mot · FX02295 · 1974-01-22 00:00:00 — av m. fl. om yrkesteknisk högskoleutbildning i . En av grundförutsättningarna för att en region skall fungera på ett för människorna tillfredsställande sätt är att det inom rimligt avstånd finns tillgång till arbete. Ett väl utvecklat och väl fungerande näringsliv utgör garantin för detta. Behovet av kvalificerad personal med yrkesutbildning och erfarenhet från arbetslivet är allmänt omvittnat. För många människor, med en relativt blygsam grundutbildning och yrkesutbildning men med stor praktisk erfarenhet, framstår det såsom angeläget och önskvärt att möjligheter finns till en vidareutbildning inom yrket. Genom vidareutbildning kan de klara mera krävande arbetsuppgifter, vilket för många förutom en större produktiv insats också rent personligt skulle medföra en ökad känsla av tillfredsställelse. har detta uppmärksammats, och omfattande reformer inom utbildningsväsendet har genomförts. Inte minst inom vuxenutbildningen och vidareutbildningen har åtskilliga förbättringar vidtagits. utbildningsutredning (U68) har i sitt betänkande Försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning (SOU 1973:12) ägnat sig åt just frågan om möjligheten till utbildning fördem som har en lång praktisk yrkeserfarenhet men kanske en relativt sett blygsam teoretisk utbildning. De yrkestekniska utbildningslinjer som U68 föreslår skiljer sig från flertalet eftergymnasiala utbildningslinjer i så måtto att de har ett absolut krav på yrkeserfarenhet före tillträdet. Till detta kommer att yrkesverksamheten liksom den underliggande yrkesutbildningen i gymnasieskolan eller motsvarande skall vara av en viss beskaffenhet som svarar mot den sökta yrkestekniska utbildningslinjen. Detta bör ge många yrkesverksamma nya möjligheter till utbildning. har från statsmakternas sida uttalats vikten av en regional balans i landet. Eftersom utbildningsförhållandena är en mycket betydande del av förutsättningarna för att uppnå denna regionala balans ser vi det som en stor brist att U68 i sitt förslag till lokalisering av den försöksverksamhet som föreslås stannat för att denna skall förekomma endast inom befintliga högskoleorter. Detta måste medföra ökade svårigheter att uppnå den av statsmakterna uttalade balansen mellan olika regioner; snarare kommer det att medföra en fortsatt uttunning i olika avseenden för vissa områden. Det är bl. a. mot denna bakgrund som vi motionsledes framför synpunkter och önskemål om en lokalisering av yrkesteknisk högskoleutbildning till och då närmare bestämt till . Det är främst den Verkstadstekniska utbildningen som vi anser synnerligen lämpad för del. Det är betydande satsningar som gjorts inom näringslivet i , och har länet haft ett ökande befolkningsunderlag. Näringslivet har gjort stora investeringar, och genom statens medverkan har en betydande industriverksamhet lokaliserats till . är ett exempel liksom den kraftiga upprustningen av . Det är framför allt verkstadsindustrin som expanderat. Denna har en mycket stark ställning i länet i vad gäller antalet sysselsatta, företagsstorlek och specialisering. Kvantitativt är antalet anställda i industrin i relativt sett högre än i övriga län i . Inom verkstadsindustrin är dominansen markant. Det rör sig om moderna, stora enheter med resurser och utvecklingsmöjligheter och i stor utsträckning exportinriktade. f olk- o. SCB Antalet förvärvsarb. bostads- 1972 verkstadsind. räkning totalantalet förvärvsarb. Det bör observeras att det inte endast är i som verkstadsindustrin är väl företrädd, utan detta gäller också i mycket hög grad de övriga kommunerna i . Som exempel kan nämnas Volvoverken i och Nya varv i , i m. fl. har varit ett typiskt utflyttningslän, och det råder ingen tvekan om att många av dem som flyttat har varit just sådana som flyttat för att få sin eftergymnasiala utbildning på annan ort. Ofta har dessa efter avslutade studier stannat på studieorten eller flyttat till platser där utbildningsmöjligheterna och därmed också utkomstmöjligheterna varit bättre än i . Med tanke på den inom expanderande industrin och med vetskap om det allt högre tekniska kunnande som krävs inte minst inom verkstadsindustrin är det ytterst angeläget att det lokaliseras någon form av yrkesteknisk högskoleutbildning till och då till . Vi föreslår en sådan verkstadsteknisk lokalisering. Enligt vår mening är detta en förutsättning för att säkerställa en fortsatt positiv utveckling i länet. Utredningens förslag om att bör vara den sydligaste orten för verkstadsindustrien högskoleutbildning innebär att den sydöstra delen av landet går miste om en sådan utbildning. Avståndet mellan och är , vilket är för långt med tanke på att det här är fråga om elever som kommit upp i ålder och därmed oftast har familjeansvar. Vid de beslut om utlokalisering av statliga verk som fattat har inte kommit i fråga - ett faktum som är värt att notera i detta sammanhang. Vi hoppas och räknar med att en lokalisering av en eftergymnasial utbildning till , som föreslås i motionen, skall ge möjligheter att bygga ut den inneboende kraft som finns i en expansiv industriutveckling. En av de allra viktigaste komponenterna härvidlag är tillgången på val utbildad arbetskraft på alla nivåer. Vi menar vidare att andra län i sydöstra , och , kommer att dra nytta av utbildningen i . Avståndet mellan t. ex. och är kortare än . Inom ett relativt begränsat upptagningsområde rymmer mer än 200 000 invånare. kommun har visat stort intresse för denna utbildning. uppvaktades med en skrivelse, vari kommunen utvecklade sina synpunkter och redogjorde för bl. a. lokaltillgång och andra praktiska förutsättningar för anordnandet av yrkesteknisk högskoleutbildning. har dessutom haft utbildning som varit traditionellt inriktad på yrkesutbildning, och det kan erinras om att det inom kommunen finns en 4-årig teknisk gymnasieskoleutbildning. Vidare kan konstateras att har en i sin helhet väl utbyggd differentierad gymnasieskola. Med hänsyn till utbildningsbehovet i denna del av och till det faktum att en yrkesteknisk högskoleutbildning kommer att attrahera andra verksamheter till länet bör komma i fråga med nämnda utbildning. Tillgången på kvalificerade lärarkrafter är god, och utomordentliga förutsättningar till samarbete med aktuella industrier finns, vilket har framgått vid de kontakter som på initiativ har anordnats . Mot bakgrund av vad sålunda anförts är det enligt vår mening uppenbart att yrkesteknisk högskoleutbildning bör lokaliseras till från och med samma tidpunkt som på andra orter. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger Kungl. till känna vad i motionen anförts om yrkesteknisk högskoleutbildning i . () KARL-A. () () HANS () ()