mot · FX021306 · 1974-01-26 00:00:00 — om ökat bidrag till hälso- och sjukvård för studerande. Förslaget i Kungl. 1974:1 att det statliga stödet till studerandehälsovården skall utgå med . per studerande upp till 10 000 och . för varje ytterligare studerande innebär att anslaget/ studerande i fast penningvärde minskar för alla kårorter. Eftersom kostnaderna för studerandehälsovården stiger väsentligt snabbare än konsumentprisindex, medför detta allvarliga problem. De automatiska kostnadsstegringarna kommer troligen att överstiga . Med det föreslagna bidraget kommer inte någon kårort att få rimlig kompensation för kostnadsökningarna. Detta gäller såväl större som mindre kårorter och är särskilt beklagligt mot bakgrund av det dokumenterat stora behovet av sjuk- och hälsovård bland studerande. Den studiehindersutredning som utförts i av studentkårers centralorganisation och psykologiska institutionen vid visar att av de studerande har eller har haft så allvarliga fysiska eller psykiska problem att det har försenat deras studier. I många fall har det visat sig att den uppläggning som studerandehälsovården har betydligt bättre än den öppna vården har kunnat tillgodose de studerandes behov av sjuk- och hälsovård. Studerandehälsovården är också för samhället en mycket billig vårdform. Samhället får mer för varje krona i anslag inom studerandehälsovården än inom landstingens öppna vård. De studerande bidrar också med avsevärda belopp genom kollektiv uttaxering, vilket givetvis ytterligare starkt ökar utdelningen på den samhälleliga insatsen. Förutom att den i propositionen föreslagna bidragsökningen för upp till 10 000 studerande är ytterst ringa, föreslås ingen som helst ökning för studerande över 10 000 vid en kårort. Detta får mycket svåra konsekvenser för studerandehälsovården vid de större kårortema, , , och . Totalt innebär det att en sedvanlig höjning med . inte kommer till stånd. Den nuvarande konstruktionen av bidraget tillkom under uppbyggnadsskedet av studerandehålsovården. Det finns flera skäl som talar för en förändring av bidragssystemet. a. kan studerandehälsovårdens organisation på de olika kårorterna inte anpassas till fluktuationer i studerandetillströmningen. I studerandehälsovårdsutredningens uppgifter ingår att se över bidragets utformning. I avvaktan på utredningens resultat föreslås därför ingen omfattande förändring av bidragets konstruktion. För att studerandehälsovården skall kunna få ett värdemässigt oförändrat bidrag bör dock bidraget för /75 fastställas till åtminstone av bidraget 1973/74. Den traditionella uppskrivningen av anslaget med . per studerande och år innebär att ökningen i procent minskar . Detta är otillfredsställande och drabbar studerandehälsovården vid såväl de mindre som de större kårorterna. Så ett konkret exempel på vad statsverkspropositionens beslut innebär i praktiken. De studerande i satsar via kåravgiften en bra bit . på sin sjuk- och hälsovård. Statsverkspropositionen föreslår en höjning med , dvs. hälsovårdsbudget omfattar 1,2 milj. kr. Statsbidragshöjningen ökar intäktssidan med knappt en procent, som hjälp till de automatiska kostnadsstegringarna. Statsverkspropositionens förslag innebär att de mindre kårorterna ges en statsbidragshöjning med 7 å . Varför de större kårorterna diskrimineras genom att bara få hälften eller mindre framstår som ofattbart med tanke på den stora och värdefulla verksamhet som byggts upp där. Med hänvisning till ovanstående föreslås att 1973/bidrag till studerandehälsovården uppräknas för vaije enskild kårort för /75.