mot · FX021055 · 1974-01-25 00:00:00 — om stöd till löntagarorganisationerna för forskningsuppdrag till universitet m. fl. Industrin och näringslivet har ett starkt grepp över den forskning och det utvecklingsarbete som bedrivs i vårt land. Samhället satsar betydande belopp för att stödja industrins forsknings- och utvecklingsarbete. Enligt en av revisorer företagen undersökning uppgick den totala satsningen på forskning och utveckling i till mer än 2 500 milj. kr. Över hälften av detta belopp betalas av skattebetalarna via statsbudgeten. Dominerande betalningsmottagare är industrin samt universitet och högskolor. Motivet för samhällets starka stöd till industrin är enkelt och klart; det är ett samhällsintresse att se till att industrins internationella konkurrenskraft bibehålls på en hög nivå. Denna målsättning är gemensam för såväl företag som löntagare. På så sätt uppnås en hög effektivitet och en snabb expansionstakt inom svensk industri, vilket utgör en grundval för en fortsatt hög löneutbetalningsförmåga. Också universiteten och högskolorna stöttar upp industrin i dessa strävanden. Där utbildas de flesta av de forskare som sedan går över i industriell verksamhet. Industrin lägger dessutom ut forskningsuppdrag på olika högskoleinstitutioner och kan på så sätt få tillgång till viktiga basforskningsresurser till en billig kostnad. När enskilda forskare vid universiteten vänder sig ut till det omgivande samhället och söker kontakt och uppdrag har det traditionellt gällt näringslivet och de stora företagen. I och för sig har detta inte varit så underligt. Det har helt enkelt varit lättast att få pengar och förmåner från dem som kan betala ordentligt. På så sätt har näringslivet direkt och indirekt kommit att styra en mycket betydande del av forskningen vid universitet och högskolor. Enigheten kring målsättningen att stödja industrins teknologiska förnyelse bör emellertid inte få dölja att företag och löntagare har skilda intressen i andra avseenden. En teknologisk utveckling som leder till en ökad stress i arbetet, till ökade olycksfallsrisker, större monotoni och mindre möjligheter för den anställde att påverka sin arbetssituation och över huvud taget att överblicka en alltmer komplicerad företagsorganisation är inte i fackföreningsrörelsens intresse. Eftersom det varit företagen som varit beställare av den nya tekniken har det varit så att dessa i första hand sökt att ensidigt tillgodose Av den anledningen har vi inte heller flitt en teknisk utveckling, som i tillräcklig utsträckning beaktat de mänskliga och sociala aspekterna när det gäller teknikens utformning. Det kortsiktiga lönsamhetsintresset har blivit det primära. Skall de anställda och deras organisationer fä ett större inflytande över utformningen av de tekniska och organisatoriska innovationer som i snabb takt introduceras inom näringslivet måste man gå fram på två vägar. Det ena sättet är att lagstiftnings- och förhandlingsvägen öka löntagarnas möjligheter att säga nej till sådana tekniska förändringar som upplevs som entydigt negativa. På detta område har i vårt land påbörjats ett utredningsoch lagstiftningsarbete. Målsättningen är en allmän utvidgning av förhandlingsrätten så att de anställdas organisationer också skall kunna få till stånd förhandlingar om de viktigare tekniska och organisatoriska förändringarna inom företagen. Den andra vägen är mera offensiv. De anställdas organisationer måste se till att de aktivt kan påverka den teknologiska utvecklingen på sådana sektorer som är de mest centrala från löntagarsy npunkt. En sådan målsättning kräver ekonomiska resurser för att hos oberoende forskare och tekniker kunna beställa alternativa tekniska lösningar - eller modifieringar i existerande system - som bättre tillgodoser de anställdas intressen. Den snabba teknologiska utvecklingen gör att fackföreningsrörelsen löper risk att komma på mellanhand vid tekniska och organisatoriska förändringar inom företagen. Man tvingas att ta ställning till komplicerade teknologiska förändringar en och en, utan tillräcklig möjlighet att se ändringarna i ett större sammanhang och de alternativ som kan finnas. Ett belysande exempel utgör datateknikens introduktion inom svenskt näringsliv. Dennas utformning har främst bestämts av företagsledningens-beställarens behov. Data samlas här in om förhållandena inom produktionen och används till att effektivisera företagets planering och styrning. Genom att företagsledningen snabbare kan få fram uppgifter och bättre hålla ordning på en större mängd data med den nya tekniken så ökar möjligheterna till en starkare och mera direkt styrning av varje anställds arbete. Många anställda har fått uppleva att när det gäller såväl arbetstempo som innehållet i arbetet och lönesättningen så ökar styrningsgraden uppifrån. Att det blir så är emellertid inte en nödvändig förutsättning av datateknikens introduktion. Datatekniken är i själva verket tvärtom utomordentligt flexibel. Den kan i princip anpassa sig till varje vettigt användarönskemål. Datateknikens utveckling är bara ett exempel på varför det är viktigt att de anställdas organisationer ges resurser så att också de - och inte bara företagsledningen - får möjlighet att påverka teknikens utveckling mera aktivt. Det behuvs också viss forskning exempelvis på företagsdemokratins område, när det gäller arbetsmiljön osv., som helt och hållet kan styras av löntagarorganisationerna oberoende av företag och myndigheter. Balansen mellan företagens inflytande över forskning och utveckling och de anställdas skulle något litet kunna förbättras om löntagarorganisationerna gavs ett visst ekonomiskt stöd för att kunna beställa forskning främst från universitet och högskolor. Man kan här tänka sig att staten för detta ändamål inledningsvis ger förslagsvis en krona per medlem och år till varje huvudorganisation på löntagarsidan. Beloppet skulle främst användas till att beställa forskning vid universitet och högskolor. På så sätt skulle det också kunna skapas en viss balans i förhållande till den industribeställda uppdragsforskningen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer jag att begär att Kungl. Maj.t utreder frågan om ekonomiskt stöd till löntagarorganisationerna att användas för forskningsuppdrag bl. a. till universitet och högskolor.