mot · FX02860 · 1974-01-25 00:00:00 — av i m. fl. angående samordningen mellan de affärsdrivande verken och . bildades och affärsverksdelegationen för att samordna statens intressen i de av staten då ägda aktiebolagen och verken (Kungl. Riksdagsbeslutet föregicks aven utredning genom den s. k. företagsdelegationen. Denna delegation var delad i sin uppfattning om hur denna samordning skulle ske, och man diskuterade flera olika alternativ till genomförande. En av bristerna i den förutvarande ordningen var enligt delegationen att målen för den statliga företagsamheten inte var samordnade och entydigt formulerade. För att komma till rätta bl. a. härmed bildades därför ett förvaltningsbolag () för en del av de statliga bolagen samt affärsverksdelegationen. Departementschefen framhöll i propositionen: Genom bl. a. dessa arrangemang skulle man åstadkomma en reell samordning mellan företagen oberoende av företagsform. Genom tillkomsten av affärsverksdelegationen kan en institutionell ram skapas för utbyte av information även mellan företag under industridepartementet och företag under . I affärsverksdelegationens uppgifter bör ingå att på ägarnivå fungera som kontaktorgan mellan affärsverken och förvaltningsbolaget och dess dotterbolag. Den bör kunna ta initiativ till och lägga fram förslag för Kungl. Maj:t om närmare samarbete mellan de affärsdrivande verken och den statliga koncernen. Genom detta arrangemang uppnås förutsättningar för sammanhållning av hela det statliga ägarintresset inom den statliga företagsgruppen oberoende av företagsform. , erfarenhet, kan konstateras att förvaltningsbolaget under sin nuvarande ledning väl fyller sin uppgift. Däremot har affärsverksdelegationen inte motsvarat förväntningarna, vilket det finns flera exempel på. Någon reell samordning har inte kunnat åstadkommas mellan verken och på det sätt tänkt sig när beslutet fattades om denna omorganisation. Anledningen härtill kan naturligtvis bero på flera orsaker. Verksformen skiljer sig markant ifrån bolagsformen i vad det gäller såväl drift och mål som tänkande. Det förefaller dock så att en del av verken betraktar sig som själv nog och släpper inte gärna någon utomstående in på sitt område. Om detta beror på självbevarelsedrift eller andra skäl är svårt att avgöra. Man kan heller inte utesluta att det i vissa fall berott på rent personliga prestigeskäl. Under alla förhållanden kan konstateras att den nuvarande ordningen inte fyller de samordningskrav som var tänkta och är nödvändiga. Det kan t. ex. ej vara ändamålsenligt och rationellt att flera verk driver industriell tillverkning i egna bolag som därtill i vissa fall har samma eller liknande produktion som vissa bolag inom utan att samordning sker. Dessutom är det rent principiellt synnerligen diskutabelt om ett statligt verk skall driva ett eller flera bolag under verket, i synnerhet som denna form av verksamhet nu samordnats i en annan statlig bolagskoncern. Under dessa förhållanden är det önskvärt att verkets uppgift klarare avgränsas till det område för vilket det skapats. För att nå det mål beslöt om vid denna omorganisation bör nu en utredning göras på detta område. Denna utredning bör bl. a. granska den utveckling som skett och de erfarenheter som gjorts i dessa frågor efter riksdagsbeslutet , i synnerhet i vad gäller rationalitet och samordning. Anledningen till varför affärsverksdelegationen mer eller mindre misslyckats bör också klarläggas. Det bör också prövas om de statliga bolag som står utanför fortfarande kan anses ha skäl att göra detta i fortsättningen. Med ledning av vad som därvid framkommer samt efter överarbetning av företagsdelegationens material bör sedan förslag föreläggas för en bättre lösning av dessa frågor än vad som gäller. Med hänsyn till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj :t begär att en utredning tillsätts med uppgift att utvärdera utvecklingen och framlägga förslag om hur samordning på ett rationellt sätt skall ske mellan de statliga bolagen och verken.