ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX02589 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående valsystemet vid kommunala val. Vid val till förekommer ett system med utjämningsmandat, vilket syftar till att ge varje parti representation i förhållande till röstetalet. Den gällande fyraprocentspärren utgör dock ett allvarligt avsteg genom att partier som ej når blir helt orepresenterade. kommunisterna kräver slopande av denna spärr. I fråga om primär- och landstingskommuner förkommer däremot inga utjämningsmandat. Detta innebär stora olikheter i mandatutfallet partierna emellan. Det är inte ovanligt att ett parti får betala dubbelt så många röster som ett annat för landstingsmandat beroende på kretsindelningen och avsaknaden av utjämningsmandat. Även primärkommunerna är vanligtvis indelade i valkretsar. Detta kan i vissa fall leda till att i en valkrets erfordras t. o. m. mer än i riksdagsvalen stipulerade för representation. Någon form av utjämningsmandat mellan valkretsar i landstings- och primärkommuner synes nödvändig för att inte stora väljargrupper skall bli orepresenterade eller starkt underrepresenterade och för att uppnå rättvisa i mandatfördelningen mellan partierna. Förslag har förekommit om att vid val till kommunala församlingar tillämpa de regler som gäller för riksdagsval. Vi finner det dock helt orimligt att överföra den odemokratiska fyraprocentspärren också till de kommunala valen. En sådan spärr kan inte utgöra en nödvändig förutsättning för att avskaffa de rådande missförhållandena vid kommunala val. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag i syfte att uppnå rättvis fördelning av mandaten mellan i landstings- och primärkommunala val deltagande partier genom översyn av valkretsindelningen eller tillämpning av system med utjämningsmandat. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FX0259 · 1974-01-15 00:00:00 — av herrar och Rämgård om förenkling av avskrivningsreglema inom jordbruket och skogsbruket. Kostnaderna för anläggning och förbättring av täckdiken, skogsvägar och andra markanläggningar på egen jordbruksfastighet får vid beskattning dras av helt eller delvis genom ett årligt värdeminskningsavdrag, som beräknas enligt avskrivningsplan. Reparations- och underhållskostnader är däremot avdragsgilla i sin helhet under som kostnaden uppkommit. De delvis nya avskrivningsregler för markanläggningar, som träder i kraft i samband med övergången till bokföringsmässig redovisning för alla jordbrukare och skogsbrukare, innebär att hela kostnaden för nyanläggning och förbättring får skrivas av när det gäller täckdiken. Avskrivningsperioden är i det fallet . Andra markanläggningar får skrivas av med tre fjärdedelar av anläggningskostnaden . Värdeminskningsavdraget blir sålunda i detta fall av avskrivningsunderlaget . Avskrivningsplaner måste upprättas för alla arbeten som avser nyanläggning och förbättring, således även småarbeten. De praktiska olägenheterna med detta är stora. Det förekommer t. ex. ofta att enskilda jordbrukare och skogsbrukare fortlöpande kompletterar en skogsväg eller ett dikningsföretag då det finns tillgång till arbetskraft på nära håll. Nya eller reviderade avskrivningsplaner måste då upprättas som arbetet pågår. Stora förenklingar skulle kunna uppnås, både för deklaranterna och för taxeringsmyndigheterna, om de skattskyldiga i sådana fall hade möjlighet att dra av kostnaderna . Praktiskt kan detta utformas så, att alla arbeten som inte överstiger en viss kostnad, t. ex. . , får dras av som arbetet utförs på samma sätt som underhållskostnader. En sådan ordning är också motiverad av att arbeten av det ifrågavarande slaget i allmänhet finansieras med löpande inkomster och inte med långfristiga lån. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till förenklade avskrivningsregler för mindre nyanläggningar och förbättringar av täckdiken, skogsvägar och andra markanläggningar i jordbruket och skogsbruket i enlighet med vad som har anförts i motionen.
mot · FX02592 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för ökad samhällssolidaritet. gör anspråk på att vara ett rättssamhälle. Det skulle kunna innebära, att vi som medborgare hade känsla för vad som var rätt och handlade därefter. Vi skulle finna det naturligt att följa lagarna. En kontroll- och straffapparat skulle endast i undantagsfall behöva sättas in. Vi är dock medvetna om att lagar och administrativa åtgärder allt oftare strider mot medborgarnas uppfattning om vad som är rätt och rättvisa och att samhället ansett sig böra sätta in tvångs- och kontrollåtgräder, som kan försvaga medborgarnas rättsuppfattning även i förhållande till lagar och åtgärder som i sig själva kunde uppfattas som riktiga och rättvisa, varigenom samhället kan anse sig ytterligare behöva utöka kontroll- och straffapparaten, vilket kan leda till att samhället inte längre känns som organ för samarbete och god vilja utan som företrädare för godtycke, kontroll, makt och t. o. m. brutalitet. Medborgarnas reaktion riskerar att rikta sig inte endast mot sådana samhällsåtgärder, som även objektivt kunde uppfattas som negativa av dem, utan också mot klart positiva åtgärder och mot samhället självt. Även sådana brott mot regler för mänsklig samlevnad, som en gång var en skam, riskerar att bli accepterad vana. Det uppfattas ofta inte som vanhedrande att bryta mot många av vårt samhälles regler, blott man undgår upptäckt eller inte behöver ta konsekvenserna av brottet. Samhällets svar blir mera kontroll och mera makt hos människor över människor. Följden kan bli, att man urholkar den känsla av människors ansvar för varandra och för det gemensamma, som är en förutsättning för ett sunt samhälle. Därmed kan det fria, skyddade och rättvisa samhället alltmera försvinna och ersättas av anarki och diktatur. De skador, som redan drabbat vårt samhälle genom att man förbisett vissa samhällsåtgärders skadliga inverkan på samhällsandan, är en motsvarighet på samhällslivets område till miljöskadorna inom det biologiska livet. De kräver på samma sätt motåtgärder, för att man skall förhindra ytterligare skador och läka redan uppkomna sår. På en sådan bättring måste samhällets åtgärder i fortsättningen inriktas, både generellt och i de enskilda fallen. Samhällets företrädare måste handla med känsla för följderna och så långt möjligt i samförstånd med de berörda. Under hänvisning till det anförda får vi föreslå att anhåller om att Kungl. Maj:t, efter anlitande av vetenskaplig expertis och av samhällelig och mänsklig erfarenhet, framlägger förslag om hur samhället och dess organ bäst skall kunna medverka till ökad gemenskapskänsla och samhällssolidaritet och minskat behov av byråkrati, kontroll och straff. () ()
mot · FX02593 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. Enligt förslaget till ny grundlag skall för att avge yttranden till regeringen över lagförslag finnas ett lagråd. Någon skyldighet att inhämta sådant yttrande föreligger ej. Inom ett riksdagsutskott kan en minoritet kräva att ett till utskottet remitterat lagförslag görs till föremål för lagrådsgranskning. Utskottsmajoriteten kan dock alltid förhindra att yttrande inhämtas om den finner att därmed förenat dröjsmål med ärendets behandling skulle leda till avsevärt men. har det påtalats att regeringen i betydelsefulla och komplicerade lagstiftningsfrågor begagnat sig av sin rätt att förelägga propositioner med lagförslag utan att lagrådet hörts däröver. Motiveringen har varit att lagrådet varit över hövan belastat med andra viktiga lagförslag. Det är möjligt att så varit förhållandet, men man kan inte befria sig från misstanken att situationen präglats av vissa brister i arbetsplaneringen. Mot bakgrund av vad som uttalats från regeringshåll synes det vara angeläget att understryker att den uppfattar lagrådsgranskningen som en betydande hjälp när det gäller att bedöma lagtexter. Enligt vår uppfattning bidrar lagrådsarbetet till en ökad rättssäkerhet. Ett föredragande statsråds motvilja mot att få sina departementsexperters lagprodukter granskade av andra specialister får inte stå i vägen för önskan att vara säker på att det är en fullgod lagstiftningsprodukt som den beslutar om. Det är självklart att en sådan granskning får sin återverkan på tidsprogrammet. Det är dock sannolikt att man kommer att spara mera tid om regeringen själv medverkar till lagrådsgranskning innan ärendet föreläggs än om en proposition först avges och sedan behandlas av vederbörande utskott tämligen ingående innan man finner från utskottets sida att det är lämpligt att höra lagrådet. Många problem och diskussioner skulle säkert undvikas om regeringen inte uppfattar lagrådsgranskningen som en belastning, administrativt och tidsmässigt. Under hänvisning till det anförda hemställs att ger Kungl. till känna att förmenar att lagrådsgranskning av lagförslag utgör ett så värdefullt stöd för i dess lagstiftningsarbete att lagrådsgranskning bör äga rum beträffande i princip varje mera betydelsefullt lagförslag innan det föreläggs i form av proposition. H. () HÄKAN () () () () () ()
mot · FX02594 · 1974-01-24 00:00:00 — av i om avslag på vilande grundlagsförslag. I propositionen 90 till riksdag framlades förslag till nya grundlagar, vilket antogs såsom vilande. Enär förslaget i flera avseenden är i behov av väsentliga ändringar, som emellertid icke författningsenligt kan vidtas i samband med frågans andra behandling i , hemställs härmed att avslår grundlagsförslaget. HANS () i
mot · FX02595 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. angående tiden för ikraftträdande av författningar. träder en mängd nya författningar i kraft. I hög grad ändras också gällande författningar. Det är utomordentligt viktigt att de personer som i skilda egenskaper har beröring med lagarna känner till tiden för ikraftträdandet. Flertalet författningar, i varje fall de som har karaktär av lag, torde träda i kraft eller . Åtskilliga författningar träder emellertid i kraft , i regel då i någon månad eller dagen efter den då lagen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i . Det finns också exempel på författningar som trätt i kraft t. ex. den 15 :e i en månad. Det är från rättssäkerhetssynpunkt en icke ringa fara när som i vårt land lagstiftningstakten är mycket hög och en mängd författningar träder i kraft eller ändras vid ett stort antal tidpunkter . Risken att fel författning tillämpas ökar. Det vore därför önskvärt att ikraftträdandet av nya eller ändrade författningar begränsades till att ske och . Vi är medvetna om att en undantagslös regel därom icke kan uppställas men anser att huvudparten av de författningar som trätt i kraft utan nackdel skulle ha kunnat träda i kraft närtföljande eller . Med hänvisning till det anförda hemställs att ger Kungl. Maj:t till känna att såväl nya författningar som ändringar i gällande författningar bör träda i kraft eller , såvida ej särskilda skäl föranleder till annan tidpunkt för ikraftträdandet. HÄKAN () () () H.BERTIL LIDGÅRD (m)
mot · FX02596 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om förbud för myndigheter att i öppen försändelse meddela uppgift om enskilds ekonomiska förhållanden. I en kommun i har utsänts brevkort upptagande å ena sidan mottagarens namn, adress och personnummer m. m. samt å andra sidan ett meddelande av följande innehåll: Bostadstillägg till familjer och ensamstående med barn Bostadstillägg kan utgå till familjer med hemmavarande barn . Som villkor gäller att inkomsten inte är för hög. har bestämmelserna ändrats så att till den taxerade inkomsten läggs vid inkomstprövningen den del av underskott i förvärvskälla som överstiger . 1/5 av den del av förmögenheten som överstiger . skall som förut läggas till inkomsten vid prövningen. Då Era sammanlagda inkomster vid taxering är för höga för att Ni skall kunna få bostadstillägg, har Ni inte fått någon ansökningsblankett. Skulle Era inkomster ha minskat väsentligt i förhållande till inkomsten 1/4 eller mera eller Era familjeförhållanden ha ändrats, kan Ni eventuellt vara berättigad till bostadstillägg. Ta i så fall kontakt med kommunen. Tilläggen är uppdelade på ett statligt och ett statskommunalt tillägg. Statligt bostadstillägg utgår med högst . för varje barn. Statskommunalt bostadstillägg utgår enligt de regler som kommunen har beslutat om. För att få statskommunalt tillägg måste Ni ha egen bostad och en bostadskostnad som vanligen uppgår till . om Ni är makar och till . om Ni är ensamstående. kan statskommunalt bostadstillägg utgå även till makar och ensamstående utan barn. Ta kontakt med kommunen om Ni tror att Ni har rätt till bostadstillägg. Adressen dit finner Ni på andra sidan av detta meddelande. Som avsändare angavs förmedlingsorganet i vederbörande kommun. Det måste enligt vår mening anses synnerligen olämpligt att i ett öppet meddelande som envar mycket lätt kan ta del av ange att enskilda personers inkomster är för höga för att de skall kunna erhålla vissa sociala förmåner. Principiellt samma invändning kan givetvis riktas mot ett öppet meddelande som anger att inkomsten inte överstiger den gräns där sådan förmån kan utgå. Även om enskilda personets taxerade inkomster kan erhållas från offentliga handlingar, måste det anses som stötande och vara i strid med kravet på personlig integritet att kommunala organ på sätt som här förekommit utsänder meddelanden som andra personer mycket lätt kan ta del av. Om ett meddelande av här anfört slag är erforderligt, bör det i vart fall utsändas i förseglat konvolut som mer effektivt kan förhindra att personer, som måste betraktas som obehöriga, kan ta del av uppgifterna. Ett annat förfaringssätt skulle vara att låta försändelsen gå i form av masskorsband med information av ett mer allmänt innehåll. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos Kungl. begära skyndsam utredning samt förslag i syfte att förhindra att statliga och kommunala myndigheter i öppna försändelser meddelar uppgifter om enskilda personers ekonomiska förhållanden. () () () () H. ()
mot · FX02597 · 1974-01-25 00:00:00 — av herrar i och i om konjunkturstimulerande åtgärder för de enskilda hushållen. Det råder bland experter stor enstämmighet om att utvecklingstendenserna inom den svenska ekonomin f. n. är synnerligen svåra att bedöma. Utan tvivel får vi räkna med att oljekrisen och dess verkningar nationellt och internationellt medför en betydande dämpning av vår ekonomi och leder till en nedgång i den nuvarande högkonjunkturen. Hur stor nedgången blir är givetvis beroende av en rad faktorer, exempelvis hur snabbt arbetsmarknadens parter kan sluta nya avtal, hur snabbt oljerestriktionerna kan avvecklas osv. På grund av osäkerheten i bedömningen måste vi ha en plan för att vid behov snabbt kunna stimulera de enskilda hushållens konsumtion. reviderade beräkningar styrker att arbetslösheten kan komma att öka, exporten stagnera och att vi får en mindre ekonomisk tillväxt än tidigare beräknat. Av institutets rapport kan man även dra slutsatsen att det troligen inte blir produktionskapaciteten utan bristande varuefterfrågan som begränsar möjligheterna att hålla ekonomin uppe. Slutsatsen bör då bli att det är nödvändigt med stimulans på efterfrågesidan. De enskilda hushållens köpkraft kan stimuleras med såväl generella som selektiva insatser eller en kombination av dessa. Merparten av de ekonomiska bedömarna tycks föredra en tidsbegränsad sänkning av mervärdeskatten kombinerad med en kraftig prisövervakning. Selektiva åtgärder av typ extra barnbidrag, extra folkpension o. d. framhävs även i debatten. Varje konjunkturstimulerande åtgärd måste vara tekniskt enkel, snabbt kunna sättas in och snabbt tas bort. Stimulansen får inte ha en kvardröjande effekt när konjunkturen vänder och då ha en inflationsdrivande verkan. Hushållens nuvarande svaga efterfrågan av konsumtionsvaror torde till en del vara psykologiskt betingad. Skälen därtill är flera, bl. a. det ökade hushållssparandet , och osäkerheten inför avtalsrörelsen. Det är också uppenbart att vi har att vänta en stark prisökning , vilket kan bidraga till ytterligare ökat köpmotstånd. Vid tidigare konjunkturnedgångar har föreslagits och vidtagits olika stimulansåtgärder. I denna motion föreslår vi ett system som enligt vår bedömning är enkelt och snabbt kan sättas in och är rättvist då det gynnar alla medborgare lika. Ett generellt bidrag i form av varucheck eller liknande till varje medborgare skulle stimulera en ökad hushållskonsumtion och stärka den allmänna köpkraften. Detta bidrag kan förslagsvis utställas på viss summa och vara tidsbegränsat. Anser man vid den aktuella bedömningen att man bör sätta in stimulansåtgärder motsvarande exempelvis innebär det ett bidrag på till varje medborgare. Därest vid sin behandling av konjunkturpolitiken anser det vara erforderligt med en extra stimulans i avsikt att öka hushållens köpkraft torde den föreslagna åtgärden medföra önskad effekt. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar, ifall åtgärder anses nödvändiga för att stimulera hushållens köpkraft, att detta sker i form av ett direkt, generellt kontantbidrag enligt förslaget i motionen. . () i HANS () i
mot · FX026 · 1974-01-10 00:00:00 — om försök med manuskriptfria riksdagsdebatter. Ingen torde vilja förneka att det är ett vällovligt syfte att söka förkorta riksdagsdebatterna, undvika nattplena, förskona ledamöter och allmänhet från sövande uppläsningar från i förväg färdigställda manuskript av redan i debatten anförda synpunkter och att vitalisera denna debatt genom att förläna den karaktär av just debatt, kännetecknad av spontanitet och omedelbarhet. I detta vällovliga syfte hemställer jag att måtte besluta att ge talmanskonferensen i uppdrag att i den utsträckning denna kan finna lämpligt göra försök med manuskriptfria överläggningar vid sammanträden.
mot · FX0260 · 1974-01-15 00:00:00 — av m. fl. om slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet. Enligt länsanvisningar taxering bör värdet av förmån av fritt bränsle till bostad om 1 rum och kök på jordbruksfastighet i normalt värderas till . Är bostaden större än 1 rum och kök ökas värdet med . inklusive mervärdeskatt för varje rum därutöver. Används dessutom vedspis skall förmånsvärdena höjas med ytterligare . (inkl. moms). De här gällande bestämmelserna har tillkommit då vedbränsle hade ett betydligt större värde än nu och förhållandena även i andra avseenden var helt annorlunda. Den ved som används som bränsle är till övervägande del s. k. spillved, vilken tas till vara efter de röjnings- och gallringshuggningar som sker i skogsvårdande syfte. Vi finner det inte vara rimligt att fortsätta och behålla bestämmelser som bygger på beskattning på det som egentligen inte är en förmån utan produkten av en skogsvårdsåtgärd. Enligt vår mening får inte en ökad användning av spillved som bränsle motverkas av föråldrade skattebestämmelser som inte har förankring i tiden. Dessutom vill vi i sammanhanget framhålla att dagens allvarliga bränsle- och energikris bör föranleda snara åtgärder med sikte på att stimulera en övergång från importerat bränsle till inhemskt sådant. Ett steg i sådan riktning vore att hos Kungl. Maj:t begär förslag till sådan ändring i kommunalskattelagen att förmån av fritt bränsle till bostad på jordbruksfastighet undantas från beskattning. Med hänvisning till det anförda får vi hemställa att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till sådan ändring i kommunalskattelagen att förmån av fritt bränsle till bostad på jordbruksfastighet undantas från beskattning. () PER ()
mot · FX02600 · 1974-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om en utvärdering av användningen av datamaskiner i statsförvaltningen, m. m. fanns i inom den statliga sektorn datamaskiner med ett anskaffningsvärde av . Under den därefter följande tioårsperioden har anskaffningsvärdet stigit till . Enbart har lämnats bemyndiganden att beställa datamaskinutrustning på sammanlagt . I årets statsverksproposition begärs bemyndigande att beställa sådan utrustning för ytterligare . Medelsbehovet för anskaffning av datamaskinutrustning beräknas för nästa budgetår till . Enligt vår uppfattning bör , innan bemyndiganden för beställning av ytterligare datamaskinutrustning, få en redogörelse för de hittillsvarande erfarenheterna av att använda datateknik i den statliga administrationen. Det bör sålunda klarläggas i vilken utsträckning övergången till datateknik har medfört en minskning av den administrativa personalen och i vilken utsträckning de statliga myndigheternas service till medborgarna har förbättrats. En redogörelse av detta slag måste också klarlägga i vilken utsträckning inköpt utrustning kan utnyttjas till full kapacitet och hur en ökad förhyrning av datamaskiner kostnadsmässigt ställer sig jämfört med inköp. Med anledning av det ovan anförda yrkas 1. att hos Kungl. Maj:t hemställer om en redogörelse för hittillsvarande erfarenheter av användning av datamaskiner i statsförvaltningen, 2. att i avvaktan på en sådan redogörelse avslår Kungl. Maj:ts hemställan om bemyndigande att beställa datamaskinutrustning för . N. () i Trobro
mot · FX02603 · 1974-01-25 00:00:00 — av herrar Gadd och om en informationsverksamhet rörande skatternas användning. Debatten om skatterna är mer intensiv . Ofta förs diskussionen som om skatterna togs ut för något slags självändamål. Man glömmer att skatterna skall användas för att finansiera den verksamhet som samhället bedriver. Den som vill att samhället skall klara av en ökad utbyggnad av eftersatta områden, vill egentligen ha högre skatter. Den som vill ha lägre skatter vill att samhället skall börja avveckla områden där nu insatser görs. Så enkelt är ju egentligen det hela. Vare sig man är av den ena uppfattningen eller av den andra borde det vara värdefullt att skattebetalarna, dvs. väljarna, känner till hur resurserna kommer till användning. I motionen 1972:105 föreslog vi att en lämplig information borde ges i samband med att debetsedlarna för den slutliga skatten distribuerades. Ett par tänkbara tillvägagångssätt skisserades i motionen i fråga. I skatteutskottets betänkande 1972:42 ställde sig utskottet i stora stycken positiv till förslaget, även om utskottet insåg de praktiska svårigheterna. Utskottet anförde bl. Utskottet anser sig kunna förutsätta att prövar värdet av motionärernas uppslag mot bakgrunden av dess tekniska konsekvenser och med hänsyn till möjligheterna att på annat sätt tillgodose syftet med motionen. Vid en förfrågan har anfört som sin uppfattning, att det inte är dess sak att initiera en verksamhet av detta slag utan det är statsmakternas. Såväl när det gäller informationens omfattning som struktur måste det bli fråga om avvägningar av rent politisk natur. Denna inställning är förklarlig och bör respekteras. Då den offentliga sektorn numera är av en sådan storleksordning att den enskilde medborgaren knappast kan fatta innebörden vare sig av nivån eller förändringarna i budgetposterna, är det av mycket stor vikt att en information ges som direkt ansluter till varje individs skatt. Med hänvisning till vad som ovan anförts och vad som anförts i motion 1972:105 hemställes att hos Kungl. Maj:t begär en informationsverksamhet rörande skatternas användning såväl de statliga skatterna som de kommunala som direkt anknyter till den enskilde medborgarens påförda skatt.