mot · FX021973 · 1974-11-19 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:170 angående utgifter på tilläggsstat I till riksstaten för /75. En central fråga inom energipolitiken är den framtida energikonsumtionens storlek. Förbrukningens storlek och fördelning är en avgörande faktor vid val av metoder för energiframställning. 1 debatten om förbrukningens utveckling på något finns flera skolor företrädda. Somliga hävdar att fördelarna med en ökad förbrukning är mycket stora. Andra - och dit hör bl. a. energiprognosutredningen - stannar för en fortsatt hög energiförbrukning, varvid ökningstakten dock förutsätts minska. En tredje uppfattning förespråkar någon form av lågenergisamhälle. Olika lågenergialternativ har skisserats. Utformningen av sådana varierar, men gemensamt för dem är att man förutsätter en framtida energiförbrukning som ligger under dagens nivå, eventuellt med en viss ökning vilken senare ersätts med en minskad förbrukning. Bland argumenten för någon form av lågenergisamhälle nämns globala fördelningskrav, sparsamhet med ändliga resurser, miljöskäl men ofta också nödvändigheten att bryta med den tillväxtfilosofi som är karaktäristisk för den industrialiserade världen. Övergång till någon form av lågenergisamhälle får självfallet omfattande politiska och sociala konsekvenser. Kravet på förändringar i samhällsstrukturen är också ofta ett huvudargument för införande av lågalternativ. Kunskapen om huruvida någon form av lågenergisamhälle kan bli en tvingande nödvändighet, vilka fördelar och nackdelar det för med sig etc. är otillräcklig. Det offentliga utredningsarbetet har inriktats på energisamhällen med fortsatt förbrukningstillväxt. har således bara i en kort och ofullständig bilaga berört lågenergialternativen. Den mest omfattande skissen har gjorts av en arbetsgrupp inom i . Fristående forskare har också lämnat bidrag till debatten om lågalternativen. Det är enligt vår mening en betydande brist att utredningsarbetet på energiområdet inte närmare kommit att beröra förutsättningarna för olika former av lågenergisamhällen. Det är vidare uppenbart att starka kopplingar här finns till politiska bedömningar rörande den framtida samhällsutvecklingen. I propositionen 1974:170 föreslås att . skall anslås för att ge energipolitiska delegationen möjlighet att bl. a. låta studera energins framtida roll i samhället. Enligt ett pressmeddelande är avsikten att i en sådan studie ta upp frågan om lågenergisamhällen jämfört med högenergisamhällen och även att analysera framtida energianvändning i ett globalt sammanhang. Studien skall utföras av sekretariatet för framtidsstudier och beräknas ta i anspråk. Det senare innebär att den inte kan komma att ingå i underlaget för ställningstagande till den framtida energipolitiken, vilket är beklagligt. Möjligheterna att fl fram en väl genomlyst lågenergistudie i sådan tid, att den kan finnas med i bilden vid ställningstagande, är naturligtvis över huvud taget små. Men de vore onekligen något större om medlen ställdes till förfogande för att komplettera eller fullfölja någon redan påbörjad studie i stället för att satsas på ett helt nytt projekt. När det gäller att bedöma hur ett anslag av den föreslagna storleksordningen bäst kan utnyttjas för att tillgodose behovet av en lågenergistudie är det också nödvändigt att ta hänsyn till karaktären hos sekretariatet för framtidsstudier som ett organ inom statsrådsberedningen. Genom denna placering har markerats att sekretariatet inte är avsett att vara en öppen institution med uppgift att ta fram ett allsidigt underlag för den långsiktiga samhällsplaneringen i vid mening och för t. ex. arbete. I stället skall det fungera som ett regeringen närstående planeringsorgan. Som ett sådant uppfyller sekretariatet för framtidsstudier inte de krav på allsidighet och öppenhet för olika värderingar som bör känneteckna den statliga framtidsstudieverksamheten. Dessa krav kan däremot tillgodoses inom ramen för en fristående institution, eventuellt ett framtidsforskningsinstitut med som huvudman. En sådan lösning skulle otvivelaktigt ge större garantier för en värderingsmässig allsidighet både vid valet av studieområden och vid genomförandet av studierna. Också från den här utgångspunkten finns det därför anledning att ifrågasätta om sekretariatet för framtidsstudier är mest lämpligt att utföra den skisserade energistudien. Ett ytterligare skäl för att det aktuella anslaget inte bör ställas till sekretariatets förfogande är förhållandet att det inom ramen för tidigare beviljade anslag redan bedriver en studie rörande råvara- och naturresurser. Inom ramen för denna bör det vara möjligt att genomföra en studie av det åsyftade slaget. Därigenom skulle det vara möjligt att ställa de föreslagna medlen till andra och mer fristående organisationers och institutioners förfogande för att genomföra egna energistudier. Sammanfattningsvis: Det finns anledning att hysa stor tveksamhet till att det aktuella anslaget skall användas för att låta sekretariatet för framtidsstudier utföra en energistudie. är det uppenbart att det genom regeringens tidigare försumlighet föreligger ett stort behov av brett upplagda energistudier. Det hade varit en naturlig uppgift för det av föreslagna energiinstitutet att utföra sådana, men eftersom detta förslag avvisats av riksdagsmajoriteten är det nödvändigt att nu tillgripa mer provisoriska lösningar, t. ex. av det slag som förordas i propositionen. Förutsättningen för att energipolitiska delegationen skall beviljas det begärda anslaget är dock att man på andra vägar skapar förutsättningar för bred allsidighet i studiet av olika energialternativ. Det kan ske om motsvarande medel ställs till förfogande för organisationer, tvärvetenskapliga grupper, politiska partier etc. för att utföra eller låta utföra egna energistudier. bör därför anslås till samarbetskommittén för långsiktsmotiverad forskning för att efter ansökan fördelas bland olika grupper och organisationer för energistudier. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att på tilläggsstat I, bil. 1, ställer . till samarbetskommitténs för långsiktsmotiverad forskning förfogande för att efter ansökan fördelas bland organisationer, tvärvetenskapliga grupper, politiska partier etc. för energistudier.