mot · FX021653 · 1974-03-27 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:32 med förslag till gruvlag m. m. Gruvhanteringen i vårt land har gamla anor, och vid många av våra gruvfält har gruvbrytning skett . Gruvan har för dessa malmkommuner oftast varit den enda utkomstkällan och utgjort livsnerven för den omkringliggande bygden. Hela samhällsutvecklingen har varit beroende av malmkonjunkturerna på dessa orter. Även om gruvnäringen varit betydelsefull för gruvsamhällena har den onekligen även inneburit vissa nackdelar för samhällsplaneringen. Nya malmfyndigheter, ändrade brytningsmetoder och ökade malmuttag har i flera fall lett till att bostadsproduktionen stoppats och att både villor, serviceinrättningar och vägar måst flyttas. I betänkandet Ny gruvlag har också konflikterna mellan gruvrättigheter och motstående allmänna och enskilda intressen tagits upp och vissa justeringar i de nuvarande bestämmelserna föreslagits. Med hänsyn till gruvornas betydelse vid samhällsplaneringen, sade man bl. a., är det angeläget att planeringsmyndigheterna får underrättelser om förberedelser för gruvdrift. De kommunala myndigheterna bör underrättas i förevarande fall, och detta torde enligt min mening vara lika viktigt vid frågor om utvidgning av pågående gruvdrift. Jag vill framhålla vikten av att gruvexploatörerna håller kontinuerlig kontakt med samhällets beslutande organ och informerar om och diskuterar planerade förändringar som kan inverka menligt på och rentav kollidera med den övriga samhällsplaneringen. Bestämmelserna om täktverksamhet enligt 18 § naturvårdslagen är inte tillämpliga på gruvdrift men med stöd av bemyndigande i miljöskyddslagen har Kungl. föreskrivit att gruva eller anrikningsverk inte får anläggas utan tillstånd enligt miljöskyddslagen. Problemen i fråga om miljön vid gruvdrift är måhända större vid redan existerande företag där betydande förfulande ingrepp redan gjorts i naturen. Jag tänker då bl. a. på slamdammar och högar med sligavfall eller andra avfallsprodukter som inverkar skadligt på omkringliggande växtlighet och vid torrperioder och blåst orsakar besvärande dammbildning. Strängare föreskrifter bör här komma till stånd för att ej i onödan natur förstörs och obehag vållas intillboende befolkning. Med den snabba utveckling som den moderna malmletningstekniken genomgått med magnetiska flygmätningar, geologisk kartering och blockletning, geofysiska metoder, diamantborrning osv. kan inte den enskilde på samma sätt som tidigare lockas till efterforskande och undersökning av mineralfyndigheter. Malmletningen får numera anses vara förbehållen SGU och andra tekniskt välrustade företag. Det är ur samhällets planeringssynpunkt otillfredsställande att inmutningssystemet gjort det möjligt för enskilda att inneha utmål under en följd av år och som inte närmare undersöks eller utnyttjas. Därigenom har i onödan markens användning för andra ändamål hindrats. Jag finner det tillfredsställande att i den nya gruvlagen bestämmelserna för undersökning av inmutningsområden och utmålets giltighetstid tidsbegränsats, även för det senare förefaller väl långt innan förlängning behöver begäras. Inledningsvis berördes den stora betydelse som ett gruvfält kan ha för ett gruvsamhälle och den omkringliggande bygden. Gruvan spelar en stor roll även från regionalpolitisk synpunkt. Det är därför angeläget att brytningen ej sker uteslutande med utgångspunkt från ett rent företagsekonomiskt betraktelsesätt utan att gruvdrift och undersökningar för framtagande av nya malmreserver sker under hänsynstagande till de förutsättningar som på lång sikt kan föreligga för samhällsbildning och sysselsättningar. Detta gäller inte bara järnmalmsfyndigheter i utan även på flera platser i . Med hänvisning till det anförda får jag hemställa att vid behandling av proposition 1974:32 Gruvlag hos Kungl. Maj:t hemställer om att sådana anvisningar utfärdas som innebär dels att samråd skall ske med berörda kommuner även i fråga om utvidgning av pågående gruvdrift, dels att åtgärder vidtas i syfte att eliminera sådan förfulning av miljön som bl. a. slamdammar och slighögar orsakat vid tidigare gruvdrift. GOTAB 74 7316 S 1974