ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX02646 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om en obligatorisk regelbunden läkarundersökning av omyndigförklarade, m. m. Social trygghet för alla i samhället är ett riktmärke för den svenska socialvården. I hela arbetssättet ingår att när någon behöver samhällets hjälp skall sådan kunna erbjudas. All hjälp har som mål återanpassning till normallivet, vilket kan ta . De hjälpbehövande grupperna är många. De fördelar sig i olika kategorier och får den hjälp som erfordras på varierande sätt. En grupp som intar en särställning vad gäller samhällets ingripanden är de omyndigförklarade. Olika skäl föreligger för omyndigförklaring. Om omyndighet på grund av rättens beslut stadgas i 10 kap. FB. Enligt 1 § skall den som fyllt förklaras omyndig: 1. om han på grund av sinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan rubbning av själsverksamheten är ur stånd att vårda sig eller sin egendom; 2. om han genom slöseri eller annan grov vanvård av sin egendom eller genom otillbörligt förfarande med avseende å egendomen äventyrar sin eller sin familjs välfärd; 3. om han är hemfallen åt missbruk av rusgivande medel och i följd därav inte kan vårda sig eller sin egendom; eller 4. om han på grund av sjukdom, försvagat hälsotillstånd, lyte, oerfarenhet eller annan orsak behöver annans bistånd i vården av sina angelägenheter och av sådan anledning själv begär att bli förklarad omyndig eller samtycker därtill. Som allmän mening råder att en omyndighetsförklaring inte skall komma till stånd annat än när detta är oundgängligen nödvändigt för att skydda vederbörande själv eller honom närstående personer till vilka han är underhållsskyldig eller står i annat förhållande. Enligt 10 kap. 8 § FB skall omyndighetsförklaring hävas, då den omyndige förefinns vara i stånd att själv ta vård om sina angelägenheter. Ansökan skall åtföljas av läkarintyg, som visar den sökandes status. För de allra flesta omyndigförklarade är läkarundersökning en årlig rutinsak. Men det finns fortfarande omyndigförklarade som inte blir föremål för årlig läkarkontroll. De sköter sin plats i samhället, har uppgifter som kan vara nog så ansvarsfyllda och ingen tänker över huvud taget på att de inte har samma rättigheter som andra. Vid den s. k. uppsökande verksamheten som bedrives av de kommunala socialnämnderna har många fall hittats. En årlig läkarundersökning skulle för sådana fall kunna innebära att de skulle få omyndighetsförklaringen hävd. Skäl synes således tala för att en årlig obligatorisk läkarundersökning av alla omyndigförklarade bör företagas, varför vi med hänvisning till det anförda hemställer att beslutar att hos Kungl. Maj :t begära dels åtgärder syftande till en kartläggning av omfattningen och formerna för läkarundersökning av omyndigförklarade personer, dels förslag om en obligatorisk, periodiskt återkommande läkarundersökning av alla omyndigförklarade. () () () ()
mot · FX02647 · 1974-01-24 00:00:00 — av herrar och Hovhammar angående användande av medel ur reserv- eller skuldregleringsfond till ökning av aktiekapital. Ungefär 45 000 rörelsedrivande aktiebolag med anställd personal har ett aktiekapital understigande . För många av dessa företag kommer problem att uppstå i samband med den av beslutade höjningen av minsta aktiekapital från till . Åtskilliga av de aktuella företagen har betydande belopp avsatta till reserv- och skuldregleringsfonder. Enligt aktiebolagslagen får dessa inte överföras till aktiekapitalet, trots att aktiekapitalet ur säkerhetssynpunkt har större värde än såväl reserv- som skuldregleringsfondema. Om reserv- och skuldregleringsfonderna kunde utnyttjas vid en fondemission skulle många företags anpassning till de nya bestämmelserna om minsta aktiekapital underlättas. För att möjligheterna inte skall otillbörligt utnyttjas bör de begränsas till att omfatta företag med i aktiekapital och i tiden begränsas till utgången av 1978. Med stöd av det anförda hemställs att antar följande femte punkt i övergångsbestämmelserna till lagen (1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag: Bolag, vars registrerade aktiekapital ej uppgår till , skall, oaktat bestämmelserna i 64, 71 och 72 §§ lagen (1944:705) om aktiebolag, ges rätt att, med motsvarande tillämpning av 64 §, till aktiekapitalet överföra medel som avsatts till reservfond eller skuldregleringsfond, såvida anmälan om sådan ökning av aktiekapitalet göres före utgången av och såvida ökningen av aktiekapitalet ej medför att detta överstiger . GOTAB 74 5794 S 1974
mot · FX02649 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående reglerna om skadestånd på grund av brott. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1974:636 hemställs att som sin mening uttalar att reglerna för skadestånd i samband med brott bör bli föremål för översyn i syfte att skapa garantier för att den som drabbas av brott skall få ersättning för detta utan att fördenskull orimliga skadeståndskrav försvårar rehabiliteringen av den som begått brottet. () i Glömminge () i Lane-Herrestad
mot · FX02652 · 1974-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om ändring av bestämmelserna angående arrendators rätt att sätta annan i sitt ställe. Enligt 9 kap. 31 § jordabalken får arrendator i princip inte överlåta arrenderätten utan jordägarens samtycke. Om arrendeavtalet är slutet som ej understiger , får han dock om annat inte avtalats och om inte jordägaren föredrar att återta arrendestället mot skälig ersättning överlåta arrenderätten till annan med vilken jordägaren skäligen kan nöjas. Denna motion avser endast att ta upp tioårsregeln. Innehållet i övrigt i jordabalkens ifrågavarande stadgande diskuteras inte. Om bakgrunden till tioårsregeln kan i korthet nämnas följande. års nyttjanderättslag hade arrendator i princip rätt att sätta annan i sitt ställe utan jordägarens samtycke under förutsättning att den nye arrendatorn var godtagbar. Arrendeavtalen brukade emellertid sätta denna rätt ur kraft. Det principiella förbudet för arrendator att sätta annan i sitt ställe, som infördes med lag, innebar alltså att lagen bragtes till överensstämmelse med avtalen sådana dessa vanligen utformades. Undantag gjordes emellertid bl. a. för vissa långtidsarrenden. Från början gällde detta undantag bara för avtal som översteg . Tiden sänktes 1927 till och 1943 till . Den gällande tioårsregeln är alltså nu drygt . Några närmare överväganden av densamma redovisas inte i förarbetena till jordabalken. gick t. ex. inte alls in på frågan om någon annan tidsregel kunde vara motiverad (SOU 1968:57 s. 265). Det finns goda skäl för att ta upp frågan om inte en viss uppmjukning av tioårsregeln kan vara påkallad. Man skall särskilt observera att det är en stel regel. Som alla sådana kan den leda till otillfredsställande resultat. Har väl en jordägare tecknat ett tioårsavtal, har arrendatorn om han så vill rätt att sätta annan i sitt ställe eller . Har däremot ett avtal en gång skrivits den normala arrendetiden hjälper det inte hur det har förlängts. Arrendatorn har inte laglig rätt att t. ex. sätta sin son i stället, om han så innehaft arrendet i hela sitt aktiva liv. En knappt påbörjad tioårsperiod ger alltså arrendatorn en starkare rättsställning i detta avseende än kanske sju åtta femårsperioder. För att inte dra upp någon mera vidlyftig diskussion eller några mera djupgående resonemang om avvägningen mellan jordägares och arrendatorer intressen inskränks denna motion till att avse en begränsad uppmjukning av tioårsregeln. Denna bör kunna kompletteras med en regel som tar sikte på förlängda femårsavtal. Det borde vara tillräckligt med att ett femårsavtal blivit förlängt en gång, för att arrendatorn skall få samma rätt att sätta annan i sitt ställe som vid tioårsavtal. I båda fallen harju jordägaren bundit sig . Med hänvisning till det anförda hemställs att anhåller hos Kungl. Maj:t om att jordabalkens regel om arrendators rätt att sätta annan i sitt ställe jämkas i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · FX02655 · 1974-01-24 00:00:00 — om höjning av planeringsramen för biståndet till . Det finns många tecken på att motsättningarna i södra hårdnar. Afrikanernas krav på frihet och lika rättigheter möts av ett allt brutalare förtryck och en alltmer utmanande rasdiskriminering från de vita minoritetsregimernas sida. Ett sätt att stödja afrikanernas kamp är att kraftigt intensifiera hjälpen till de oberoende afrikanska staterna i denna del av . Speciellt angeläget är det att snabbt öka stödet till , som är det land som frimodigast försvarat afrikanernas kamp för rättvisa och oberoende. Regeringen föreslår /75 en planeringsram för på , varubistånd inberäknat. Den betydelse, som vi bör tillmäta att verkligen lyckas att bevara och stärka sitt oberoende, motiverar ett väsentligt högre belopp. Stängningen av gränsen mellan och borde ha föranlett den att öka den svenska hjälpen snabbare än som skett. hade fått ta på sig mycket stora ekonomiska uppoffringar i samband med sitt modiga och lojala stöd till FN:s sanktionspolitik gentemot utbrytarregimen i . Den omedelbara omorientering av handel, som gränsstängningen framtvingade, ökade emellertid kostnaderna radikalt. , en av de nära medarbetarna till FN:s generalsekreterare, har i flera larmrapporter till FN påvisat det allvarliga läget. Av hans rapport till ECOSOC framgår att omorienteringen snabbt kommer att kosta miljardbelopp inte bara i form av nödvändiga nya investeringar i infrastruktur och maskinparker, utan också i kraftigt fördyrade driftkostnader för transporterna av varorna till och från utlandet. I detta läge har FN:s generalsekreterare vädjat till FN:s medlemsstater att solidariskt bistå för att täcka sådana kostnader. har vid upprepade tillfällen både i FN och vid statsministerns besök i betonat sitt politiska stöd till och dess ledare president . har därför ett alldeles speciellt ansvar att visa samma engagemang när det gäller att översätta orden i handling. borde därför vara berett att för /75 utlova ett betydligt större bistånd än det som den av regeringen föreslagna ramen medger. En väsentlig del av ökningen skulle kunna bestå i importstöd, kreditbistånd eller varubistånd. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar att planeringsramen / 75 för biståndet till höjes till .
mot · FX02656 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. angående förhållandena i . Militärkuppen i utgjorde ett av de allvarligaste bakslag för den politiska demokratin som skett . Därigenom bröts ett mycket lovande försök att på demokratisk väg och med fredliga medel bryta ned existerande klasskillnader och åstadkomma en ekonomisk utveckling som skulle komma hela folket till godo. Den våg av terror som följde gjorde militärkuppen än mer fasansfull och tragisk. Terroraktionerna inskränkte sig inte till de ledande företrädarna för den tidigare politiken utan synes ha tagit som mål att utplåna alla tendenser till opposition och kritik mot det nya systemet. Fackföreningsledare, arbetarledare i övrigt, intellektuella och politiker utsattes och utsätts fortfarande för svårartade förföljelser utan någon som helst rättslig grund. Tusentals politiska fångar lever under fruktansvärda förhållande i militärjuntans läger i södra , på , på ön , i norra ökenområden, på militärregementena osv. Avrättningar sker , och övriga fångar bryts ned av tortyr och allmänt omänskliga yttre förhållanden. hör till de länder som med stor kraft markerat sin avsky för militärkuppen och de händelser som följt i dess spår. var också det första land som tog emot flyktingar från . Det är nödvändigt att fortsätter en aktiv Chilepolitik. Ett förstahandsmål måste vara att medverka till en internationell opinion som tvingar militärregimen att frige alla politiska fångar i koncentrationslägren, att stoppa övergreppen mot dem som tvingas ta sin tillflykt till olika ambassader och att göra slut på förföljelserna av den politiska oppositionen i landet. Ett särskilt aktuellt problem utgör de flyktingläger som FN upprättat i . vistas 1 5002 500 flyktingar i dessa läger. Majoriteten av dessa är politiska flyktingar från andra latinamerikanska länder som tidigare tagit sin tillflykt till . Dessa läger har upprättats genom ett avtal mellan FN och militärregimen. Avtalet löper ut , och om inga åtgärder vidtages kommer lägren därefter att stängas. Det innebär att de människor som där åtnjuter FN:s beskydd löper allvarlig risk att ställas inför militärdomstolar. För flertalet kommer konsekvenserna att bli fängelsestraff, tortyr, utlämning eller dödsstraff. Det är uppenbart att måste göra allt som står i dess makt att förhindra att detta sker. måste med kraft verka i FN för att världsorganisationen tar ansvar för dessa politiska flyktingars framtid. FN måste vägra att stänga lägren och utverka förlängning av avtalet med militärregimen. FN måste också göra allt som står i dess makt för att de politiska flyktingarna så snabbt sorn möjligt skall kunna lämna och söka asyl i länder där de är trygga. måste för egen del fortsätta att ge asyl till så många flyktingar som möjligt och aktivt arbeta på att förmå andra europeiska och latinamerikanska regeringar att utvidga sin flyktingkvot. Med hänvisning till det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t ger sin önskan till känna att även fortsättningsvis aktivt verkar för förbättrade förhållanden i och för flyktingar i enlighet med vad som anförts i motionen. GOTAB 74 5796 S 1974
mot · FX02659 · 1974-01-25 00:00:00 — av herrar och i om ökat anslag till svenska sektionen av . För information om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor har under rubriken i huvudtitel upptagits anslag till olika organisationer. Glädjande nog har svenska sektionen av kommit med bland dessa. Detta får ses som ett erkännande och en uppskattning av det betydelsefulla arbete som bedriver. Vid sidan av dess energiska arbete för frigivning av politiska fångar, kamp mot tortyr och dödsstraff sprider organisationen också en värdefull information om förhållandena i andra länder i vad gäller de mänskliga rättigheterna. De utställningar som arrangerats om bl. a. begränsning av den fackliga friheten, om rasförtryck och om politiska fängslanden har visats i bibliotek, skolor, personalmatsalar etc. och har rönt ett mycket stort intresse. Vidare har sektionen framställt en serie skrifter som behandlat förhållandena i södra , den judiska minoritetens situation i , de mänskliga rättigheterna i , dödsstraffet samt tortyr i en rad länder. Regelbundet utkommer också Amnestybulletinen med fyra nummer . vill fortsätta denna informationsverksamhet /75 med utgivande av fyra nya skrifter i skriftserien, en utställning i 200 exemplar för bibliotek och skolor, kompletterad med informationsmaterial, faktablad, dialjudband m. m. Kostnaderna för denna verksamhet beräknas till . har föreslagits få i anslag, men för att kunna bedriva verksamheten i den omfattning som planerats behövs . Det vore synd om måste begränsa upplysningsverksamheten om förhållandena i andra länder och om internationella organisationer i brist på medel. Vi vill därför föreslå att organisationen i likhet med sin anslagsframställning erhåller för sitt angelägna informationsarbete. Med hänvisning till det anförda får vi föreslå att beviljar svenska sektionen av ett anslag på samt att till information om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor för /75 anvisar ett anslag av .
mot · FX02660 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om diplomatiska förbindelser med . I fråga om erkännande av och upptagande av diplomatiska förbindelser med andra länder har den svenska utrikesledningen klart uttalat, att det grundläggande bör vara den faktiska existensen av en statsbildning, där statsledningen har god kontroll över sitt territorium. Endast i undantagsfall och motiverat av särskilda skäl bör avsteg göras från denna viktiga princip. Av de helt fria, mindre statsbildningarna i har konsulära förbindelser med , , och . Med , vars statschef är den romerskkatolska kyrkans överhuvud och som därigenom är en världsmakt, har varken diplomatiska eller konsulära förbindelser. Då frågan om upptagande av diplomatiska förbindelser med tidigare aktualiserats i , har bland de fördelar som härigenom skulle ernå nämnts skapande av goodwill för vårt land inom den romersk-katolska världen, främjande av gemensamma intressen i stora internationella frågor och större möjlighet till informationer. utövar därtill ett betydande internationellt inflytande och har en utrikesrepresentation, som är mycket kvalificerad och välunderrättad om vad som sker ute i världen. F. n. upprätthåller omkring 70 stater, varav flera icke-katolska och icke-kristna länder samt en del kommunistiska stater, diplomatiska förbindelser med . Bland de nordiska länderna har endast diplomatiska förbindelser med genom sin ambassadör i och betraktar dessa direkta förbindelser som mycket värdefulla. tar själv ej något initiativ till upprättande av diplomatiska förbindelser med andra länder och medgiver ej, att hos republiken ackrediterade beskickningschefer sidoackrediteras i . Ett förhållande som hitintills ej beaktats vid behandlingen av frågan om upprättande av diplomatiska förbindelser med är, att såväl som biträtt internationella konventioner om t. ex. inbördes rättshjälp (SFS 1970:8), upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk och om rätt till fotografisk bild m. m. (SFS 1970:9) och varumärken m. m. (SFS 1971:506). Man kan fråga sig, huru dessa överenskommelser skall kunna tillämpas i praktiken, om saknar officiella förbindelser med . För del skulle frågan kunna lösas utan några nämnvärda kostnader genom att t. ex. vårt lands sändebud i sidoackrediteras i eller genom ackreditering av en medlem av den svenska beskickningen hos republiken undantagandes beskickningschefen, under förutsättning att kontoret för ackrediteringen är förlagt utanför beskickningen, exempelvis i bostaden. Från sida skulle ej heller hinder möta mot att en diplomat inom i ackrediteras och emellanåt besöker denna stat. Under åberopande av vad här anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om en snar utredning rörande'möjligheten av att upptaga diplomatiska förbindelser med . () () K.-E.
mot · FX02661 · 1974-01-24 00:00:00 — om utredning av familjeplaneringens betydelse för utveckling. Den prioritering av familjeplaneringsprojekt som skett inom det svenska utvecklingssamarbetet har motiverats av uppfattningen att barnbegränsning är ett nödvändigt medel att lösa de problem som orsakas av den snabba befolkningsökningen i förening med bristen på naturtillgångar och försörjningsmöjligheter i . På grund av att vårt land i stor utsträckning varit ett föregångsland i frågor som gäller sexualupplysning har det ansetts att vi haft särskilda möjligheter att utföra en pionjärinsats på detta område. Självfallet har ett planerat föräldraskap betydelse både för ett ansvarsfullt familjeliv och i ett vidare ekonomiskt sammanhang. Det är emellertid viktigt att det sätts in i sitt sammanhang och inte isoleras från andra utvecklingsåtgärder. Det rör vidare människors intima relationer, deras religiösa och etiska uppfattningar. För familjeplanerarna är det därför en grannlaga uppgift, som endast kan utföras i samband med rådgivning tillsammans med den övriga barna- och mödravården. Utan att folk själva känner stark motivation misslyckas också försöken. All erfarenhet visar detta. Det är inte heller säkert att familjeplaneringen har den ekonomiska och sociala betydelse som man tidigare tillmätt frågan. Orsakerna till fattigdom är väsentligen att finna i de sociala orättvisor och det ekonomiska beroende som till stor del skapats till följd av de västerländska staternas kolonialism och neokolonialism. Det förefaller därför naturligt att prioriterar sådana projekt som i en mera grundläggande mening är samhällsförändrande. Med hänvisning till det anförda får jag anhålla att för att kunna bedöma fortsatta insats och innehåll inom familjeplaneringen beslutar att hos Kungl. begära att biståndsutredningen prövar familjeplaneringens betydelse för sociala och ekonomiska utveckling samt att biståndsutredningen erhåller tilläggsdirektiv för detta ändamål.
mot · FX02662 · 1974-01-24 00:00:00 — angående kostnadsfördelningen mellan försvars- och socialdepartementen i vad avser förmåner till värnpliktiga och deras familjer. De värnpliktigas förmåner av olika slag har varit föremål för en rad reformer av stort intresse för de värnpliktiga själva men också för andra direkt berörda, såsom de värnpliktigas familjer. Undan för undan har förbättringar skett för att ge de värnpliktiga möjlighet att bibehålla en dräglig standard. Att så sker är väsentligt ur bl. a. försvarsviljesynpunkt. Prestationsförmågan för de värnpliktiga torde också påverkas gynnsamt om den ekonomiska tryggheten ökar för dem och deras familjer. Det faktum att allt fler värnpliktiga är gifta eller sammanboende vid tiden för första tjänstgöringen har skapat fler sociala problem . I växande utsträckning är eller blir de värnpliktiga också barnafäder för första tjänstgöringen. Personalvårdskonsulenterna vittnar om att ekonomiska svårigheter är den vanligaste problemorsaken. Det ligger i försvarets och samhällets intresse att dessa problem i görligaste mån kan elimineras. Det bör eftersträvas att samma villkor som gäller för samhällets sociala verksamhet i övrigt också kommer att gälla för de värnpliktiga vad beträffar familjestödet. En samordning bör här ske med den sociala verksamheten i övrigt. Kostnaderna för familjebidragen bör rimligen belasta socialhuvudtiteln och ej försvarsbudgeten. Det finns anledning att överväga om rent sociala kostnader för de värnpliktigas familjer skall bokföras som försvarskostnader. Säkert skulle en fortlöpande förbättring av de värnpliktigas sociala förmåner ske smidigare, om dessa utformades, administrerades och budgeterades via . I vilken utsträckning detta kan ske bör utredas. Ovan har nämnts familjebidragsstödet som exempel på ett stöd som har ringa att göra med vad som naturligen kan anses vara försvarskostnader. Med hänvisning till det anförda hemställes att anhåller hos Kungl. Maj:t om en översyn av kostnadsfördelningen mellan försvars- och socialdepartementen i enlighet med i motionen angivna riktlinjer.
mot · FX02663 · 1974-01-24 00:00:00 — om en reglering av försvarets transportflygningar för civila ändamål. Kommersiella flyguppdrag utförda av försvaret blev i några uppmärksammade fall föremål för intensiv debatt. Därvid har det framkommit att försvaret i kommersiellt syfte under beteckningen övning utfört uppdrag (t. ex. transport av till , transport av krut från , , till , ), som annars skulle ha tillfallit flygbolagen. Under utredningen i bl. a. luftfartsverket av om det kan finnas anledning att vidta några åtgärder med anledning av dessa flygningar har det också kommit till allmän kännedom att en av försvarets helikopterskolor enligt uppgift konkurrerar med redan existerande privata helikopterbolag i norra om uppdrag av olika karaktär. Liknande uppdrag var även 1969 föremål för JO-utredning. Å ena sidan är onekligen dessa flygningar i försvarets regi under beteckningen övning och undantagna varje företagsekonomiskt krav ett hot mot mindre flygföretag men också en irriterande konkurrens med de större flygbolagen. I några av de 1973 aktualiserade fallen har det visat sig att det inför beslut om i vems regi en viss transport skulle gå också har funnits konkurrenter med fördelaktigare anbud. Å andra sidan finns det anledning att framhålla att försvarets flygövningar visst bör kunna utnyttjas vid vissa uppdrag av civil karaktär, t. ex. vid räddningstjänst och godstransporter i glesbygder. Den osäkerhet som tycks råda om hur bestämmelserna i bl. a. TjRK 17 kap. gällande försvarets transportflygningar skall kunna användas för civila intressen elimineras säkrast genom att Kungl. Maj:t, med hänsynstagande till redan befintliga företag, utfärdar föreskrifter för hur försvarets beslutsfattare i dessa frågor skall gå till väga. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att hos Kungl. Maj:t anhåller om utfärdande av föreskrifter i syfte att reglera försvarets möjligheter att utföra flygtransporter för civila intressen.