ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX021236 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om avdragsrätt vid inkomsttaxeringen för gåvor till religiösa ändamål m. m. I samband med den debatt som följde, sedan 1968 års beredning om stat och kyrka framlagt sitt förslag 1972, framstod det som uppenbart att stor enighet rådde om att, hur än den egentliga kyrkastat-frågan löstes, måste de fria trossamfunden få bättre arbetsvillkor. Deras möjligheter är hårt beskurna. Den svenska skattepolitiken, som i stort jämställer samfund och ideella organisationer med vanliga företag, exempelvis i fråga om arbetsgivaravgift, har inneburit ständigt nya pålagor. Ett samfund har emellertid inte som ett företag några möjligheter att kompensera sig. De fria samfunden måste till stor del finansiera sin verksamhet med gåvor från enskilda. Statsmakterna är inte omedvetna om trossamfundens trängda ekonomi. utgår ett direkt bidrag till de fria trossamfundens verksamhet. Detta är emellertid dels i och för sig otillräckligt, dels principiellt oacceptabelt för många samfund, som inte anser sig kunna ta emot direkta bidrag av staten, eftersom detta enligt deras mening medför en inskränkning i deras oberoende. Vi föreslår därför att avdragsrätt vid inkomstbeskattning införes för gåvor till ideell verksamhet. Härvid bör inte bara religiösa samfund utan även andra ideella och humanitära organisationer medtagas. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslag angående införande av rätt för fysiska personer till begränsat avdrag vid beskattningen för gåvor till bl. a. religiösa ändamål. () () HANS NYHAGE(m) () () . NISSER (m) () ()
mot · FX021239 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående företagens uppgiftsskyldighet. Samhället ålägger företagen att inlämna ett stort antal uppgifter. Det rör sig om ett 150-tal uppgifter, som skall lämnas av varje företag . Sammanlagt torde inemot tusentalet uppgiftsskyldigheter föreligga. Företagen erhåller ej någon ersättning för arbetet med uppgiftslämnandet och ej heller för arbetet med skatteuppbörd åt samhället. Enligt direktiven till utredningen om företagens uppgiftsplikt skall utredningen ej behandla frågan om ersättning till företagen för uppgifts- och uppbördsarbetet. Uppgifts- och uppbördsarbetet är särskilt betungande för mindre företag. Det inträffar icke sällan att företagare t. o. m. avstår från att anställa personal med hänvisning till uppgifts- och uppbördsarbetet även i sådana fall där anställd personal hade varit företagsekonomiskt motiverad. Det är enligt vår mening angeläget att utredningen om företagens uppgiftsplikt förses med tilläggsdirektiv och att utredningen genom dessa tilläggsdirektiv får i uppdrag att behandla även frågan om ersättning till företagen för uppgifts- och uppbördsarbetet. Ett särskilt problem anmäler sig i samband med behandlingen av företagens uppgiftsplikt; det gäller företagens uppgiftsskyldighet under semestertid. Enligt rådande bestämmelser skall vissa uppgifter inlämnas till även . Härutöver skall källskatt och preliminärskatt redovisas och inbetalas. Möjligheterna för mindre företagare att få en sammanhängande ledighet under exempelvis juli månad försvåras avsevärt av samhällets uppgiftskrav. Det framstår enligt vår uppfattning som önskvärt att företagens uppgifts- och skatteredovisningsskyldighet under semestertid minskas. Ett annat problem av mer speciell karaktär gäller det genomförda informationssystemet för utbyte av information mellan myndigheter och företag enligt lagen om uppgiftsskyldighet i vissa planeringsfrågor. Med stöd av denna lag har delegationen för informationssystemet, med hjälp av , inhämtat uppgifter, som i annat sammanhang redan inhämtats av SCB. Företagen får således en ytterligare uppgiftsbörda, genom att SCBs sekretessbestämmelser inte kunnat avpassas till kraven enligt lagen om uppgiftsskyldighet. Dessa bestämmelser bör justeras - även om SCB därvid får vidkännas en mindre kvalitetsförsämring av uppgifterna i företagsstatistiken. Av principiellt större vikt är emellertid att ytterligare uppgiftsskyldighet ej lägges på företagen innan utredningen om företagens uppgiftsplikt slutfört sitt arbete. Mot bakgrund av vad som anförts hemställes 1. att hos Kungl. Maj:t anhåller om tilläggsdirektiv till utredningen om företagens uppgiftsplikt med den innebörden att utredningen även skall behandla frågan om ekonomisk ersättning för företagens uppgifts- och uppbördsarbete, 2. att hos Kungl. Maj:t anhåller att ett vidgat dispensförfarande införs avseende företagens skatteuppbörd och statistikuppgifter under semestertid, 3. att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna att företagen ej bör belastas med ytterligare uppgiftsskyldigheter i avvaktan på det förslag som väntas från utredningen om företagens uppgiftsplikt. . NISSER (m) N. () i Trobro () () () () () ()
mot · FX021241 · 1974-01-26 00:00:00 — Motioner nr 1241 1974 av i m. fl. om särbeskattning av äkta makar med gemensam firma. Den tidigare avskaffade sambeskattningen gäller fortfarande för makar som gemensamt driver en rörelse under företagsformen enskild firma. Nuvarande bestämmelser drabbar en kvarts miljon företag inom småindustri, handel, hantverk och jordbruk. Den ena maken skattas för bådas arbete, vilket med progressiviteten i gällande skattesystem ger ett oförmånligare resultat än särbeskattning. I den enskilda firman får den ena maken inte rätt till sjuklön eller pension i förhållande till utfört arbete eftersom vederbörande hänförs till kategorin hemmamake. Genom höjningen av lägsta aktiekapital kommer denna grupp att öka i antal, vilket talar för behovet av en snar förändring. Därvid bör lämpligtvis den totala inkomsten delas efter varje makes arbetsinsats. Med stöd av det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller att skatteutredning anmodas att framlägga förslag till särbeskattning av äkta makar som arbetar i enskild firma. L. () i PER () i Gäddvik () ()
mot · FX021242 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om särskild skattebefrielse för nyetablerade företag. Två pågående undersökningar om nyetableringen inom industrin pekar mot samma resultat, nämligen att nyetableringen avtagit. I ett avseende ger de två undersökningarna ett och samma besked: nyföretagandet inom industrin nådde en höjdpunkt 1965 för att därefter minska. om nyetablering och nedläggning inom metall-, verkstads- och plastbearbetande industri åren 19541970 visar klart att antalet nedlagda arbetsställen överstiger antalet nya arbetsställen . Arbetet med de tre studerade branscherna bedrivs inom () av du och väntas föreligga i tryckt form . har antalet arbetsställen gått ned och antalet anställda i de studerade branscherna stagnerat. En delstudie av nämnda undersökning i nedgången av antalet företag och även antalet anställda finns redovisad i metallmanufakturutredningens bilagedel, SOU 1973:30, s. 321333, Etablering och nedläggning av självständiga företag i metallmanufakturindustrin 1954-1970. Där framgår att nyföretagandet kontinuerligt minskat i den berörda branschen. Utvecklingen inom industrin som helhet är sannolikt ännu sämre än för ovannämnda relativt sett bättre branscher. En enkätstudie inom hela industrin åren 19631969 som har verkställts av på ger även besked om att antalet nyetablerade företag minskat efter 1965. I utlandet förekommer på flera håll särskilda stöd för nyetablering av företag. Ett väsentligt inslag i sådana stöd är olika former av skattebefrielse. Exempelvis har och ytterligare åtta länder i Fjärran Östem en skattebefrielse för nyetablerade företag som i de flesta fall uppgår till efter att produktionen kommit i gång. Även andra former av stimulansåtgärder förekommer i kombination med skattebefrielsen, såsom extra stora eller engångsavskrivningar. Det antas att dessa åtgärder för att stimulera nyföretagandet starkt bidragit till det ekonomiska uppsvinget. Det kan nämnas att den genomsnittliga ökningen av bruttonationalprodukten (BNP) för de tolv länderna var ; motsvarande ökning i var . Med hänsyn till den bristande viljan till nyföretagande och de problem som är förenade med detta synes det nödvändigt att stimulera nyetableringar, eventuellt efter mönster som förekommer utomlands. Stimulansen är särskilt angelägen i glesbygdsområden på grund av de höga samhällskostnader som är förenade med urbaniseringen. nödvändigheten att det ständigt sker ett nytillskott av vinstgivande företag skulle vi sålunda vilja föreslå att företagsskatteberedningen prövar införandet av ett särskilt system med skattebefrielse alternativt nedsatt skatt vid nystart av företag att gälla under förslagsvis en femårsperiod. Med stöd av det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller att företagsskatteberedningen, för att öka nyföretagandet, prövar frågan om särskild skattebefrielse alternativt nedsatt skatt för nyetablerade företag att gälla under förslagsvis från företagets start. . NISSER (m)
mot · FX021244 · 1974-01-26 00:00:00 — om restitution av mervärdeskatt på byggnadsmateriel. Antalet påbörjade lägenheter har minskat kraftigt. var siffran cirka 105 000, 1972 drygt 98 000 och påbörjades endast 35 650 lägenheter. Även för senare delen av 1973 torde byggandet ligga på samma låga nivå. De planer som f. n. finns antyder ett byggande, som i bästa fall når upp till nivå. Denna situation har lett till arbetslöshet bland byggnadsarbetare men också bland dem som är sysselsatta i företag som försörjer byggbranschen, t. ex. byggnadsmaterielindustrin. som antalet nyproducerade lägenheter minskar, ökar hyreskostnaderna och når upp till en nivå, som medför problem för många familjer. Bostadspolitikens mål att ge alla en god bostad till rimligt pris kan bli svårt att uppfylla. Om mervärdeskatten på byggnadsmateriel restituerades, skulle man kunna stimulera bostadsbyggandet. Detta skulle i sin tur få ganska breda konjunkturstimulerande följdverkningar. Vidare kunde kostnaderna för nyproduktionen sänkas, vilket i sin tur skulle leda till lägre boendekostnader. En ytterligare motivering är att vi har haft och väntas få en stark stegring av priset på byggnadsmateriel. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att genomföra en restituering av mervärdeskatten på byggnadsmateriel.
mot · FX021245 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående samtaxeringen av föräldrar och barn. har genom lagstiftning i olika sammanhang sökt jämställa fosterbarn, styvbarn och adoptivbarn med makars gemensamma barn. En sådan likställighet är önskvärd. I speciella fall har emellertid denna strävan fått helt orimliga konsekvenser. I lagen föreskrivs att hemmavarande barns förmögenhet skall samtaxeras med föräldrarnas förmögenhet. Detta beslutades för att hindra att föräldrar i syfte att minska sin förmögenhetsskatt skrev över tillgångar på sina barn. Lagen kan däremot inte ha varit avsedd att tvinga föräldrar, som sker, att betala högre skatt för att de har vårdnaden av fosterbarn som ärvt kapital av biologiska släktingar. Inte heller kan avsikten ha varit att barn som ärvt en biologisk förälder skall samtaxeras med en styvförälder. Eftersom lagen dessutom inte är tillämplig på sammanboende, såvida de inte tidigare varit gifta eller har gemensamma barn, kan förhållandet få diskriminerande följder för dem som önskar ingå äktenskap. Detta torde knappast ha varit meningen. Det är mot denna bakgrund angeläget att från samtaxeringen med föräldrarna undanta sådana förmögenheter som styvbarn eller fosterbarn erhållit av biologiska släktingar. I anslutning till att myndighetsåldern sänks, bör även åldersgränsen för samtaxering generellt sänkas till . På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderlig författningstext. Mot bakgrund av ovanstående hemställes att hos Kungl. Maj :t anhåller om 1. att från samtaxering med föräldrarna undantas sådana förmögenheter som innehas av deras styvbarn och fosterbarn, 2. att åldersgränsen för samtaxering i övrigt mellan barn och föräldrar sänks till i samband med sänkning av myndighetsåldern.
mot · FX021246 · 1974-01-26 00:00:00 — Nr 1246 av m. fl. om ändrade regler rörande förlustutjämning i familjebolag. Ungefär industrianställda i vårt land är anställda i familjeföretag (fåmansföretag), i allmänhet små eller medelstora företag i aktiebolagsform. Familjebolagens utveckling är av betydelse också för de inom storföretagen anställda. Familjeföretagen är nämligen ofta underleverantörer till storföretagen och vidare sker genom företagsköp, med eller utan efterföljande fusion, och genom börsintroduktion en fortlöpande överflyttning av familjeföretagens verksamhet till storföretagen. Av dessa och andra skäl är det angeläget att omotiverade hinder inte reses för familjebolagens fortbestånd och utveckling. Ett sådant hinder är gällande regler om förlustutjämning vid inkomstbeskattningen. Enligt nu gällande lag - Förordningen om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst, §§8 och 9 tappar i regel familjebolagen rätten till förlustutjämning, om aktieöverlåtelser förekommit. Detta gäller även om bolagets verksamhet varit helt oförändrad och alltså inte alls påverkats av aktieöverlåtelserna. Någon motsvarande begränsning av storföretagens kvittningsrätt föreligger icke. Följande exempel visar ett företag med helt oförändrad verksamhet som på grund av aktieöverlåtelse förlorade rätten till förlustutjämning och därmed väsentligt försämrade sin ekonomi. Ett fåmansbolag gjorde en anställd till partner och tilldelade denne av aktierna. Vid taxering uppkom ett underskott genom utnyttjande av ett investeringsavdrag. Eftersom aktieöverlåtelse hade ägt rum förlorades rätten till förlustutjämning och därmed också investeringsavdraget. Eftersom tolkningen av förordningen med all säkerhet blivit strängare än vad som ursprungligen avsetts, anser vi att den nuvarande diskrimineringen av familjebolag vid förlustutjämning bör avskaffas. Med stöd av det ovan anförda hemställes att hos Kungl. Maj :t anhåller om sådant förslag att vid oförändrad verksamhet men vid nytt ägarförhållande den nuvarande diskrimineringen av familjebolag vid förlustutjämning bringas att upphöra.
mot · FX021248 · 1974-01-26 00:00:00 — Nr 1248 av m. fl. om sänkning av arvs- och förmögenhetsskatten på familjeföretag. Familjeföretagen är i vårt land utsatta för ett problem vars motsvarighet inte förekommer i andra industriländer. Arvs- och förmögenhetsskatterna toppar den internationella skatteligan och försätter därmed familjeföretagen i en sämre konkurrenssituation än inhemska företag med spritt ägande och utländska företag över huvud taget. Den svenska arvsskatten är högst i och bör vid en ändring åtminstone anpassas till genomsnittlig europeisk nivå. Mellan bröstarvingar är skatten i högst , medan genomsnittet för högsta skattesats i är . Förmögenhetsskatten å andra sidan är i vårt land progressiv, medan motsvarande skatt i utlandet är proportionell med skattesatser som varierar mellan 1/, betydligt lägre än de procentsatser på som förekommer i vårt land. En sänkning av arvsskatten är brådskande, eftersom den i sin nuvarande utformning leder till engenerationsföretag. Gällande ordning hotar effektivt familjeföretagens existens som familje- och fåmansbolag. Exempelvis kan det ej vara rimligt att skatten på en arvslott av 1 milj. kr. mellan föräldrar och barn utgör hela . Förmögenhetsskatten bör likaså sänkas för att inte minst öka antalet anställda i familjeföretag. Reduktionsreglerna har inte kunnat tillämpas av 2/3 av antalet familjeföretag. Problemet har förvärrats genom ett riksdagsbeslut , varigenom företagaren inte längre får låna i företaget för att betala förmögenhetsskatten. Detta innebär att han inte bara drabbas av progressionen i förmögenhetsskatten utan även av progressionen i inkomstskatten, varvid större belopp måste tas ut än om han ur bolaget hade kunnat låna beloppet till förmögenhetsskatt. Eftersom mark, byggnader och inventarier ingår vid värderingen av företaget kan en relativt blygsam rörelse betinga höga förmögenhetsvärden, som genom koncentration till en eller få personer medför betydligt hårdare beskattning på innehavaren och därmed på företaget än på företag med spritt ägande. Detta gör att den ekonomiska påfrestningen på de ofta mindre familjeföretagen är avsevärt större än för de stora aktiebolagen. Företagets storlek är således inte det helt avgörande utan fördelningen av ägandet. av företagen i utgörs av familjeföretag med mindre än 50 anställda. För att fler arbetskraftsintensiva företag av denna typ skall nystartas och redan befintliga företag skall undvika nedläggning och i stället växa vidare och utvecklas, är det helt nödvändigt att arvs och förmögenhetsskatten inte diskriminerar denna företagstyp, som är av stor och avgörande betydelse för en geografiskt spridd sysselsättning och ekonomisk utveckling. Med stöd av det ovan anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om skyndsamma åtgärder för att anpassa den diskriminerande arvs- och förmögenhetsskatten på familjeföretag till en lägre, genomsnittlig europeisk nivå. () HANS () ()
mot · FX021250 · 1974-01-26 00:00:00 — om skattebefrielse för folkpensionär beträffande det särskilda pensionstillägget för . Vid den s. k. skattereform som genomfördes års riksdags höstsession och som innebar befrielse från skyldigheten att via skattsedeln erlägga pensionsavgift, beslöts att pensionärerna skulle kompenseras genom ett extra tillägg till folkpensionen. Beloppet bestämdes till . men höjdes på grund av prishöjningarna till . Man kan ha delade meningar om beloppets storlek, men det är inte den frågan som behandlas i denna motion. Men visst finns det anledning konstatera att det pensionärerna här får är ganska litet jämfört med den skattesänkning på . som skattebetalare i aktiv ålder och i medelinkomstklass erhåller. Men till detta kommer att pensionärer, som har statspension eller av andra skäl kommer upp till skattepliktig inkomst, får betala skatt också på detta extra tillägg till folkpensionen och får kanske behålla endast en mindre del av de . Har pensionären därtill någon anställd, t. ex. en hushållerska, får han därjämte betala den ökade arbetsgivaravgift som blev en följd av skattereformen. Det är inte underligt om reformen skapat missnöje bland pensionärer, som sett hur olika den s. k. skattereformen verkar. Det är visserligen ett litet belopp det är fråga om, men det vore ändå en liten gärd av rättvisa mot berörda pensionärer, om det extra pensionstillägget vore befriat från skatt. Under hänvisning till det anförda hemställs att måtte besluta att det särskilda pensionstillägg som utgår för till alla folkpensionärer befrias från skatt.
mot · FX021252 · 1974-01-21 00:00:00 — av m. fl. angående skatten på bingospel. De ideella föreningarna, särskilt inom idrotten och ungdomsverksamheten, arbetar under mycket svåra ekonomiska förhållanden. samlar i sina 51 specialförbund och 23 distriktsförbund samt i sina 14 000 föreningar med 23 000 sektioner drygt 2 miljoner medlemmar och utgör därmed landets ojämförligt största frivilliga sammanslutning för fysisk rekreation och friskvård. Bland dessa 2 miljoner medlemmar finns ett mycket stort antal ungdomar bland vilka det bedrivs ett socialt fostrande ungdomsarbete, som från samhällets sida måste anses vara mycket värdefullt. Mot den bakgrunden får det ses som mycket angeläget att samhället bidrager med stöd och ekonomisk hjälp till denna verksamhet. I propositionen 1972:128, vilken antogs av majoritet, fastslogs att skatt av insatsvärdena på bingospel skall uttagas. Detta har ytterligare försvårat den ekonomiska situationen för idrottsrörelsen, särskilt för de små föreningarna. I propositionen 1972:128 säger punktskatteutredningen att man betraktade förslaget om en omläggning av bingoskatten som en i huvudsak teknisk fråga. Med hänsyn dessutom till att bingospelet skall förbehållas ideella och andra liknande intressen har utredningen i fråga om avvägningen av den föreslagna omsättningsskatten utgått från en i princip oförändrad beskattning av tidigare skattebelagt bingospel. Resultatet i verkligheten har dock blivit något helt annat än utredningen förutsatte. beskattades vinsterna över ett visst vinstbelopp, mot dagens bestämmelser om skatt på insatsbeloppet, vilket utgör betydande skillnader. har utsänt en PM, vilken innebär att tillstånd ej får beviljas om icke nettovinst av bingospel kan redovisas. Många föreningar har på grund av dessa bestämmelser tvingats upphöra med sin bingoverksamhet. För att få ekonomiska möjligheter att fortsätta sin ideella verksamhet har flera föreningar varit hänvisade till inkomsterna från bingo och lotteriverksamhet. Detta gäller ett mycket stort antal föreningar som har publikbortfall, små föreningar som över huvud taget inte har någon publik eller kan få inkomster genom andra avgifter och som också berövats möjligheten till dessa sidoinkomster på grund av de nya bestämmelserna om skatt på bingospel. Med hänvisning till det anförda hemställs1 att beslutar avskaffa skatt på bingospel där vinsten uteslutande går till ideell verksamhet. () () 1 Se även motion 1974:1537
mot · FX021254 · 1974-01-26 00:00:00 — om information till personer som gripits av polis. Information ges i många former inom samhället. Ett informationstillfälle som kanske inte har uppmärksammats är då personer gripits av polisen och står i en för dem ny och främmande situation. Många gripna inte minst oskyldigt införda står alltså plötsligt i en situation där identitet och integritet ifrågasätts och situationen i övrigt är obekant och oroande. Det är polisens uppgift och skyldighet att ge informationer om tystnadsrätt m. m., men denna information kan inte alltid tillgodogöras av den gripne. Det bör därför övervägas att sammanställa en mindre folder där de viktigaste och omedelbara rättigheterna och skyldigheterna presenteras på ett lättfattligt sätt. Polisen skall ha skyldighet att överlämna denna folder till varje gripen person, som därefter skall ges tillfälle till genomgång och erforderliga frågor. I ett humant samhälle är det angeläget att även ovan skisserad form av information meddelas. Mot bakgrund av det anförda hemställs att till Kungl. Maj:t uttalar som sin mening att en lämpligt utformad informationsfolder utarbetas och överlämnas till personer som gripits av polis. A. ()
mot · FX021255 · 1974-01-26 00:00:00 — om bekämpning av alkohol- och narkotikamissbruket inom kriminalvårdens anstalter, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1974:1329 yrkar jag att 1. hos Kungl. Maj :t begär utredning rörande i motionen angivna förslag till bekämpning av alkohol- och narkotikamissbruket inom kriminalvårdens anstalter, 2. hos Kungl. Maj:t hemställer om utredning rörande brottspåföljderna för narkotika- och alkoholmissbrukare i enlighet med vad i motionen anförts.