mot · FX02261 · 1974-01-23 00:00:00 — Motioner nr 261265 ar 1974 av m. fl. om vissa grundlagsändringar. antog såsom vilande ett förslag till nya grundlagar. föreliggande, betydande meningsskiljaktigheter hade i åtskilliga hänseenden utjämnats genom uppgörelser på olika stadier under förberedelsearbetet, men avvikande meningar förekom dock på ett tämligen stort antal punkter. Sålunda var inte mindre än 43 reservationer och särskilda yttranden fogade till betänkande (KU 1973:26) med anledning av grundlagspropositionen (1973:90) och däröver väckta motioner. Vid kammarens behandling av ärendet förekom också ett stort antal voteringar. Det finns därför ingen anledning att förutsätta att debatten i grundlagsfrågorna kommer att avstanna även om fastställer det vilande grundlagsförslaget. Vi vill i detta sammanhang hänvisa till egna ord. Utskottet ville allmänt understryka att den författningsreform varom nu är fråga inte bör betraktas som avslutad med de framlagda förslagen. Utskottet påpekade att det vid tiden för betänkandets tillkomst redan pågick utredningar som kunde komma att påverka utformningen av grundlagarna. Härvid avsåg utskottet i första hand budgetutredningen, utredningen om den kommunala demokratin samt massmedieutredningen. Utskottet erinrade vidare om att en kommitté för översyn av valkretsindelningen och en utredning om personalvalsmoment förutskickats i grundlagspropositionen. På utskottets förslag begärde därtill utredning av frågan om rösträtt för invandrare och en allmän översyn av arbetsformer. I frågan om grundlagsskydd för de politiska fri- och rättigheterna anförde utskottet att dessa är en förutsättning för vår samhällsordning. Det rådde, påpekade man, enighet inom utskottet om värdet av dessa frioch rättigheter och vikten av att slå vakt om dem. Utskottet påpekade vidare, att enighet också rådde om att propositionens förslag innebar en förstärkning av skyddet i grundlag för de politiska fri- och rättigheterna i förhållande till nuvarande grundlagsreglering. Utskottet föreslog dock en utredning rörande utbyggt skydd för medborgerliga fri- och rättigheter. Man kan således förutse beslut av vissa grundlagsförändringar redan före nästa ordinarie riksdagsval. Inför en dylik prövning av författningen vill vi ånyo framföra vissa krav, som vi finner särskilt angelägna. Enligt vår mening bör beslutande folkomröstning kunna äga rum vid grundlagsändringar. Ett som vilande antaget förslag i grundlagsärende skall sålunda, om minst en tredjedel av ledamöter framställer yrkande därom, i samband med närmast följande riksdagsval underställas Denna skall utformas som ett ställningstagande ja eller nej till det som vilande antagna förslaget. Detta förfaller, om flertalet av dem som deltagit i folkomröstningen svarar nej och om antalet nejröster svarar mot mer än hälften av de röster som avgivits i det förrättade riksdagsvalet. 1 annat fall skall det vilande förslaget behandlas på vanligt sätt, dvs. tas upp till definitivt beslut av den nyvalda . Ett krav i enlighet med här angivna riktlinjer framfördes i form av en trepartireservation vid behandling av ärendet men avvisades av majoritet. grundlagsproposition har den föredragande departementschefen fastslagit att konungadömets bevarande är en given utgångspunkt vid utformningen av en ny författning". Detta uttalande utgör en otvetydig bekräftelse på att inga tankar på politiskt ansvarigt håll föreligger på att genomföra en författningsändring i detta hänseende. Vi anser det utomordentligt tillfredsställande att den monarkiska principen på detta sätt otvetydigt fastslås i grundlagen. Likaså är det av stort värde att det, under de överläggningar som föregick utarbetandet av grundlagspropositionen, kunde vinnas enighet om att monarken enligt den nya grundlagen är straffrättsligt immun, att han äger kalla till informationskonselj när han finner detta påkallat, att han är ordförande i konselj och utrikesnämnd, att han har krigsmaktens högsta rang, är främste företrädare för rikets försvar samt att utländska sändebud ackrediteras hos honom. Härigenom har ytterligare understrukits att konungen är rikets statschef och företrädare såväl utåt som inåt för den gemenskap över partigränserna som förenar det svenska folket. De regler som gäller för konungamakten och dess utövare återfinns i regeringsformen och successionsordningen. I vår nuvarande successionsordning av (SO) föreskrivs, att endast konungens manliga efterkommande skall ha arvsrätt till tronen, s. k. agnatisk tronföljd. Enligt det vilande grundlagsförslaget kan kvinnlig medlem av konungahuset ej heller inneha uppdraget att vara tillfällig riksföreståndare. Till grundlagberedningens betänkande var fogad följande reservation om kvinnlig tronföljd av herrar , och : Grundlagberedningen fastslår enhälligt att konungen även skall vara rikets statschef. Detta innebär inte något beredningens ställningstagande till frågan om kvinnlig tronföljd. Vi anser för vår del att det inte finns något godtagbart skäl att utestänga kvinnliga medlemmar av kungahuset från tronföljd. Full jämställdhet mellan könen bör råda. Nuvarande tronföljares rätt bör dock icke rubbas. Det vilande grundlagsförslaget innebär ingen ändring i tronföljdsreglerna. Samhällsutvecklingen i liksom i flera andra länder har medfört, att kvinnor blivit jämställda med män då det gäller offentliga värv. Kvinnlig tronföljd förekommer i sex av nio monarkier. För vidkommande kan vi icke finna någon som helst anledning att utesluta kvinnor när det gäller arvsrätt till tronen eller kompetens såsom I enlighet med denna princip om de båda könens lika rätt även på statschefsnivå föreslår vi införandet av fullt kognatisk tronföljd varvid tronföljarens ålder och inte kön är utslagsgivande. Icke blott traditionella skäl utan även principiella överväganden talar mycket starkt för att promulgation av lagar och undertecknande av expeditioner bör anförtros åt det opolitiska statsöverhuvudet snarare än åt en politisk ledare. Det synes oss angeläget att betona skillnaden mellan den över partierna höjda svenska statsapparaten, riket, och den eller de olika meningsriktningar som, kanske utan att ens ha majoritet, innehar den politiska makten. Även om lagstiftningen till stora delar självfallet ger uttryck åt den i förhärskande majoritetens politiska uppfattning, skall den tillämpas i rättsstatlig ordning av opolitiska organ. Därom råder full enighet mellan partierna. Det synes då, inte minst av psykologiska skäl, lämpligt att viktigare statshandlingar formellt utgår från den opolitiske statschefen. Under remissbehandlingen av grundlagberedningens förslag har särskilt regeringsrätten och uppehållit sig vid frågan om statschefens undertecknande av viktigare dokument. Regeringsrätten föreslår bl. a. att konungen på detta sätt skall medverka vid promulgation av lagar och förordningar, vid ingående av överenskommelser med främmande makter, vid meddelande av nåd och i utnämningsfrågor som ankommer på regeringen. Både med hänsyn till intresset av att tilldela monarken rimliga formella funktioner i statslivet och på grund av ovan anförda överväganden vill vi bestämt förorda en ordning av det slag som regeringsrätten föreslagit. En regel bör finnas om att expeditionerna vid tillfälligt förfall för konungen får undertecknas av statsministern. Som departementschefen framhöll i proposition 1973:90 har statschefen enligt gällande folkrättsliga regler vissa funktioner, bl. a. att ackreditera och mottaga sändebud. Det synes följdriktigt, att ratifikationsinstrument avseende rikets överenskommelser med främmande makter också undertecknas av statschefen. Från moderata samlingspartiets sida har framförts kravet på en till antalet ledamöter väsentligt mindre riksdag. erfarenheter från arbetet i en riksdag med 350 ledamöter visar behovet av att överväga en begränsning av ledamotstalet. Ett beslut om införande av ersättare för ordinarie riksdagsmän kommer i praktiken att innebära att ledamotstalet ökar med ett drygt tjugotal, vilket kommer att medföra en ytterligare belastning på den redan så tungrodda riksdagsorganisationen. Vi upprepar vårt krav att skall ha 299 ordinarie ledamöter. Det utredningsarbete som erfordras för förverkligande av de här framförda förslagen kan snabbt genomföras. Förutsättningar finns för att låta års val såsom vilande antaga förslag till grundlagsändringar på de av oss föreslagna punkterna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslag rörande grundlagsändringar i enlighet med de i denna motion föreslagna riktlinjerna i fråga om 1* 1974. a) möjlighet till beslutande folkomröstning vid grundlagsändring, b) kvinnlig tronföljd, c) monarkens medverkan vid utfärdande av lagar och undertecknande av expeditioner, d) sänkning av antalet ordinarie riksdagsledamöter till 299. () () () () () G. () () PER ()