ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX021553 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om en sysselsättningspolitisk plan. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1974:1194 föreslås att beslutar att 1. hos regeringen hemställa om förslag till en sysselsättningspolitisk plan för den närmaste tioårsperioden med syfte att skapa 750 000 nya arbetstillfällen, 2. hos regeringen hemställa om förslag till lag om regionalpolitisk styrning av alla företagsetableringar. (vpk) (vpk)
mot · FX021554 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om minskning av arbetshetsen. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1974:1324 föreslås att hos regeringen begär förslag om regler för att minska arbetshetsen och utslagningar, med bl. 10 minuters paus varje timme på betald arbetstid vid tempoarbeten. (vpk) i (vpk) i (vpk) i
mot · FX021555 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ändrade bestämmelser rörande undervisning i svenska för invandrare. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1974:1299 föreslås att uttalar att nu gällande maximering för avgiftsfri undervisning i svenska för invandrare i samband med arbetsmarknadsutbildning avskaffas och att nya riktlinjer utfärdas innebärande möjlighet till flexibel kurstid och differentierade kursmål för olika kursdeltagare. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i INGA (vpk) (vpk) i 1 * 1974.
mot · FX021557 · 1974-01-01 00:00:00 — av m. fl. om ökning av det kontanta arbetsmarknadsstödet. kommunisterna föreslog i motion 1973:1830, i anledning av att behandlade förslag om kontant arbetsmarknadsstöd för vissa arbetslösa, att stödets storlek borde räknas upp. avvisade emellertid vårt förslag. Den som kommer i åtnjutande av stödet erhåller . Trots att lagen om kontant arbetsmarknadsstöd endast har gällt från kan man konstatera att stödets storlek är alltför lågt. Röster höjs för en höjning av beloppet. Stödets storlek är så blygsamt, att den som är försörjare måste anlita socialhjälpen. Den arbetslöse måste i många fall besöka arbetsförmedlingarna-försäkringskassan-socialbyrån för att få ut pengar. betalar ut kontantstödet. Detta ligger i mångå fall under socialhjälpsnormen. Stödets otillräcklighet betyder att den arbetslöse får vandra vidare till för att fylla ut bristen. Resultatet av det låga stödet blir en vandring mellan olika instanser. Det kan även påpekas, att AMS i sitt remissyttrande till lagförslaget påpekade att storleken på stödet borde räknas upp. Det råder intet tvivel om att en ökning av kontantstödet är berättigad. Storleken på stödet bör sättas så, att det på inga villkor understiger socialhjälpsnormerna. bör därför ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag som ökar kontantstödets storlek till . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen hemställer om förslag till uppräkning av kontantstödets storlek i lagen om kontant arbetsmarknadsstöd § 18, så att det ej understiger socialhjälpsnormerna. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FX021559 · 1974-01-26 00:00:00 — av fröken m. fl. om lagstadgad rätt för arbetstagare till ledighet för studier. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1974:1378 hemställer vi att hos Kungl. Maj:t hemställer att årets riksdag föreläggs förslag om lagstadgad rätt för arbetstagare till ledighet för stu
mot · FX021560 · 1974-01-26 00:00:00 — angående beredskapsarbeten för kvinnor. Den ökande arbetslösheten har drabbat kvinnorna hårt. var 25 777 kvinnor arbetslösa av totalt 64 700. Det har visat sig att arbetslösheten är synnerligen utbredd bland ensamma mödrar. Kvinnorna skall inte vara en reservarbetskraft, som tas till i högkonjunkturtider men som får gå när konjunkturen svänger. Härom torde stor enighet råda. Från samhällets sida har gjorts medvetna satsningar för att få ut fler kvinnor på arbetsmarknaden. Samhället har därigenom påtagit sig ett stort ansvar för kvinnorna på arbetsmarknaden. Tyvärr har detta ansvar inte följts upp från samhällets sida. Beredskapsarbetenas fördelning mellan män och kvinnor är ett bevis för detta. fanns 7 646 män och 2 895 kvinnor i allmänna beredskapsarbeten. 1 särskilda beredskapsarbeten fanns 16 331 män och 1 650 kvinnor. Detta är högst otillfredsställande siffror, som visar att tillräcklig satsning icke gjorts på beredskapsarbeten för kvinnor. Arbetena har i stor utsträckning fått behålla sin traditionella utformning såsom byggnads- och anläggningsarbeten. Vissa nya försök har gjorts inom vårdsektorn. Nya vägar bör prövas och en breddning ske till nya yrkesområden. Man bör kunna gå in med beredskapsarbete på de flesta sektorer i samhällslivet, naturvård, landskaps- och skogsvård, hembygds- och fornvård. Man skulle också kunna tänka sig konsulenttjänster i kvinnoorganisationerna motsvarande vad som skett på ungdomssidan. Då skulle man genom kvinnoorganisationerna också kunna nå ut med arbetsmarknads- och utbildningsfrågor till kvinnorna i större utsträckning. Rent principiellt bör understrykas vikten av en gemensam arbetsmarknad för kvinnor och män. I det läge vi nu befinner oss behövs dock speciella åtgärder för att stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. Det är även angeläget att den dolda arbetslösheten kartlägges. Den berör i stor utsträckning kvinnorna. Med tanke på jämställdheten mellan män och kvinnor är denna kartläggning en grundläggande åtgärd. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att uttalar sig för en breddning av beredskapsarbetena till nya yrkesområden, 2. att hos Kungl. Maj:t anhåller om beredskapsarbeten i form av konsulenttjänster i kvinnoorganisationerna. 3. att hos Kungl. Maj:t anhåller om åtgärder för kartläggning av den dolda arbetslösheten.
mot · FX021561 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om byggande av enskilda vägar som beredskapsarbeten. De statsbidragsberättigade enskilda vägarnas längd uppgår till , vilket är mer än en tredjedel av det totala vägnätet. Det enskilda vägnätet har ökat väsentligt i betydelse genom biltrafikens ökning, virkestransportemas överförande från flottning till bil- och traktortransport, genom den mycket starkt ökande fritidsbebyggelsen och genom ökning av rekreation och friluftsliv. Standarden på det enskilda vägnätet har ej kunnat höjas i takt med den ökande trafiken, och de enskilda väghållarna har fått ett väghållningsansvar som står i avsevärd disproportion till deras eget utnyttjande av vägarna. Det är otillfredsställande att människorna i de glesare bebyggda delarna av landet har de sämsta vägarna och att de dessutom också får vidkännas särskilda kostnader för sina vägar. Det måste vara en målsättning att söka fördela vägkost naderna mer rättvist och avlasta från enskilda människor kostnaderna för en trafik som genom utvecklingen numera kan betecknas som allmän. För dagen är det emellertid av största betydelse att behålla det enskilda vägnätets standard på så hög nivå som möjligt. I årets statsverksproposition anvisas ett med 2 milj. kr. förhöjt anslag till byggande av enskilda vägar. Denna höjning torde icke räcka till för att möta kostnadsstegringarna. Med hänsyn till den eftersläpning som råder i fråga om vägbyggandet måste anslaget bedömas som otillräckligt. Enligt uppgifter från föreligger en betydande eftersläpning i fråga om byggande och iståndsättning av enskilda vägar. Med nuvarande anslagstilldelning torde det dröja uppemot innan man hunnit ifatt det dokumenterade behovet. Situationen medför att många väghållare uppger sina byggnadsplaner, när de får besked om den långa tid som kan åtgå innan bidrag kan erhållas. Arbetsmarknadsmedel har i stor utsträckning kunnat komplettera de ordinarie anslagen när det gällt det allmänna vägnätet. Endast i undantagsfall har de kunnat användas inom det enskilda vägväsendet. Vi anser, under rådande förhållanden, att detta är en stor brist i planeringen. Arbetslösheten är fortfarande betydande, särskilt inom de delar av landet där det enskilda vägnätet är stort. En upprustning av det enskilda vägnätet med beredskapsmedel skulle där vara arbetsmarknadspolitiskt berättigad och innebära en välbehövlig förbättring av vägnätet. Med hänvisning till det anförda hemställs att måtte uttala att byggande av enskilda vägar som statskommunala beredskapsarbeten måtte komma till utförande i större omfattning än som sker. () i Bäckmora
mot · FX021563 · 1974-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om införlivande av kommun med det allmänna stödområdet. Inom tillhör kommunerna allmänna stödområdet. Motivet för detta är att inom dessa kommuner en stark försämring av sysselsättningsmöjligheterna och därmed en kraftig befolkningsminskning har ägt rum under en lång följd av år. Denna negativa utveckling har ännu inte helt kunnat hävas, men det stöd som har utgått till företagslokaliseringar har varit av värde och medverkat till att takten i befolkningsminskningen avtagit. Vid beslut om principer för hushållning med mark och vatten angavs tre geografiskt avgränsade områden, som var av sådant värde att de skulle speciellt skyddas. Ett av dessa var norra från till norska gränsen. Inom detta område skulle naturvårdens och friluftslivets intressen i första hand tillgodoses. Trots de naturliga förutsättningar som finns på olika områden, framför allt hamntillgångar, skulle området hållas rent från miljöstörande verksamhet. Utöver de tre inledningsvis nämnda kommunerna ligger också nybildade kommunen inom det bohuslänska kustområde som skall speciellt skyddas. Starka skäl föreligger för att denna kommun, liksom de andra, ingår i stödområdet. näringsliv domineras av jord- och skogsbruk samt de specifikt bohuslänska näringsgrenarna fiske, konservindustri och stenhuggeri. Befolkningstalet är ca 9 300 och har nedgått med ca 2 400 personer. Befolkningspyramidens utseende är den för avfolkningskommuner vanliga, med stor andel äldre människor. Antalet yrkesverksamma, som 1950 var ca 5 000, hade till 1965 sjunkit till ca 3 800 och beräknas enligt prognoserna 1980 att ha nedgått ytterligare eller till ca 3 300. Samtliga näringsgrenar har minskat och speciellt har en kraftig nedgång inom stenindustrin skett . Kommunen är därför i starkt behov av nya sysselsättningsmöjligheter. Det skulle därför vara av värde att den på samma sätt som de övriga nord bohuslänska kommunerna ingick i stödområdet. 3 sami Nr 1563-1568 Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att kommun skall ingå i det allmänna stödområdet. . () i () ()
mot · FX021564 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ytterligare industricentra inom det allmänna stödområdet. riksdag beslöt att industricentra skall, för att skapa ökad sysselsättning inom stödområdet, anläggas i och . Erfarenheten från redan befintliga industri- och hantverkscentra på andra orter visar att dessa spelar en viss roll för utvecklingen inom de områden, där dylika eller liknande anläggningar redan under ett flertal år funnits. De ovannämnda två industricentra som beslutade om kommer sannolikt också att spela en viss roll för sysselsättningen och utvecklingen inom resp. orter. Med tanke på de betydande sysselsättningsproblem som föreligger, trots vidtagna regionalpolitiska satsningar inom stödområdet, anser vi det ytterst angeläget att redan nu börja planera för etapp två i industricentrautvecklingen. Dessa synpunkter betonades också i flera remissyttranden. är ett exempel på en av de orter som synes oss vara i behov av och lämplig för ett industricentrum. Med hänvisning till vad här anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till etablering av ytterligare industricentra inom stödområdet och att Ljusdalsområdets problem därvid särskilt beaktas. () ()
mot · FX021565 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ett glesbygdsprogram för vissa skogs- och jordbruksområden. Under hänvisning till vad som anförts i motion 1974:1240 hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till särskilt glesbygdsprogram för områden som drabbats speciellt hårt av ra tionaliseringen inom skogs- och jordbruket. () i Agnäs PER () i Gäddvik
mot · FX021566 · 1974-01-25 00:00:00 — om minskat anslag till Arbetsmarknadsservice. Den av och bedrivna arbetsmarknadsutbildningen har ökat inte minst kostnadsmässigt. I årets statsverksproposition beräknas 130 000 personer komma att deltaga i arbetsmarknadsutbildning under /75 till en kostnad av 1 . Detta innebär en ökad utbildningsvolym jämfört med budgeten /74, och anslaget har höjts med inte . Vid en jämförelse med kostnaderna under /73 visar det sig att kostnaderna räknats upp med hela 275 miljoner, eller i runt tal . Omskolningsverksamheten är av stor betydelse som komplement till de generellt verkande stimulansåtgärder, som samhället måste sätta in för att komma till rätta med sysselsättningsläget. Det kan ändå inte vara rimligt att utgå från en årlig ökning av 5 000 personer i arbetsmarknadsutbildningen. AMS:s prognoser innebär att från ca 46 000 personer i arbetsmarknadsutbildning /66 kommer antalet personer att stiga till inte mindre än 150 000 personer som går i omskolningskurser /79. Detta måste vara en helt felinriktad ambition. Vår strävan måste, enligt mitt förmenande, i stället inriktas på att människorna i största möjliga utsträckning sysselsätts inom produktionen. AMS:s uppgift skall vara att inom arbetsmarknadsutbildningen omskola och utbilda dem som är i behov därav för att erhålla lämpligt arbete. Anslaget för /75 föreslår jag uppräknat till . Inom denna ram bör AMS, trots ökningen av vissa bidrag, kunna klara en oförändrad utbildningsvolym. Det av mig föreslagna beloppet är ändock en uppräkning med ca jämfört med motsvarande utgifter under /73. Om det under budgetåret på grund av ett starkt försämrat sysselsättningsläge skulle uppstå behov av en utökning av utbildningsvolymen, så finner jag det naturligt att erforderligt tillskott av medel skall ställas till förfogande genom tilläggsanslag. Med stöd av det anförda hemställs att under B 1 i bilaga 13 till statsverkspropositionen till Arbetsmarknadsservice för /75 anvisar ett förslagsanslag av 1 .
mot · FX021567 · 1974-01-26 00:00:00 — om utökade anpassningskurser för ungdomar med sociala arbets hinder. Den ökade arbetslösheten i vårt land har i forsta hand drabbat ungdomar, handikappade och äldre. Det finns mycket som tyder på att arbetslösheten för ungdomar, som dessutom är handikappade, kommer att bestå . Inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen anordnas anpassningskurser för handikappade. Kurserna syftar till att genom klarläggande av anlag och intressen, social stimulans, allsidig träning samt studie- och yrkesorientering underlätta för kursdeltagarna att tillvarata sina resurser och därigenom kompensera sina handikapp. Anpassningsundervisning har anordnats för synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade, utvecklingsstörda och intellektuellt arbetshindrade. Någon anpassningsundervisning i egentlig mening har emellertid inte anordnats för personer med sociala handikapp. I finns emellertid en annan kurs för ungdomar med sociala arbetshinder. Denna kurs är en utökad variant av den inom arbetsmarknadsutbildningen anordnade orienteringskursen Arbetsliv och utbildning. Intagningarna till kursen sker genom att ungdomsvårdsskolor, , arbetsförmedling m. fl., remitterar ungdomar dit via arbetsvårdsexpeditions ungdomsgrupp. Antalet kursplatser är emellertid bara åtta. Då intagning sker var sjätte vecka innebär det att omkring 64 elever kan genomgå kurserna . Efterfrågan på kursplatser är mycket stor och på AMU-Center i räknar man med att utan vidare kunna tredubbla antalet elever om personella och andra resurser fanns tillgängliga. Det kan i sammanhanget påpekas att i sin petita för /75 anser att en utbyggnad av anpassningsundervisningen är angelägen i synnerhet för bl. a. personer med sociala handikapp. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. begär förslag till utvidgad verksamhet med anpassningsundervisning för ungdomar med sociala handikapp, mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits i med den utökade kursen Arbetsliv och utbildning.
mot · FX021568 · 1974-01-01 00:00:00 — av m. fl. om översyn av bestämmelserna om avvisning. Det har ifrågasatts om gällande bestämmelser och praxis i fråga om avvisning av utlänningar möjliggör en betryggande prövning av alla omständigheter, så att politiska flyktingar inte riskerar att bli behandlade som icke önskvärda personer. Denna oro har funnits under de vi haft utlänningslag, och den fanns i ännu högre grad tidigare, speciellt under när judiska och antifascistiska flyktingar och även desertörer från armé avvisades vid kusterna och gränserna och sändes tillbaka till en inte sällan säker död. Ett påstående att araber, som söker sin tillflykt till , numera avvisas nära nog rutinmässigt med hänvisning till terroristlagen, tillbakavisades kategoriskt av fru statsrådet i en debatt i . avvisades 3 274 utlänningar från , därav 1 723 enbart efter polisbeslut. Det finns otvivelaktigt risk för att avvisningen blir en alltför summarisk handling och att det kan vara en slump som avgör om en flykting får stanna eller skickas bort till ett ovisst öde. Enligt vår uppfattning finns det anledning att genomföra en sådan revision av utlänningslagen att denna risk undanröjes. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till en sådan revision av utlänningslagens bestämmelser om avvisning, att de politiska flyktingarnas rättssäkerhet tryggas. (vpk) (vpk) 74 5974 S 1974
mot · FX021569 · 1974-01-26 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:7 angående tillfälligt utbildningsbidrag till företag. I bestämmelserna för det utbildningsstöd som föreslås i propositionen 1974:7 angående tillfälligt utbildningsbidrag ingår som ett villkor att den bidragsberättigade utbildningen skall vara skild från produktionen. I samband med utbildningsplaneringen har inom vissa branscher och företag påtalats svårigheten att formellt fylla detta villkor om utbildningen skall kunna göras meningsfylld. Som exempel må nämnas bl. a. följande. Uppskolning av en arbetare till en annan befattning vid ett monteringsband kan knappast ske annat än vid bandet. En bilmekaniker som exempelvis skall lära sig ett nytt bromssystem bör få möjlighet att förvärva den praktiska färdigheten på ordinarie reparationsobjekt under normala arbetsförhållanden. Från järnbruken har man också protesterat mot en snäv tolkning av villkoret, eftersom en sådan praktiskt taget skulle förhindra ett utnyttjande av utbildningsstödet på detta branschområde. Bakom den uppfattningen står såväl arbetstagare som arbetsgivare. Då avsikten med det föreslagna stödet är att förhindra friställning av arbetskraft, om en adekvat utbildning inom eller utom företaget i stället kan erbjudas, och då det förutsättes att de lokala fackföreningsavdelningarna och länsarbetsnämnderna skall svara för tillsyn av utbildningen, synes det inte befogat att reducera effekten av de tilltänkta åtgärderna genom en snäv formell tolkning av det inledningsvis omnämnda villkoret. En sådan kan undvikas om problematiken beaktas vid utformningen av de tillämpningsföreskrifter som kommer att utfärdas. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad i motionen anförts.
mot · FX021570 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:7 angående tillfälligt utbildningsbidrag till företag. I propositionen 1974:7 föreslår regeringen att högst . skall utgå och anställd som deltar i utbildning vid foretag där påtaglig risk föreligger för permittering eller avskedande av arbetstagare. Utbildningen skall vara skild från produktionen, avtalsmässig lön utgå och stödet beviljas arbetsgivare i alla näringsgrenar utom statlig och . Bidraget skall kunna utgå för utbildning som påbörjas efter . I den framställning till regeringen från AMS som ligger till grund för propositionen har AMS utöver bidraget på . till lön och lönebikostnad även föreslagit ett bidrag på . till företagens utbildningskostnader. Denna utformning och omfattning av bidraget har framkommit som resultat av de överläggningar som förts mellan arbetsmarknadsparterna inom AMS. Det finns grundad anledning anta att motiven för detta ställningstagande varit en strävan att kombinera en rimlig och rättvis fördelning av kostnaderna med en önskan om ett så positivt gensvar som möjligt från företagens sida. AMS:s förslag innebär i princip en lika fördelning av uppkommande kostnader mellan staten och berörda företag. Det förefaller därför mindre välbetänkt att reducera effekten av de av AMS föreslagna åtgärderna genom att inte ta med det särskilda bidraget på . Särskilt för de mindre företagen har detta bidrag en stor faktisk men också psykologisk betydelse. Från statsfinansiell synpunkt torde även ett förhållandevis generöst men tillfälligt utbildningsstöd vara att föredra framför ökad friställning av arbetskraft. Med stöd av det anförda hemställs att måtte besluta att det tillfälliga utbildningsbidraget till företag på . kompletteras med ett bidrag på högst . för utbildningskostnader i enlighet med fram ställning från av . () () HANS () () GOTAB 74 5825 S 1974
mot · FX021572 · 1974-01-26 00:00:00 — om ett fullständigt föreningsrättsskydd för arbetstagare. har avslagit motioner från vårt håll om ändringar i lagen om förhandlings- och föreningsrätt. Ändringsförslagen har bl. a. varit motiverade av den nuvarande lagstiftningens brist på skydd för arbetssökande och kritik mot det s. k. mätningsmonopolet. Detta tar sig uttryck i att en arbetsgivare med hänvisning till kollektivavtal kan vägra utföra mätning tillsammans med fackförening, som inte utgör motpart i kollektivavtalet, och ändå göra avdrag på ackordsersättning för anställda som tillhör sådan fackförening. En annan fråga gäller förhandlingsrätten för en facklig organisation som företräder viss mindre del av medlemmarna i en yrkesgrupp. Enligt 4 § lagen om förenings- och förhandlingsrätt tillkommer förhandlingsrätt bl. a. förening av arbetstagare, vari de ifrågavarande arbetstagarna är medlemmar. Formellt föreligger alltså skyldighet för en arbetsgivare att träda i förhandling med en arbetstagarförening, oberoende av hur många medlemmar inom ifrågavarande yrkesgrupp föreningen företräder. I praktiken innebär dock nuvarande ordning ofta att fackliga organisationer som företräder minoritetsgrupper inte får förhandla på lika villkor som majoritetsorganisationen utan har att i efterhand antaga eller förkasta ett träffat avtal. Mot denna bakgrund är det angeläget att lagstiftningsvägen åstadkomma en närmare precisering av förhandlingsrättens innebörd. riksdag uttalade bl. a. med anledning av en motion om detta från att en översyn borde ske. fick därefter i uppdrag att göra en allmän översyn av arbetsfredslagstiftningen. Kommittén beräknas slutföra sitt arbete . Ett beslut om sådan ändring i lagen om förenings- och förhandlingsrätt, att fullständigt föreningsrättsskydd tillkommer alla arbetstagare, bör alltså kunna fattas av årets riksdag. På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till vad som anförts hemställes att beslutar sådan ändring i lagen om förenings- och förhandlingsrätt, att fullständigt föreningsrättsskydd tillkommer alla arbetstagare.