mot · FX021857 · 1974-05-15 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:100 angående komplettering av riksstatsförslaget för /75, m. m. 1 anslutning till kompletteringsproposition avgavs två flerpartimotioner, nr 1989 och 1998, i vilka hemställdes att skulle medge postverket den rätt man begärt att till nästföljande budgetår balansera över den del av verkets överskott för budgetåren 1972/73 och 1973/74 som inte erfordrades för att inleverera normal avkastning på det i postverket investerade statskapitalet. Motionärerna hävdade att det låg i det allmännas intresse att verkets syfte med överbalanseringarna uppnåddes. Detta syfte var att förskjuta en annars nödvändig portohöjning . För allmänheten och näringslivet var en sådan stabilisering av portonivån angelägen. För postverket och postservicen skulle stabiliseringen har det goda med sig att poströrelsen tillbakagång kunde återvinna tillväxttakten på 3 ä . Härigenom skulle sådana för samhället inte önskvärda försämringar i postverkets service, som en krympande rörelse kunde befaras leda till, kunna förebyggas. uttalade förståelse för postverkets framställning och för de motiv som motionärerna anfört men avstyrkte motionen främst för att inte genom bifall skulle föregripa den samlade bedömning av frågan som affärsverkskommitténs och budgetutredningens överväganden skulle ge anledning till. förslag förelåg redan, och budgetutredningens betänkande förväntades . 1 riksdagsdebatten beträffande fusionen av aktualiserades frågan om resultatutjämning. Finansministern var inte då beredd att ge några utfästelser om förändring men hänvisade till att frågan var under prövning. Som framgår av bilaga 4, inkomstberäkning till årets kompletteringsproposition (s. 1314) har postverket avgett en förnyad framställning om att få utnyttja överavkastningen under budgetåren 1972/73 och 1973/74 i sådan ordning att nästa allmänna portohöjning kan uppskjutas till /76. Denna postverkets hemställan, avgiven , går ut på att en portoutjämningsfond inrättas och att saldot mellan överavkastningen för /73 på 110 milj. kr. och det av staten täckta underskottet för /72 på 60,8 milj. kr., dvs. 49,2 milj. kr. tillföres portoutjämningsfonden genom anslag över statens driftbudget /75. Vidare skulle den beräknade överavkastningen under budget /74 tillföras fonden. Denna överavkastning uppskattades då till ca 30 milj. kr., medan postverket i årets vårberäkning bedömt att 22 milj. kr. skulle kunna avsättas till portoutjämningsfonden. I själva kompletteringspropositionen är postverkets framställning i ärendet inte redovisad. Däremot anför chefen för följande beträffande inkomstberäkningarna för affärsverken (s. 44): beräkningar av affärsverkens inkomster bygger bl. a. på att postverket, och skall inleverera hela sitt överskott, dvs. även den del som överstiger de för dessa verk fastställda avkastningskraven. Efter samråd med chefen för förordar jag dock med hänsyn till de omständigheter som varit rådande att denna del av förräntningen utnyttjas för att konsolidera berörda verks ekonomi i syfte att långsiktigt vara till gagn för verksamheten. I direkt anslutning härtill föreslår chefen för en extra avskrivning för postverkets del med 22 milj. kr. för /74 och beräknar inkomsterna från postverkets fond för /74 till 16,5 milj. kr. resp. för /75 till 5,5 milj. kr. mindre än enligt beräkningar. Den fulla förståelse man tycker sig kunna utläsa i finansministerns citerade uttalande för postverkets strävan att utnyttja överavkastningarna under föregående och innevarande budgetår på ett sätt som gagnar postverksamheten infrias ju dock inte alls i det efterföljande förslaget. Den anvisade metoden med extra avskrivning kan inte vara till mera nämnvärd hjälp för postverket i dess vällovliga strävan att bibehålla oförändrade postavgifter under /75. Som postverket framhållit i den senaste framställningen är de möjligheter till resultatutjämning, som avskrivningar av anläggningstillgångar i och för sig kan ge, helt otillräckliga för postverkets del. Som postverket framhållit i framställningen är det en nödvändig förutsättning för att nästföljande portohöjning skall kunna förskjutas att 49,2 milj. kr. av förra årets avkastning, som låg i storleksordningen , återförs till postverket. tanke att återstoden av överavkastningen, dvs. kr., skulle utgöra ett slags återbetalning av vad staten tidigare lagt ut för att täcka underskottet under /72 ter sig tilltalande. Det vittnar om att postverket vill göra rätt för sig och inte vill ligga skattebetalarna till last. /72 är ju också det enda . synes verksledningen vara angelägen om att det goda resultatet av personalens försäljningsansträngningar och av åtstramningarna på kostnadssidan, inte minst med tanke på den psykologiska effekten, skall få sådana verkningar att verkets konkurrensförmåga stärks och normal tillväxttakt i rörelsen återvinnes. Det måste alltjämt anses ligga i samhällets intresse att portonivån kan bibehållas oförändrad . De portohöjningar som genomfördes och var mycket kraftigt tilltagna. Sammanlagt innebar de prisökningar . makterna har också anledning att stödja postverkets bemödanden att undvika att genom alltför täta portohöjningar komma i bakvatten rörelsemässigt sett och bli ett krympande i stället för ett expanderande företag. Om nästa portohöjning sätts in synes tiden för återhämtning av växtkraften bli alltför knapp. Ytterst drabbar det postverkets kunder, dvs. allmänheten, som då inte kan påräkna en fullgod service till ett konkurrenskraftigt pris. Med hänvisning till det anförda hemställes att måtte besluta 1. att postverket erhåller rätt att fr. o. m. /74 bilda en portoutjämningsfond, 2. att till denna fond överföres den del av överskottet på postverkets rörelse, avseende budgetåren 1972/73 och 1973/74, som överstiger det normala förräntningskravet, 3. att beräkningen av driftbudgetens inkomster för /75 ändras i enlighet härmed. () () () H. () 74 7685 S 1974