mot · FX021430 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ökad trafiksäkerhet. reste vi här i landet per person och år, utlandsresor oräknade. Fördelningen på olika trafikslag var ungefär: med tåg, med andra kollektiva transportmedel, i personbil. är vi uppe i ca 1 per person och år, utlandsresor oräknade, och fördelningen är helt förändrad. Vi reser nu med tåg, med andra kollektiva transportmedel och inte mindre än i personbil. (Uppgifterna hämtade ur .) De exempel som anförts kan i hög grad hänföras till den trafikpolitiska debatten, men de är också inlägg i trafiksäkerhetsdiskussionen. Det är bilsamhället som vållat de oerhörda trafiksäkerhetsproblemen. Bilismens språngartade utveckling har lett till många människors död, till att många människor blivit skadade och till att många fått men för livet. Trots detta, trots den höga olycksfrekvensen, fortsätter den att utvecklas. Den trafikpolitiska debatten och debatten i trafiksäkerhetsfrågorna kan inte alltför mycket särskiljas strävandena att leda över en ökad andel av trafiken till kollektiva trafikmedel innebär också åtgärder ägnade att öka trafiksäkerheten och minska antalet trafikolyckor, beroende på att de kollektiva färdmedlen är trafiksäkrare. Att genomfartstrafik dras utanför tätorterna, att bilfria centra skapas i så stor utsträckning som möjligt, att insatser görs för att underlätta kollektivtrafikens framkomstmöjligheter i tätorterna är helt enkelt viktiga trafiksäkerhetspolitiska åtgärder. Den officiella statistiken missvisande hade vi 1 036 dödade i trafikolyckor. var vi uppe i 1 307, dvs. Men försämringen är egentligen skenbar: 1960 fanns det 1,2 miljoner personbilar i landet, 1970 nästan 2,3 miljoner. Enligt trafiksäkerhetsverket omkom 12 007 människor i vägtrafiken i . Minst 227 500 personer ådrog sig svåra eller lindriga skador. Det verkliga antalet skadade är dock väsentligt högre, ungefär det dubbla, eftersom en stor del av olyckorna inte kommer till polisens kännedom och därmed inte blir redovisade i den officiella statistiken. I Ord och Bild hänvisas till undersökningar som gjorts vid Halmstadslasarettets upptagningsområde . Utredningarna visar att den officiella statistiken för både svårt och lindrigt skadade upptar mindre än hälften av de skadade som kommer till sjukhuset för vård. Om Halmstadsområdet antagits vara representativt för landet som helhet, skulle antalet svårt skadade ha höjts från 6 614 till ca 14 000, och antalet lindrigt skadade från 15 616 till ca 39 000. Detta har inte bara akademiskt intresse. Beräkningar av trafikens totala kostnader bygger på den officiella statistiken. Sådana beräkningar har lett till och leder till trafikpolitiska beslut. Är statistiken felaktig blir naturligtvis besluten därefter. De inofficiella siffrorna visar ju vidare att trafiksäkerhetsproblemen är av ännu större omfattning än vad man föreställer sig. De understryker kraftigt att det behövs satsningar för att komma till rätta med trafikolyckorna och att åtgärderna bör vara av både trafikpolitisk och rent trafiksäkerhetspolitisk natur. De understryker naturligtvis också angelägenheten av att den officiella statistiken förbättras. Utredningsarbetet om detta måste påskyndas. Det bör därvid undersökas om inte sjukhusen mera allmänt kan åläggas en mera specificerad trafikskaderapportering. Den tillsatta parlamentariska utredningen i trafiksäkerhetsfrågor måste mot bakgrunden av de omfattande trafiksäkerhetsproblemen hälsas med tillfredsställelse. I direktiven framhålles att inför den fortsatta trafikökning som är att vänta ytterligare åtgärder krävs för att komma till rätta med trafiksäkerhetsproblemen. Vissa synpunkter och förslag har lagts fram i en av trafiksäkerhetsverket överlämnad promemoria med förslag till målsättning för arbetet med ökad trafiksäkerhet. Behov finns av en mer övergripande syn och en på fördjupad kunskap grundad planering av verksamheten inom trafiksäkerhetsområdet. har tidigare pekat på den stabilitet som kännetecknar statistiken över antalet dödsoffer och skadade. Det finns i denna inga kraftigare förskjutningar vare sig uppåt eller nedåt. Denna stabilitet borde, enligt trafiksäkerhetsverket, å ena sidan innebära en rätt stor sannolikhet för att man skall undgå plötsliga språngvisa ökningar av olycksnivån. Vad man närmast riskerar är just en långsam stegring i samband med fortsatt trafikökning. Å andra sidan visar emellertid denna stabilitet också att det fordras mycket kraftiga insatser för att åstadkomma mera påtagliga sänkningar av olycksnivån. Med hänvisning till att den officiella statistiken tydligen inte visar hela sanningen om trafikolyckornas antal finns det all anledning understryka att kraftiga insatser behövs och att den tillsatta utredningen står inför en ansvarsfull uppgift. Olika åtgärder fordras i det fortsatta arbetet. Vi anser för vår del att en av de viktigaste består i följande: Informationsverksamheten som utgör en mycket stor och viktig del av problemkomplexet trafiksäkerhet Undersökningar har visat att det brister oerhört i bilisternas kunskaper beträffande trafikmärken och trafikregler. Mot den bakgrunden och med beaktande av den betydelse informationen haft för t. ex. det ökade användandet av bilbälten och reflexer synes det motiverat att bevilja trafiksäkerhetsverket högre anslag för denna verksamhet än vad departementschefen föreslår. Informationsverksamheten syftar ju till att öka allmänhetens kunskaper om trafik och trafikregler och ge rekommendationer om uppträdande i trafiken. Inte minst viktigt är att plats upplåtes i massmedia (TV etc.) för sådan verksamhet. Uppfostran och undervisning är över huvud taget av grundläggande betydelse för att påverka människorna till kunniga, omdömesgilla och hänsynsfulla trafikanter. Trafikundervisningen bör därför kunna påbörjas redan på förskolenivå. I den obligatoriska skolan bör trafiksäkerhet ingå i det ordinarie schemat som ett obligatoriskt ämne. Detta av bl. a. trafiksäkerhetsverket lanserade förslag bör realiseras . Trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar I vpk-motion 1973:181 påtalades att frågan om bidrag till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar blivit styvmoderligt behandlad. I motionen yrkades på höjning av anslaget till denna verksamhet med . fann vid sin prövning av motionen att en betydande eftersläpning i medelstilldelningen föreligger. Under höstens budgetarbete borde en höjning av anslaget övervägas, ansåg utskottet. Departementschefen föreslår nu en höjning med . framhåller att anslaget varit oförändrat /66. Sedan denna tidpunkt har kostnaderna för utförande av ifrågavarande säkerhetsanordningar ökat . En uppräkning av anslaget bör enligt verket ske med hänsyn till dels kostnadsfördyringarna, dels eftersläpningen i utförande av redan beslutade åtgärder, dels till det stora behovet av säkerhetsåtgärder vid ytterligare ett flertal korsningar för vilka godkännande ännu inte skett med hänsyn till brist på medel för utförandet. Verket kräver en höjning av anslaget med . Starka skäl föreligger utan tvekan för att verket beviljas detta anslag. Förbud mot tung trafik och veckoslut De frivilliga överenskommelser som träffats om förbud mot tung trafik, lastbilstrafik, och veckoslut, då biltrafiken är som intensivast, kan betraktas som positiva. riksdag framhöll det önskvärda i att dessa frivilliga överenskommelser utsträcktes till att omfatta större delen av året. har vid olika tillfällen framhållits som mycket besvärande. Att den bilåkande allmänheten upplever förhållandena som besvärande, framgår bl. a. av undersökningen Bilismen i samhället, där av de intervjuade ansåg att förbud mot trafik med lastbilar med släp skulle införas under veckoslut/. Den parlamentariska utredningens för trafiksäkerhetsfrågor arbete kommer att spänna över ett vitt fält av trafiksäkerhetsproblem. För att vinna tid är det viktigt att den kan avge delbetänkanden i olika frågor. Den bör också ta hänsyn till förslag som utredningen arbetar väcks exempelvis i . Enligt vår uppfattning bör en del av i denna motion ställda förslag kunna uppmärksammas av utredningen. Med hänvisning till det anförda föreslås1 1. att måtte besluta att under punkten C 1. : Förvaltningskostnader för informationsverksamhet anvisa ytterligare , 2. att måtte besluta att under punkten C 4. Bidrag till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar anvisa ytterligare , 3. att uttalar sig för behovet av en bättre trafikolycksfallsstatistik med hänsynstagande bl. a. till vad i motionen påtalats. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i 1 Se även motionerna 1974:1346 och 1974:1375.