mot · FX02746 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om inrättande vid i av en professur i medicinsk genetik. I finns institution avsedd för medicinsk genetik endast i . Institutionen tillkom 1922 som ett fristående forskningsinstitut och inlemmades 1959 i universitetsorganisationen. Denna organisatoriska förändring har inte påverkat genetikens ställning som undervisningsämne. På initiativ av statens medicinska forskningsråd har tillkommit en biträdande professur i i ämnet klinisk genetik. Därjämte finns en biträdande professur vid . Båda dessa biträdande professorer saknar emellertid egen institution och därmed rätt basorganisation. Utbildningsmässigt intar ämnet medicinsk genetik en mycket svag ställning. Totala antalet timmar enligt nu gällande läroplan uppgår till endast 10 och enligt förslag till kommande läroplan till obetydligt fler. Som jämförelse kan nämnas att timantalet i ämnet medicinsk genetik för medicine studerande i och uppgår till 80 respektive 100. I finns tre professurer i ämnet medicinsk genetik. I finns en professur vid . Ämnet genetik vid filosofisk fakultet representeras av institution och professur vid samtliga universitet utom i . Genetiken och den medicinska genetikens ställning är således speciellt svag i . Trots detta försiggår i en betydande medicinsk genetisk forskning vid de två psykiatriska institutionerna vid och . Internationellt uppmärksammade undersökningar har utgått från dessa institutioner, speciellt vad beträffar den s. k. prenatala diagnostiken. Den prenatala diagnostiken innebär att man genom analys av fostervätska kan påvisa dels felaktig kromosomuppsättning, dels s. k. enzymdefekter. Denna speciella forskningsgren har betydande intresse för förebyggande av psykiska och fysiska handikapp och representerar en mycket viktig del av den förebyggande medicinen. Medicinsk genetik är en vetenskap som utvecklats lavinartat . Den medicinska genetiken av inrymmer en rad subspecialiteter. Bakteriogenetik, biokemisk genetik, cytogenetik, farmakogenetik, immunogenetik eller serologisk genetik kan tjäna som exempel på nya genetiska tillämpningsområden. Internationellt sett har svensk genetik haft en mycket god ställning. Den enorma satsning som sker på detta ämne utomlands, kanske främst i , måste dock medföra att ohjälpligt kommer att halka efter. Behovet av forskarhandledning, undervisning, genetisk rådgivning eller cytogenetisk rutinservice kan inte på något sätt tillfredsställande täckas. Vad som torde behövas är en organisation innebärande professur såväl i allmän genetik som i medicinsk genetik vid i . Läroämnet allmän genetik och medicinsk genetik har viktiga beröringspunkter, t. ex. inom cytogenetiken, bakteriogenetiken eller den biokemiska genetiken för att nämna några områden, varför ett samarbete över fakultetsgränserna vore ytterst angeläget. Man borde således sikta på att få en bred basorganisation med en helt utbyggd institution inkluderande en allmängenetisk del och en del avsedd för medicinsk genetik. Eventuellt borde en sådan institution knytas till något av de psykiatriska sjukhusen eller , enär ett intimt samarbete med klinik, kanske främst psykiatri, är nödvändigt. Dagens ekonomiska läge gör det måhända omöjligt att bygga upp en sådan institution från grunden inom ett budgetår. Det förefaller rimligt att en etappvis uppbyggnad av en sådan bred basorganisation sker. På grund av att särskilt den medicinska genetikens ställning i landet är svag bör utbyggnaden.prioritera just medicinsk genetik. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar 1. att inrätta en professur i medicinsk genetik vid i , 2. att under rubriken fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal höja anslaget med till ett förslagsanslag av . (vpk) () () ()