mot · FX021152 · 1974-01-25 00:00:00 — av herrar och i om ökat anslag till Särskilda stödåtgärder i glesbygder. Jord- och skogsbruket utgör de betydelsefullaste näringarna i landets glesbygder. Det är dessa båda näringar som ensamma eller i kombination med turism, mindre industri och hantverk skapar försörjningsunderlaget. I vissa bygder har i synnerhet jordbruksproduktionen upphört, och de konsekvenser det medfört verifierar påståendet att denna näring i kombination med skogsbruket utgör den sysselsättningsmässiga ryggraden. Det är mot den bakgrunden synnerligen nödvändigt att även denna del av näringslivet ges möjligheter att fortleva, om samhället menar allvar med talet om bättre regional balans och ökad jämlikhet mellan människorna. Den dominerande produktionen inom jordbruket i norra och därmed i de mest utpräglade glesbygderna är mjölkproduktionen. Den är i hög grad sysselsättningsskapande, och statsmakterna har genom särskilda bidrag och även produktstöd sökt stödja tillkomsten av rationella företag. Av tradition är jordbruksdriften ett arbete för hela familjen, och inte minst är det ett sysselsättningstillskott för kvinnorna. Även om jordbruksföretagen förändrats till större enheter, finns det dock ett mycket stort antal jordbruk som utgör en deltidssysselsättning och främst sköts av kvinnorna. Även om åtgärder sätts in för att strukturrationalisera jordbruksföretagen torde många komma att bestå som mindre enheter, beroende på bl. a. att de strukturella förhållandena i bygden är sådana. Det är emellertid synnerligen betydelsefullt enligt vår åsikt att även den sysselsättningen får bibehållas av dem som så önskar. Genom utglesningen och de försämrade kommunikationerna uppstår emellertid inte sällan betydande problem vid uppsamlingen av mjölken. Det är en färskvara som från dessa mindre enheter i regel måste hämtas i flaskor. Insamlingen av mjölk är i regel ordnad genom särskilda körlinjer, men ibland utnyttjas även det allmänna kommunikationsnätet. Om körlinjerna är långa och produktionen starkt utglesad, blir kostnaden per kilogram mycket hög. I vissa fall har det av kostnadsskäl blivit omöjligt att upprätthålla vissa körlinjer, som då fått läggas om. När hämtningen upphört har också sysselsättningen fallit bort. De totala uppsamlingskostnaderna för mjölken inom norra är enligt gjorda beräkningar ca 16 milj. kr. högre än vad de skulle ha varit, om kostnaden per kilogram motsvarat medelfraktkostnaden för övriga delar av landet. Därtill kommer att många producenter i norra har lång väg till kör- eller busslinjerna. Dessa linjer måste dras efter relativt stora vägar, som är framkomliga året runt för lastbilar och bussar. Producenterna får då själva svara för transporterna från gården till uppsamlingsplatsen vid körlinjen. kan detta vara en allvarlig kostnadsbelastning och ett hinder för fortsatt produktion. Det särskilda mjölkpristillägg som utgår i norra kan inte helt kompensera de merkostnader som här behandlats. Dessutom utgår detta stöd generellt till geografiskt stora områden, medan fraktkostnaderna kan variera starkt mellan olika bygder och gårdar beroende på belägenheten i förhållande till andra gårdar och områden med mjölkproduktion eller till allmänna kommunikationer. Av anslaget under i statsverkspropositionens bilaga 13 punkten E 2. Särskilda stödåtgärder i glesbygder betalas kostnader för försöksverksamhet i form av stöd till hemarbete i vissa glesbygder. Avsikten med stödet är att kompensera de merkostnader som uppstår i samband med produktion i glesbygderna, t. ex. ökade fraktkostnader. Detta har aktualiserats för att förbättra levnadsförhållandena för befolkningen i dessa områden. Denna stödform bör enligt vår mening också kunna tillämpas för att förbilliga uppsamlingen av mjölk, eftersom mjölkproduktionen är en form av hemarbete och dessutom utgör ett mycket viktigt sysselsättningsunderlag i glesbygderna i norra . Genom åtgärder för att bibehålla mjölktransporterna till ytterområdena upprätthålls ett dagligt kommunikationsmedel som möjliggör hemsändning av dagligvaror. Staten anvisar i årets statsverksproposition (bil. 12 D 8) medel för hemsändningsbidrag. Om de dagliga mjölktransporterna upprätthålls möjliggörs emellertid rationella och billiga hemtransporter av dagligvaror, och hemsändningsbidragen blir lägre som en betydelsefull sysselsättning upprätthålls. De berörda mejeriföretagen i norra bör således ges möjlighet att från anslaget för särskilda stödåtgärder erhålla bidrag för bibehållande av mjölklinjer i de glesare ytterområdena för att täcka de merkostnader de därmed åsamkas. Anslag bör vidare kunna utgå till enskilda producenter för de extraordinära kostnader de åsamkas för transporter av mjölk från gården till uppsamlingsplats vid körlinje. Fördenskull föreslår vi att anslaget uppräknas med 2 milj. kr. Företagarföreningarna skall enligt Kungl. Majits förslag administrera även det s. k. IKS-stödet. De har genom ett flerårigt arbete med glesbygdsverksamheten förvärvat en ansenlig erfarenhet på olika glesbygdsproblem och torde på ett tillfredsställande sätt kunna bedöma och administrera det fraktstöd som vi ovan föreslagit. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar 1. att anvisa under punkten E 2. Särskilda stödåtgärder i glesbygder, bil. 13 i statsverkspropositionen, 2. att hemställa hos Kungl. Maj:t om regler för bidrag till uppsamling av mjölk i glesbygder. PER () ()