ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX02219 · 1974-01-15 00:00:00 — av i och om ökat anslag till hemgårdsrörelsen. I årets statsverksproposition har Kungl. Maj:t föreslagit ett oförändrat anslag till hemgårdsrörelsen på . Detta anslag utgår till förbundets centrala verksamhet och till ledarutbildning. Den huvudsakliga verksamhet som fritids- och hemgårdarna bedriver är anordnande av kurser. Gårdsarbetarna har stora problem att brottas med i sin verksamhet. De ungdomar som i första hand deltar i gårdarnas öppna verksamhet är ofta i mycket stort behov av den typ av verksamhet som hemgårdarna erbjuder. Sociologiska undersökningar som tidigare genomförts har visat att av de besökande ungdomarna är sådana som är s. k. barnavårdsärenden. Utifrån samhällets allmänna jämlikhetssträvan är det viktigt att också dessa grupper får möjlighet att stimuleras till självverksamhet och engagemang och ges vidare chans till förverkligande av sina egna livsmöjligheter. Det kan i vårt samhälle finnas ett visst behov av en organisation med en kursverksamhet som speciellt vänder sig till de fritidsarbetare som jobbar med dessa kategorier ungdomar. har med hänsyn till kostnadsförändringar m. m. föreslagit en ökning av anslaget med . Den verksamhet som FH bedriver i sina medlemsgårdar har en viss likhet med det arbete som andra organisationer i barn- och ungdomsarbete utför. Det finns därför starka skäl varför även hemgårdarna FH bör få uppräkning av sitt centrala stöd. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till bidrag till hemgårdsrörelsen under /75 utgår ett belopp med .
mot · FX02222 · 1974-01-22 00:00:00 — av herrar i och fröken om ett program för gymnastik och idrott i lågstadium. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1974:215 hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslag om ett program för gymnastik och idrott i lågstadium. () MAJ () GOTAB 74 5717 S 1974
mot · FX02224 · 1974-01-22 00:00:00 — av herrar i och i angående tilldelningen av skolledartjänster. Antalet skolledare och biträdande skolledare inom regleras enligt skolstadgan. 1 varje kommun skall finnas minst en ordinarie tjänst som rektor. Omfattar skolväsendet i kommunen, i den mån det är underställt rektor vid , lägst 71 poäng enligt 1 kap. 7 § skolstadgan finns två tjänster upp till 110 poäng och därefter tre tjänster upp till 150 poäng. Varje påbörjat 50-tal poäng därutöver ger ytterligare 1 tjänst som rektor. Om särskilda skäl föreligger får medge att antalet ordinarie rektorstjänster ökas vid lägre poängtal. Omfattar kommuns skolväsende under skolstyrelsens förvaltning lägst 150 poäng finns en ordinarie tjänst som skolchef (skoldirektör). Omfattar däremot skolväsendet mindre än 150 poäng eller efter medgivande 130 poäng förenas tjänsten som skolchef med rektorsuppgift. Ett stort antal kommuner har sådana kombinerade tjänster. Den dubbla arbetsuppgift som skolledarna i de mindre kommunerna får genom nuvarande system för tilldelning av tjänster ger i många fall icke acceptabla arbetsförhållanden, vilket kan ge negativa effekter för såväl planeringen av arbetet i skolan som skolmiljön. Skolledartjänsterna är enligt vår mening för hårt bundna av statliga reglementen. kan därför i många kommuner inte anpassas efter de i kommunen rådande förhållandena. Kommunerna bör därför tilldelas ett visst antal skolledartjänster, vilka av den lokala skolstyrelsen kan fördelas på olika arbetsuppgifter. Tjänsterna som skolchef och rektor bör i detta sammanhang räknas som en enhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. begär att skolstadgan justeras i vad gäller tillsättande av tjänster som skolchef, rektor och studierektor i enlighet med vad som anförts i motionen i syfte att ge skolstyrelserna möjlighet att anpassa skolorganisationen efter de lokala förhållandena. 1 * 1974.
mot · FX02225 · 1974-01-22 00:00:00 — om ändring av kvoteringsbestämmelsema vid intagning till vissa utbildningslinjer. De nuvarande kvoteringsbestämmelsema, som innebär att grundskole-, folkhögskole- och gymnasiekompetens väger lika vid intagning till vissa utbildningsvägar, är principiellt riktiga. Dessa bestämmelser har dock medfört vissa negativa konsekvenser, som man inte förutsåg när de infördes. Eftersom systemet är sådant, att elever endast får söka till andra läroanstalter på det sist erhållna betyget, har det fått till följd att elever som på höstterminen i gymnasiets tredje årskurs eller tidigare räknar med att få ett sämre gymnasiebetyg än grundskolebetyg väljer att sluta skolan. Därmed avbryter de en värdefull utbildning av taktiska skäl. Därför borde kvoteringsbestämmelsema ändras så att en inträdessökande till skola borde få möjlighet att konkurrera inte med sitt senaste betyg utan med det för honom fördelaktigaste. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. anhåller om sådana kvoteringsbestämmelser i kompetenskungörelsen 7 § som innebär att sökande till vidare utbildning får tillgodoräkna sig det betyg som för honom är det fördelaktigaste.
mot · FX02227 · 1974-01-22 00:00:00 — om skärpta behöringshetsregler för undervisning i musik och gymnastik pä mellanstadium. I lärarhögskolestadgans 27 § angående utbildning av mellanstadielärare sägs bl. Inom ramen för grundkursen skall studerande följa utbildningen endast i ett av ämnena musik och gymnastik. Beslut om studerandes val mellan dessa ämnen meddelas av rektor. Han skall därvid taga hänsyn till den studerandes önskemål så långt detta är möjligt. Detta innebär att varje mellanstadielärare följer grundkursen i endast ett av dessa ämnen. I det andra ämnet läser han en orienteringskurs. Enligt Aktuellt från SÖ 1972/73 14 ges sådan orienteringskurs icke behörighet att undervisa i ämnet. Där sägs bl. Orienteringskursen däremot avser endast beträffande ämnet musik att lärarkandidaten bl. a. skall förvärva de kunskaper och färdigheter som krävs för att kunna integrera musik i undervisningen i andra ämnen och beträffande ämnet gymnastik att lärarkandidaten bl. a. skall äga sådana kunskaper och färdigheter som erfordras för att kunna organisera och leda friluftsverksamheten på mellanstadiet. Den som utexamineras på mellanstadielärarlinjen enligt den nya utbildningsplanen, vilket skedde första gången , har erhållit tillräcklig utbildning för att undervisa i det av ämnena musik eller gymnastik, i vilket vederbörande valt grundkursen. Sedan lärarutbildningsreformen har över 11 000 elever tagits in till mellanstadielärarutbildning vid . Samtliga dessa saknar eller kommer att sakna behörighet att undervisa i ett av ämnena gymnastik och musik. Finns inte särskilda av Kungl. Maj:t meddelade bestämmelser beträffande behörighet att undervisa i musik och gymnastik på mellanstadiet, tillämpas på dessa mellanstadielärare huvudregeln i 14 kap. 9 § första stycket skolstadgan, som innebär att lärare på mellanstadiet har ansvar för undervisningen i alla stadiets ämnen. Detta leder för ifrågavarande mellanstadielärare till att undervisning i såväl gymnastik som musik uppfattas som en för dem reguljär och normal undervisningsuppgift, vilket icke varit avsikten. Detta förhållande visar på en motsättning mellan skolstadgans 14 kap. 9 § och lärarhögskolestadgans 27 §. Det är därför betydelsefullt att i skolstadgans 15 kap 17 § om särskilda behörighetsregler också införs bestämmelser om behörighet att undervisa i gymnastik och musik. Med hänvisning till vad ovan anförts anhålls om att hos Kungl. Maj:t hemställer om bestämmelser i skolstadgan med innebörd att mellanstadielärare enligt lärarhögskolestadga ges behörighet att undervisa endast i ett av ämnena musik och gymnastik, nämligen det i vilket vederbörande lärare erhållit lägst betyget godkänd i grundkursen.
mot · FX02229 · 1974-01-22 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:2 om medelsanvisning på tilläggsstat. Majis proposition 1974:2 angående utgifter på tilläggsstat till riksstaten för /74 föreslås, under förbehåll av att överenskommelsen med ratificeras, att ett investeringsanslag av . anvisas för teckning av aktier i bolag för projektering, byggande och drift av fast vägförbindelse mellan och . höstriksdags majoritet godkände en överenskommelse mellan om fasta förbindelser över som bl. a. innehöll riktlinjer för detta bolag. Överenskommelsen har ännu inte ratificerats av det danska . Vid höstriksdagens behandling av frågan om fasta förbindelser över röstade för avslag på förslaget om byggande av en motorvägsbro mellan och . Vi föreslog att frågan om fasta förbindelser mellan och skulle bli föremål för ytterligare utredningar med avseende på verkningarna från trafik-, regional- och miljöpolitisk synpunkt. Vi förordade att järnvägstunneln mellan och kommer till stånd i första hand. Vi har fortfarande denna inställning och vi finner därför inte anledning att nu bifalla propositionsförslaget om anvisning av medel för aktieteckning i det tänkta bolaget. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår Kungl. Maj:ts förslag på tilläggsstat för /74 om anvisning av medel för teckning av aktier i bolag för projektering, byggande och drift av fast vägförbindelse mellan och . () i Lane-Herrestad GOTAB 74 5718 S 1974
mot · FX0223 · 1974-01-11 00:00:00 — om representation för handikapprörelsen i försäkringskassornas pensionsdelegationer. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1974:5 1 hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning rörande handikapprörelsens möjligheter att komma in i försäkringskassornas pensionsdelegationer.
mot · FX02233 · 1974-01-21 00:00:00 — av m. fl. om en årlig miljörapport. När energikriser sätter in kommer miljöintressena i bakgrunden. Men de är precis lika viktiga då som eljest. Ett samhälle man kan leva i, en omgivning som inte ställer outhärdliga krav på människans fysiska och psykiska organism, är den första rikedom det gäller att bibehålla och försvara. Detta får inte tillåtas bli en andrahandsfråga. Miljökraven måste hållas fram, och de ansvariga myndigheterna måste visa hur de har utfört sitt arbete. I har vi krävt att borde utnyttja ett speciellt medel bland många andra för detta ändamål: en årlig miljörapport borde föreläggas , och denna skulle sedan ge underlag för en allmän debatt om miljöpolitiken. förslag till ett samlat informationssystem för miljön påvisar hur viktigt det är att dessa fakta inte bara samlas utan också ställs till myndigheternas och forskarnas förfogande på ett lättillgängligt sätt. Det är sant, men bara halva sanningen; också allmänheten med alla olika organisationer för miljövård, naturvård etc. behöver få tillgång till denna information. Den årliga borde vara ett utmärkt sätt att samla in och tolka relevanta miljödata och fästa uppmärksamheten på dem genom en riksdagsdebatt, som skulle kunna vara den svenska miljödag, till minne av den stora om miljön och en att vidareföra dess resolutioner i praktisk politik. En rapport av liknande slag framställdes till , men den vi här föreslår skulle ha en mera konkret uppläggning. Den skulle innehålla dels de kvantitativa uppgifter om utsläpp av olika slag, som förhoppningsvis kommer att uppmätas, dels uppgifter om miljövårdsinvesteringar av olika slag och anslag till miljövårdsändamål. Uppgifter om ny lagstiftning, pågående utredningar och centrala forskningsprojekt skulle ha sin plats där, liksom de utvärderingar och framtidsstudier som kan vara på gång på miljöområdet. En del av de fakta som skulle ingå i rapporten införs nu i förtjänstfulla årsbok, vilken ju dock inte kan tas upp till direkt behandling i . Den av oss föreslagna rapporten skulle kunna lämnas till , antingen som en särskild redogörelse på samma sätt som sker beträffande Statsföretag AB:s verksamhet, eller också kunde den läggas som en särskild bilaga till statsverkspropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär att en årlig iniljörapport med i motionen diskuterad utformning föreläggs . () () () ()
mot · FX02235 · 1974-01-22 00:00:00 — begär att studier utförs av härför lämpligt organ rörande möjligheterna att skapa ökad medverkan och ökad delaktighet från allmänhetens sida i frågor som rör dess miljö i vid mening i enlighet med vad som anförs i motionen; G. att hos Kungl. Maj:t begär förslag som ger sammanslutningar av konsumenter, naturvårdare, handikappade, forskare etc. rätt att överklaga beslut enligt livsmedelslagen samt lagen om hälso- och miljöfarliga varor. () () () /ENKEL (fp)
mot · FX02238 · 1974-01-22 00:00:00 — Motion nr 238 är 1974 Mot. av m. fl. om ökat anslag till miljöinformation Årets statsverksproposition innehåller förslag om ett med förhöjt anslag till miljövårdsinformation på . Ur detta anslag utgår bidrag till frivilligt arbetande organisationer, främst och Samfundet för hembygdsvård. Statligt stöd till dessa ideella föreningar för deras miljövårdande arbete har utgått och glädjande nog också ökat något . Även om föreningsarbetet i hög grad bärs upp av medlemmarnas frivilliga och oavlönade insatser ökar ju kostnaderna ständigt för anställd personal, för porto, trycksaker osv. i takt med prisutvecklingen i samhället. framhåller den stora betydelse organisationernas arbete har för att underhålla intresset för naturen och naturvårdsarbetet och finner det angeläget att de får möjlighet att fortsätta och ytterligare utveckla sitt arbete. har inte ansett sig kunna tillstyrka de relativt stora ökningar i anslagstilldelningen som i särskilda framställningar ingivits av föreningarna men har föreslagit en mindre uppräkning med . till och med . till Samfundet för hembygdsvård. Därigenom skulle komma att få 420 000 och Samfundet för hembygdsvård . Verket föreslår att anslaget sammanlagt höjs till . Självfallet finns det möjlighet för Kungl. Maj:t att vid sin medelsanvisning till de bägge omnämnda föreningarna ur det föreslagna anslaget till miljöinformation öka bidragen till de ideella organisationerna i enlighet med förslag, men det förefaller rimligare att anvisar ett förhöjt anslag. anför vidare att den med utgången av innevarande budgetår fullföljda rikskampanjen mot nedskräpning bör i begränsad omfattning överföras till verket. För detta ändamål och för att upprätthålla en oförändrad ambitionsnivå för övrig informationsverksamhet anser sig behöva en höjning av anslaget med 1 milj. kr. Vi vill instämma i verkets synpunkter och dessutom tillägga att enligt vad vi i motionen nr 328 anfört bör statsmedel anvisas som stöd åt kampanjer mot nedskräpning vid kuster och i skärgårdar. Naturvårdsupplysningen måste för att ge gott resultat ofta lita till organisationers, skolors och lokala myndigheters arbetsinsatser liksom till enskilda människors uppfostrargärning och ständiga vaksamhet. Därför är det angeläget att det från statens sida visas rimlig generositet med Vi föreslår därför att den av begärda anslagshöjningen beviljas. Med anledning av det anförda föreslås A. att uttalar att och Samfundet för hembygdsvård erhåller största möjliga anslag för sin miljövårdande verksamhet, B. att till Miljövårdsinformation /75 anvisas ett reservationsanslag av . GOTAB 74 5721 S 1974
mot · FX02243 · 1974-01-22 00:00:00 — Det bör ha intim kontakt med teknisk och ekonomisk fakultet och ges en stark anknytning även till praktiska problem. Institutets fristående ställning måste speciellt understrykas. Det måste ha en självständig ställning i förhållande till regering, myndigheter, företag och organisationer. Behovet av fakta, som inte kan misstänkas vara anpassade till fördel för någon speciell part, är stort, det visar inte minst debatten om oljekrisen /74. Tillgången till fakta från fristående organ skulle sannolikt ha underlättat för regeringen att fatta riktiga beslut i detta avseende. Institutet bör förslagsvis finansieras genom en särskild avgift, lagd på energi efter mönster från byggforskningen. Med tanke på att förhållandena på energiområdet är likartade i och att ett vidgat samarbete bör komma till stånd kan institutet alternativt upprättas på nordisk basis. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi A. att hos Kungl. Maj:t begär att ett samlat program för bättre hushållning med energi föreläggs riksdag, i vilket de besparingsåtgärder som föreslås i denna motion bör ingå; B. att hos Kungl begär 1. att åtgärder vidtas så att får en god beredskap inför eventuella framtida förhandlingar om inköp av olja och gas från nordsjöfyndigheterna, 2. att möjligheterna att anlägga kolbaserade energiverk i utreds, 3. att möjligheterna att utnyttja torv, avfall och vindkraft för energiframställning undersöks, varvid förutsättningarna för serietillverkning av en vinddriven generator särskilt utreds, 4. att forskning rörande utnyttjande av solenergi och andra alternativa energikällor främjas, 5. att sådana åtgärder vidtas, att kollektivdebitering av el, gas, varmvatten och, där så är möjligt, värme fortsättningsvis ej tillämpas; C. att hos Kungl Maj :t begär att en översyn görs av de elproducerande företagens taxor i syfte att stimulera sparsamhet med elenergi: D. att måtte besluta att ett fristående energiinstitut med i motionen angivna arbetsuppgifter inrättas; E. att som sin mening ger Kungl till känna vad som i motionen anförs angående en långsiktig energipolitik; samt F. att måtte besluta att motionen överlämnas till de utredningar som behandlar energipolitiska frågor för beaktande. GOTAB 74 5724 S 1974
mot · FX02246 · 1974-01-22 00:00:00 — om statsbidrag till undersökning av uranfyndighetema i ArjeplogArvidsjaurområdet. I statsverkspropositionens bilaga 15 underrubriken rörande utvinning av uran (s. 150) nämns fyndigheterna i och anslås medel för utvecklingsarbete rörande utvinning av uran. Det heter där också att dessa tillgångar tillhör världens största, men är med nuvarande uranpriser inte kommersiellt intressanta på grund av den låga uranhalten. Men det finns en annan intressant uranfyndighet i vårt land, nämligen den i Arjeplogstrakten. Dessa fyndigheter nämns över huvud taget inte i årets statsverksproposition trots att det för vårt land måste vara angeläget att snabbt kartlägga urantillgångarnas omfattning och möjligheter till utnyttjande. Undersökningar har pågått och av dessa framgår att uranhalten är mycket hög, den högsta som påträffats i . I dagens läge, med stigande priser på råvarumarknaden och när tillgången på konventionella energiformer tryter, måste det vara av vitalt intresse att få till stånd en ordentlig kartläggning av landets egna uranfyndigheter. Det är mot den bakgrunden närmast uppseendeväckande att notera det ringa intresse regeringen visat urantillgångarna i Arjeplogsområdet detta inte endast i samband med den nu framlagda statsverkspropositionen, där fyndigheten inte ens nämns, utan också då industridepartementet slagit dövörat till när SGU begärt ökade medel för att snabbare kunna kartlägga och undersöka nämnda fyndighet. Med i bilden finns också behovet av sysselsättning i kommun. Trots betydande råvarutillgångar av olika slag är både utflyttning och arbetslöshet betydande. Det krävs statliga insatser för att förbättra sysselsättningsläget. Exploatering av uranmalmen skulle därför vara av stor betydelse också från sysselsättningssynpunkt. När 1972 beslutade om riktlinjerna för framtida försörjning med kärnbränsle förutsåg man att behovet av uran så gott som helt skulle täckas genom import. Detta förhållande kan knappast få bli långvarigt, eftersom det av olika skäl inte kan vara riktigt att skall vara beroende av import när det gäller den framtida användningen av uran. Framtiden innebär med all säkerhet ökad användning av kärnenergi, och då skall självklart de inhemska resurserna utnyttjas i största möjliga utsträckning. Det betyder minskat utländskt beroende och inhemsk sysselsättning. Starka skäl talar således för ökad svensk utvinning av uranmalm och i sammanhanget också rejäla insatser för snabb kartläggning av uranfyndig heterna i Arjeplogsområdet. I propositionen 1974:1 bilaga 15 hänvisas till pågående kommittéarbete angående SGU:s verksamhet; anslagsfrågor bör på grund härav redovisas . Anslaget föreslås därför nu uppfört med oförändrat belopp. Undertecknade motionärer anser emellertid att ett särskilt anslag för SGU:s prospekteringsarbeten i Arjeplog-Arvidsjaurområdet bör anvisas redan nu och verksamheten inriktas på intensifierad kartläggning. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anslå 3 milj. kr. till SGU för intensifierade undersökningar av uranfyndigheterna i Arjeplog-Arvidsjaurområdet.
mot · FX02247 · 1974-01-22 00:00:00 — av i m. fl. angående verkan från konkurrenssynpunkt av selektiva stödåtgärder inom näringslivet. har statsmakterna genom selektiva åtgärder gjort ingrepp i det svenska näringslivet. Behovet härav torde framför allt ha uppstått genom en bristande konjunkturpolitik och ett otidsenligt beskattningssystem. Det är självklart att dessa punktinsatser från statsmakternas sida i stor utsträckning påverkar konkurrenssituationen för de företag som icke blivit delaktiga av de utgående förmånerna. har man från statsmakternas sida och med all rätt kritiserat kommunernas överbudspolitik för att draga till sig industriföretag. Men är statsmakterna inne på samma linje genom att med ett stort antal punktinsatser ingripa i företagens situation. Utan att taga ställning till det berättigade i dessa åtgärder anser vi att det med hänsyn till den omfattning som de punktvisa åtgärderna antagit finns all anledning för statsmakterna att undersöka i vilken utsträckning snedvridning av konkurrensen härigenom uppkommer. Ett tecken på att icke avsedda effekter har uppkommit är att man inom det enskilda näringslivet alltmer börjar få den uppfattningen att de företag som erhållit kapitaltillskott av samhället har lättare att kunna utnyttja de mera allmänna anslagen till export, rationaliserings- och utbildningsändamål. Risken med en sådan politik är att företag som fortfarande klarar sig utan stödåtgärder får det allt svårare, då de nu inte bara har att möta den utifrån kommande konkurrensen utan även har att tävla med en av samhället subventionerad företagsamhet. Vi anser därför att det är hög tid att statsmakterna ägnar även denna sida uppmärksamhet. Detta bör ske genom en undersökning av i vilken utsträckning punktinsatserna till förmån för enskilda företag och den växande förekomsten av skyddade verkstäder lett till icke avsedda svårigheter för andra företag att kunna hävda sig i denna nya form av konkurrens. Med hänvisning till vad i motionen framhållits hemställs att beslutar att hos Kungl. ning, av den snedvridning av konkurrensen som de punktvisa stödåtgärderna inom näringslivet medför. G. REGNÉLL (m) () () () () HANS ()
mot · FX02248 · 1974-01-22 00:00:00 — av och om auktorisation för hemförsäljning. Någon sammanfattande statistik över den försäljning som sker direkt till hushållen finns inte. uppskattar dock värdet av direktförsäljningen till hushållen till ca . Detta innebär en andel på av den egentliga detaljhandeln. Även om andelen är liten, får den inte nonchaleras. Direktlevanserna till hushållen har ökat markant. Detta gäller inte enbart direktförsäljningen av s. k. sällanköpsvaror, som exempelvis dammsugare och uppslagsverk. Direktförsäljningen blir allt vanligare även i fråga om produkter av dagligvarukaraktär, såsom matvaror, malt- och läskedrycker samt kosmetik- och hygienprodukter. 1 glesbygden torde det finnas ett visst behov av denna försäljningsform. Utan tvivel kan denna distributionsform komma att utvecklas alltmer, speciellt i tätorternas ytterområden, där det kan vara långt till ett större butikscentrum, eller i sådana bostadsområden, där kommunikationerna inte är särskilt väl utbyggda. Det finns anledning att känna tveksamhet inför den typ av service som hemförsäljningen utgör, och då främst till vissa försäljningsmetoder. Vid dylika tillfällen har en försäljare tillfälle att utnyttja konsumentens varuokunnighet och tvångssituation. Många företag, som använder sig av denna försäljningsform, är seriöst arbetande företag, men det är trots detta omöjligt att i längden blunda för den skumraskmarknad som utnyttjar möjligheten att genom direktleverans i hemmen få avsättning för sina produkter. Det torde därför vara lämpligt att för bedrivande av hemförsäljning kräva auktorisation av myndighet. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning om att handel genom direkt hemförsäljning endast skall tillkomma företag som erhållit auktorisation. GOTAB 74 5723 S 1974