mot · FX02105 · 1974-01-17 00:00:00 — Motioner nr 105 110 är 1974 av m. fl. om ett förbättrat socialförsäkringssystem. I denna motion föreslås att en kompletterande låginkomstutredning genomförs . I tidigare motioner om den psykiska folkhälsan framhölls bl. a. att utgångsläget för forskningen inom de sociala och mentalhygieniska områdena var otillfredsställande i rent organisatoriskt avseende. En viss förbättring innebär tillskapandet av . Institutet bör få resurser att utveckla metoderna på området. Den i statsverkspropositionen aviserade delegationen med uppgift att svara för en samlad bedömning av forsknings- och utvecklingsprojekt på den sociala sektorn bör få parlamentarisk sammansättning. De undersökningar som gjorts visar att det socialpolitiska trygghetssystemet inte är heltäckande. En utredning bör göras om en samordning till en allmän socialförsäkring och av möjligheterna att åstadkomma någon form av s. k. garanterad minimiinkomst. Psykisk hälsa och mänsklig miljö Den svenska välfärden är baserad på en framgångsrik industriell satsning som lett till ökat välstånd för flertalet medborgare. Men många upplever otrygghet. Den ekonomiska politiken, med stark tonvikt på rörlighet och konkurrensfrämjande åtgärder, har från tillväxtsynpunkt haft klart gynnsamma effekter. Dess negativa sidor har väl först blivit påtagliga; särskilt oroande är att de snabba förändringarna för vissa grupper lett till varaktiga försämringar av arbets- och försörjningsmöjligheter. Alltför många har tvingats till sysslolöshet, undersysselsättning eller förtidspensionering. Den ökande hetsen på arbetsplatserna, den häftiga urbaniseringen etc. har lett till att ett ökande antal människor har stötts ut ur arbetsliv och social gemenskap. Själva urbaniseringsprocessen har skapat nya typer av välfärdsproblem i känslan av övergivenhet och ödslighet i nya förortsmiljöer, i upplevelsen av miljö och stressfenomen av delvis ny karaktär. senare hälft väcktes från ett flertal motioner om ett psykiska folkhälsan m. m. Där framhölls bl. a.: Konsumtion och produktion måste vara människans tjänare, inte hennes herre, personlighetsutveckling är en huvudsak och samhällets uppgift är inte bara att hjälpa till med att ta vara på dem som hamnat vid sidan av vägen. Samhället har att i möjligaste mån stärka möjligheten till en personlighetsuppbyggande miljö. höstriksdag biföll motionen så till vida att en förutsättningslös utredning kom till stånd. En kartläggning av den debatt som förts på området har redovisats i hälsa och mänsklig miljö. Rapportens författare, Hans Lohmann, pekar bl. a. på betydelsen av god uppväxtmiljö för barnen, god arbetsmiljö, god bostadsmiljö, större värdering av emotionella livskvaliteter och behovet av framtidsforskning. har i olika sammanhang framlagt förslag på de områden som berörs av Lohmanns rapport. Partiet återkommer vid årets riksdag till flera av dem. I en enskild motion föreslås bl. a. en utredning om bättre betingelser för den psykiska folkhälsan. I en av motionerna till riksdag påpekade vi att vissa drag i samhällsutvecklingen kan vara negativa för barnens utveckling till mogna vuxna. Det är därför glädjande att regeringen beslutat tillkalla en utredning för att belysa de långsiktiga förändringarna i barnens levnadsförhållanden. I denna motion behandlas i huvudsak den ekonomiska tryggheten och forskning om välfärden och dess fördelning. Levnadsnivåundersökningen inom låginkomstutredningen har gjort det sannolikt största försöket att mäta välfärden som genomförts i något land. Dessa mätningar gjordes emellertid innan bl. a. ökningen av andelen socialhjälpstagare i befolkningen kulminerade. Det som möter läsaren i låginkomstutredningen är framför allt välfärdsbrister som tidigare haft större omfattning och som varit och är föremål för politiska åtgärder. Låginkomsttagarna har naturligtvis bättre jämfört med hur det var i det förindustriella samhället eller hur det är i mindre industrialiserade delar av världen. Detta gör inte deras psykologiska situation mindre outhärdlig och förödmjukande; fattigdom är alltid också en subjektiv företeelse relaterad till vad man över lag upplever som en rimlig och acceptabel levnadsnivå. De ansatser som gjorts visar att välfärdsmätning är ett betydelsefullt hjälpmedel för politiker och planerare. Ökade kunskaper om välfärden underlättar dess främjande. som gått sedan låginkomstutredningen genomförde sina undersökningar har förändringar i socialpolitiken genomförts. Åtgärder som direkt motiverats med låginkomstutredningens resultat eller föreslagits av arbetsgruppen för låginkomstfrågor är emellertid påfallande få till antalet. Det vore enligt vår mening värdefullt att söka utröna i vad mån låginkomstutredningens verklighetsbild påverkats under de år som gått sedan undersökningen genomfördes. Vi föreslog därför bl. a. ökade resurser till . Någon möjlighet att belysa hur svenska folket har det 1974, på samma sätt som låginkomstutredningen gjort för , finns inte utan ytterligare undersökningar. Maj:t uppdrog åt att i samråd med inkomma med förslag om den fortsatta välfärdsforskningens inriktning på olika välfärdskomponenter samt om hur dessa skall belysas. Institutet och centralbyrån har i var sin skrivelse redovisat uppdraget. Institutet och centralbyrån är överens om att en forskning bör ske beträffande ett antal välfärdskomponenter och att statistik bör läggas upp löpande och intermittent för att ge statistisk information om de olika komponenterna. När det gäller själva uppläggningen och inriktningen av arbetet finns olikheter mellan de båda myndigheternas uppfattning. Institutet anser att man skall åstadkomma en löpande social rapportering byggd på löpande statistik över välfärdskomponenter med utgångspunkt i den senaste låginkomstutredningens erfarenheter. Institutet föreslår vidare att den av låginkomstutredningen genomförda levnadsnivåundersökningen upprepas . Centralbyrån anser att uppläggningen av löpande undersökningar bör ske etappvis med förankring hos olika konsumenter och med utvärdering av de olika etapperna. Vilket alternativ som än väljs förutsätter de båda myndigheterna att ett nära samarbete skall äga rum dem emellan, varvid i en arbetsfördelning naturligen i huvudsak handlägger de forskningsrelevanta frågorna medan centralbyrån handlägger de frågor som gäller planeringen och genomförande av löpande och intermittent statistikproduktion. Departementschefen förordar den av centralbyrån föreslagna tekniken och anvisar medel till SCB härför. Dessutom räknar departementschefen bl. a. med att försöker konkretisera idén om en löpande social rapportering. En uppgift för institutet anges vara att på grundval av statistiken över levnadsförhållandena i samhället göra en samlad analys av välfärdsutvecklingen. Till institutet anvisas emellertid inga ytterligare medel för social forskning under huvudtitel. I våra tidigare motioner om den psykiska folkhälsan framhöll vi bl. a. att utgångsläget för forskningen inom de sociala och mentalhygieniska områdena var otillfredsställande i rent organisatoriskt avseende. En viss förbättring härvidlag innebar tillskapandet av 1972. Institutet har emellertid inte fått möjlighet att sätta det tvärvetenskapliga samarbetet i system. På grund av att de sociala och beteendevetenskapliga disciplinerna är så outvecklade finns i nästan alla försök till välfärdsmätning en materialistisk snedvridning. Metodutvecklingen och forskningen på välfärdsmätningarnas område befinner sig alltså fortfarande i ett begynnelsestadium. Grundforskningen och analysarbetet är således av stor betydelse. I årets petita inskränker sig UKÄ i huvudsak till att begära en tjänst som bitr. professor med inriktning mot utvärderingsforskning. Departementschefen avstyrker återigen. Vi vill föreslå att beviljar institutet den begärda medelstilldelningen. Vi föreslår vidare att en kompletterande låginkomstutredning genomförs . I de under huvudtitel i statsverkspropositionen redovisade synpunkterna på välfärdsforskningens inriktning framgår bl. a. att genomfört en provundersökning avseende de fyra komponenterna hälsa, utbildning, sysselsättning och ekonomi. Man avser att starta utvecklingsarbete avseende fyra nya komponenter med sikte på en provundersökning i aprilmaj 1975. Departementschefen anvisar medel jämväl för denna provundersökning men anför att den bör komma till utförande först sedan ytterligare underlag redovisats och Kungl. Maj:t tagit ställning till vilka komponenter som bör ingå. Enligt vår mening är det inte helt tillfredsställande att Kungl. Maj:t ensam tar ställning till vilka komponenter som bör ingå. Under socialhuvudtitelns anslag för forsknings- och försöksverksamhet föreslås ytterligare 3 milj. kr. I samband med denna anslagshöjning meddelas att en till knuten delegation med uppgift att svara för en samlad bedömning av de olika projekt som aktualiseras i fråga om forsknings- och utvecklingsarbete och försöksverksamhet inom den sociala sektorn skall inrättas. Delegationens verksamhet skall bedrivas i nära samarbete med . Denna delegation torde få ses mot bakgrund av förslaget i en departementspromemoria om vidareutveckling av låginkomstutredningens arbete. Där föreslogs en beredning för välfärdsforskning. I den av utredningsmannen föreslagna beredningen skulle emellertid även ingå representanter för de politiska partierna. Detta synes inte vara avsikten med den av socialministern aviserade delegationen. För val av forskningsområden och för att de forskningsresultat som verksamheten leder till snabbt skall tillföras den politiska beslutsprocessen torde det vara av värde om även representanter för riksdagspartierna ingår i delegationen. Självfallet bör arbetet bedrivas i kontakt med olika organ inom den sociala sektorn och de vetenskapliga discipliner som berörs av den tvärvetenskapliga välfärdsforskningen. Delegationen bör med den av oss föreslagna sammansättningen få inflytande på valet av komponenter i SCB:s provundersökning . Denna uppfattning bör ges Kungl. Maj:t till känna. började andelen socialhjälpstagare i befolkningen att stiga. I genomsnitt för riket ligger andelen . I storstadsregionernas inflyttningsområden har ökningen varit särskilt stor. Konjunktursvängningarna är en viktig faktor bakom variationerna i socialhjälpsbehovet mellan olika år. med en allt snabbare strukturrationalisering har viktiga förändringar ägt rum på arbetsmarknaden. De relativa arbetskraftstalen har sjunkit för ungdomar av båda könen. För kvinnorna har en uppgång skett beroende på att de gifta kvinnorna i större utsträckning söker arbete. Männens sysselsättningsnivå har sjunkit främst i åldrarna . Det rör sig om en nedgång på , , särskilt påtaglig fr. o. m. Nedgången har varit betydligt större för de ensamstående männen än för de gifta. Socialhjälpens utveckling fr. o. m. 1969 visar att andelen hjälptagare ökat snabbast bland gifta par med barn och bland ensamstående män. Bostadskostnaderna är den viktigaste faktorn bakom ökningen hos barnfamiljerna. Höjningen av livsmedelspriserna är troligen också en sådan faktor. bostads- och hyresundersökning 1969, del II, visar att det bostadssociala stödet i varje fall dittills inte förmått hålla barnfamiljerna på en oförändrad konsumtionsnivå. Utslagningen på arbetsmarknaden och bristerna i arbetslöshetsförsäkringen är den viktigaste orsaken bakom det ökade socialhjälpsbehovet hos de ensamstående männen. De förändringar av arbetslöshetsförsäkringen som beslutades av riksdag är inte tillräckliga för att en verklig inkomsttrygghet vid arbetslöshet skall åstadkommas. Tiden borde nu vara mogen att lösa denna trygghetsfråga på samma sätt som vid inkomstbortfall vid sjukdom och ålderdom: genom en obligatorisk försäkring. Förslag om en sådan framläggs i särskild motion. Ett ekonomiskt läge, där stora grupper får ökade svårigheter att klara sin försörjning och måste anstränga sig mer än tidigare för att inte behöva anlita socialhjälpen, leder sannolikt till en negativ reaktion mot ökad socialhjälp, eftersom den endast tillfaller en del av de drabbade. Generella åtgärder upplevs möjligen rättvisare. Allmän arbetslöshetsförsäkring är exempel på en sådan generell åtgärd. Sådana kan också vidtas mot bostadskostnaderna eller till förmån för alla barnfamiljer. Även det nuvarande socialförsäkringssystemet kan emellertid förbättras. De undersökningar som föreligger om de socialpolitiska åtgärdernas effekt visar att trygghetssystemet inte är heltäckande. Det socialpolitiska reformarbetet har syftat till och även fått till följd att allt fler behovsområden kommit att täckas av socialpolitiska trygghetsanordningar genom ett efter hand alltmera utbyggt differentierat system. Det rikt differentierade systemet av regler för olika socialpolitiska bidrag gör det emellertid svårt att i vissa avseenden överblicka systemets konsekvenser beträffande rätten till bidrag för medborgare i olika situationer. Efter förslag från arbetsgruppen för låginkomstfrågor har en sakkunnig tillkallats med uppdrag att kartlägga det socialpolitiska bidragssystemet i syfte att klarlägga ev. brister i avseende på samordningen av olika bidragsformer. Denna kartläggning kan enligt vår mening vara en bra förstudie, men skall vi nå fram till en samordning av socialförsäkringarna och om möjligt göra systemet mera heltäckande, är det fråga om en stor sak inom svensk socialpolitik. Det är en fråga som måste handläggas i en parlamentariskt förankrad utredning. En utredning bör vidare göras av de faktiska och ekonomiska möjligheterna att i det långa perspektivet åstadkomma någon form av s. k. garanterad minimiinkomst för dem som inte är i stånd att försörja sig själva. Det är inte säkert att ett sådant system är bättre än det nuvarande, men tanken är så intressant att den är värd att utredas närmare. Med hänvisning till det anförda hemställes A. att hos Kungl. 1. att en parlamentarisk utredning tillkallas med uppgift att undersöka möjligheterna att förbättra socialförsäkringssystemet i enlighet med vad som anförts i motionen samt att föreslå en samordning av det socialpolitiska bidragssystemet i syfte att åstadkomma en allmän socialförsäkring, 2. att en kompletterande låginkomstutredning genomförs i enlighet med vad som anförts i motionen, B. att beslutar att ge delegationen för forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet inom den sociala sektorn parlamentarisk sammansättning. /ENKEL (fp) () ()