iska konferenser anordnas i enlighet med vad som framhållits i denna motion. /ENKEL (fp) () () 74 5914 S 1974