mot · FX02573 · 1974-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om auktorisation av tolkar, m. m. Varje invandrare kommer på ett eller annat sätt i kontakt med samhällsorganen. Inte endast den nykomne invandraren kan behöva hjälp av tolk för att göra sig förstådd i kontakter med myndigheter. Även invandrare som har fått grundutbildning i svenska eller har bott här förhållandevis länge kan hamna i situationer där de inte kan klara sig utan hjälp av tolk. Det kan gälla situationer där de stöter på obekanta termer, där de kan riskera att förlora sin rätt därför att de inte utförligt kan argumentera för sin sak, där de kan mista sin frihet eller där de vid sjukdom kan bli otillfredsställande behandlade. Från individens synpunkt är tillgången till en kompetent tolk i sådana fall av avgörande betydelse. Också för samhällsorganen är det av vitalt intresse att ha tillgång till kompetenta tolkar för att få de ärenden de har att handlägga utredda och behandlade på ett tillfredsställande sätt. Samhällsorganen kan annars riskera att icke svensktalände personer till följd av språksvårigheter inte får den behandling som de har rätt till. Den som inte behärskar svenska kan givetvis på grund härav möta svårigheter också i många situationer som inte direkt inverkar på vederbörandes rättigheter och skyldigheter. Det gäller bl. a. möjligheterna att utnyttja den service som samhället på olika sätt ställer till förfogande, t. ex. möjligheten att delta i olika kulturaktiviteter. I sådana sammanhang kan tillgång till tolk ofta vara av stor betydelse för att invandraren skall finna sig till rätta i den nya miljön. Även från företagens och de fackliga organisationernas synpunkt uppkommer problem i kontakterna med icke svensktalande invandrare. De språksvårigheter som möter invandrare i arbetslivet har blivit en fråga med betydande räckvidd. De återverkar både på tryggheten och medinflytandet på arbetsplatsen och på produktionen. framhåller i sitt betänkande vikten av att samhällets tolk- och översättningsservice förbättras och lägger fram förslag om bl. a. tolkutbildning, auktorisation av tolkar och översättare och utökad översättningsservice åt myndigheter m. fl. I statsverkspropositionen föreläggs nu förslag angående dels tolkutbildning på högskolenivå, som skall anordnas genom yrkesinriktade studiekurser vid filosofisk fakultet, dels övrig tolkutbildning, som skall ske i form av studiecirklar och ämneskurser vid folkhögskolor. Vi hälsar dessa förslag med tillfredsställelse, eftersom en länge eftersatt funktion i samhället härigenom bör kunna avsevärt förbättras. Även om vi sålunda är medvetna om att en organiserad tolkutbildning kommer att innebära avsevärda förbättringar i förhållande till nuläget för berörda individer och myndigheter, anser vi det vara en felbedömning när statsrådet avvisar utredningens förslag om auktorisation och examination av tolkar och översättare. I propositionen föreslås att register upprättas länsvis över tolkar och översättare. Införande i registret skall ske efter anmälan av tolken eller översättaren utan prövning av kunskaper eller andra kvalifikationer. Mot bakgrund av de erfarenheter man har är detta helt otillfredsställande. Det skulle i viss mån kunna ses som en samhällelig sanktion av nuvarande allmänt och med rätta kritiserade förhållanden. Klagomål beträffande tolkars kompetens och pålitlighet framförs av myndigheter, organisationer och enskilda. Det är bl. a. uppenbart att utländska medborgare ibland faller offer för mindre nogräknade personer. När det gäller invandrartolkar måste man också ta hänsyn till rådande motsättningar inom vissa nationalitetsgrupper. Det är på grund härav särskilt viktigt att tolken har den enskilde invandrarens förtroende. Det har tyvärr förekommit att tolkar missbrukat sin ställning, i några fall genom att verka som flyktingspioner åt främmande makt. Vi anser att frågan om auktorisation och examination av tolkar och översättare liksom frågan om tystnadsplikt för dessa har stor betydelse, inte minst med hänsyn till rättssäkerhetsaspekter och till den personliga integriteten. Det har i andra sammanhang från samhällets sida framhållits att invandrare skall tillförsäkras samma rättigheter som svenska medborgare. Detta kan knappast bli fallet om inte en sanering sker på tolkområdet. Enligt vår mening bör därför besluta om regler för auktorisation och examination av tolkar och översättare. Nästan alla remissinstanser som yttrat sig över utredningens förslag delar denna vår uppfattning. De synpunkter som () anfört mot förslaget om auktorisation, och som accepterats av statsrådet, visar en brist på förståelse för de krav på rättssäkerhet som vi i andra sammanhang är mycket angelägna att slå vakt om. Det kan inte här vara fråga om konkurrensbegränsning att införa examination och auktorisation, ty de som har de kunskaper som anses nödvändiga erhåller rätten att bli registrerade. Med tanke på de områden, exempelvis polis, domstolar, sjukvård och kontakt med andra myndigheter, där det ofta är aktuellt med tolkservice kan man säga att en invandrares hela framtid kan vara beroende av att den anlitade tolken är kompetent för sin uppgift. I sjukvårdssammanhang kan det kanske t. o. m. ibland vara fråga om livet och beträffande domstolar felaktiga domslut. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att föredraganden i strid mot såväl utredningens förslag som flertalet remissinstansers åsikt avvisat förslaget om auktorisation och examination av tolkar och översättare. Enligt vår mening bör fatta beslut om införande av ett system för auktorisation och examination av tolkar och översättare. En statlig nämnd, som kanslimässigt bör knytas till statens invandrarverk, bör handha prövningarna för auktorisation och examination. bör också hos Kungl. Maj:t begära förslag om införande av tystnadsplikt för tolkar. De riktlinjer som diskuteras av invandrarutredningen bör därvid kunna ligga som grund. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att ett system med auktorisation och examination av tolkar och översättare införes, 2. att en statlig och examination av tolkar och översättare inrättas, 3. att hos Kungl. Maj.t begära förslag om införande av tystnadsplikt för tolkar. () i Lane-Herrestad /ENKEL (fp) K.-E.