ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX021127 · 1974-01-25 00:00:00 — om en inventering av den befintliga kapaciteten för elkraftproduktion. Den energikris som vi fått uppleva, framkallad av politiska skäl, har märkbart påverkat den svenska energiförsörjningen både på kort sikt och för framtiden. Det är möjligt att de oljeproducerande arabländerna kommer att ompröva sin politik, men att vi kan köpa olja till tidigare förmånliga priser är nog uteslutet. Vi vet även att världens tillgångar av olja med nu kända oljekällor inom en inte alltför avlägsen framtid kommer att ta slut. Detta måste obönhörligen medföra att vi bör vidtaga alla tänkbara åtgärder för att göra oss mindre beroende av oljeimport än vad f. n. är. Oljan svarar för av vår energiförsörjning, och en stor del användes i oljeeldade värmekraftverk. Även om besparingsåtgärder kan minska vårt behov av elkraft, talar dock utvecklingen för en ökad elförbrukning . Mot denna bakgrund har vi all anledning att ompröva vår energipolitik. Vi bör på bredast möjliga front söka efter alternativa energikällor och då i första hand inhemska. Betydande energiresurser finns i våra torvmossar, i stora mängder skogsavfall som inte tillvaratas och i de sopberg som samlas av kommunerna. I denna motion vill vi särskilt fästa uppmärksamheten på de outnyttjade stora energiresurser som finns i de otaliga vattendrag där mindre och medelstora kraftverk, oftast sammanhängande med kvarnar, håller på att ödeläggas. Enligt vår mening bör någon utbyggnad av ännu ej exploaterade älvar knappast ske. Däremot bör självfallet allt göras för att genom modernisering och utbyggnad av redan befintliga kraftverk öka elkraftsproduktionen. Vattenkraften är också den miljövänligaste av alla energikällor, helt i avsaknad av besvärande avfallsprodukter som t. ex. svaveldioxid från oljeeldning och radioaktivitet från kärnkraftverk. Ett fullt utnyttjande av vattenkraften i redan utbyggda och reglerade system har enbart positiva effekter för natur och miljö. Enligt utredningar som föreligger från olika håll, bl. a. från , finns mycket stora outnyttjade energieffekter att ta till vara utan större kostnader. Svårigheter för dessa mindre vattenkraftsproducenter tycks inte vara att producera utan snarare att få köpare till elkraften. eller andra stora kraftbolag har visat ringa eller inget intresse av att köpa denna elkraft. Då försäljning till annan förbrukare genom koncessionslagen är stängd och då priset på levererad ström är alltför låg (ca ) har befintliga resurser inte blivit utnyttjade. De nya oljepriserna och även andra faktorer talar för att vi behöver ta till vara all den elenergi som kan produceras vid dessa mindre kraftverk och som sammantaget utgör mycket stora energitillgångar. Åberopande vad vi ovan framfört hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om inventering av den befintliga kapaciteten för elkraftsproduktion samt att åtgärder vidtas i syfte att utnyttja denna produktionskapacitet.
mot · FX021129 · 1974-01-25 00:00:00 — av i Nennesholm m. fl. om ökat kommunalt inflytande på eldistributionen. Den nu genomförda kommunreformen innebärande stora kommuner omspännande tätort och glesbygd har medfört skillnader för kommuninnevånarna. De stora kommunerna har bl. a. medfört att många olika eldistributörer omfattas av kommunerna, och därvid har stora skillnader uppstått i fråga om de ekonomiska villkoren för leverans av elkraft. Detta är inte godtagbart med hänsyn till att likställigheten för kommuninnevånarna därmed inte uppfylles. Vi får därför hemställa att föreslår Kungl. att utarbeta direktiv till elutredningen med innebörd att förslag utarbetas för ett kommunalt inflytande på eldistribution med enhetliga leveransvillkor inom respektive kommun. () i Nennesholm () i Skärstad
mot · FX02113 · 1974-01-17 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion nr 105 hemställes A. att under E 58, , för /75 anvisar ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med förhöjt förslagsanslag av , samt B. att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts om välfärdsforskningen. () () ()
mot · FX021131 · 1974-01-25 00:00:00 — angående användningen av medel för utbildningsåtgärder inom textil- och konfektionsindustrierna. Under punkten B 4 i trettonde huvudtiteln disponerar medel för utbildningsinsatser inom textilområdet. Dessa kurser har endast stått öppna för inom textil- och konfektionsindustrin sysselsatta. Utbildningsprogrammet har bedömts positivt av de inom textil- och konfektionsindustrin verksamma intresseorganisationerna som , m. fl. Utbildningen tillhandahålles emellertid främst dem inom textilområdet som är direkt sysselsatta inom industrin. Det finns en betydande grupp människor som inte kan utnyttja konfektionssydda plagg, eftersom konfektionens storlekssystem inte kan täcka alla figurer och storlekar. Dessa människor måste vända sig till beställningsskrädderier och ateljéer. Detta ställer sig av naturliga skäl dyrare än att köpa konfektionsplagg. Mot den bakgrund framstår det som önskvärt att den speciella utbildningen inom teko-området tillhandahålles även dem som är skrädderiidkare, på samma villkor som gäller övriga verksamma inom teko-området. Det bör även vara möjligt att för SIFU, inom ramen för det speciella anslaget under punkt B 4 i trettonde huvudtiteln, anordna särskilda kurser för denna kategori i den utsträckning det erfordras. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos Kungl. anhåller att skrädderiidkare jämställes med övriga verksamma inom textil- och konfektionsindustrin i vad gäller möjligheterna att komma i åtnjutande av särskilda utbildningsåtgärder för tekoindustrin. HANS () () GOTAB 74 5887 S 1974
mot · FX021134 · 1974-01-01 00:00:00 — av i Gäddvik m. fl. om ändrade bestämmelser rörande statens vattenfallsverks redovisningsprinciper. Statens vattenfallsverks kommunala beskattning av rörelseinkomst från kraftverksrörelse har varit föremål för debatt och utredningar i . yrkades på särskilda anvisningar till kommunalskattelagen angående fördelningen av gäldränta. Särskilda utskottet ansåg det principiellt riktigt att blev skattskyldigt till respektive kommuner efter samma förutsättningar som gällde för de enskilda kraftföretagen och ansåg att dessa kommuner då skulle få ett betydande beskattningsföremål. Utskottet hemställde om utredning av berörda spörsmål och att förslag skulle föreläggas av Kungl. uttalades att detta förslag skulle framläggas . Något sådant förslag har dock ännu icke framlagts. Fråga är om vi inte här har ett enastående rekord i fråga om att förhala ett beslut genom hänvisning till pågående utredningar. tillkallades sakkunniga för att utreda frågan. Men de sakkunnigas förslag överlämnades endast till kommunalskatteberedning. Sedan hände ingenting års skattesakkunniga fick i uppdrag att fortsätta arbetet. Det av de skattesakkunniga 1945 framlagda betänkandet överlämnades till skattelagssakkunniga, vilka avlämnade sitt betänkande 1961. Inte heller då föranledde deras förslag några lagstiftningsåtgärder. kom en proposition med förslag till ändringar i reglerna för fördelningen mellan kommunerna av det skatteunderlag som härrör från kraftverksrörelse. I den propositionen framhöll departementschefen att det var naturligt att ett ställningstagande till förslaget om nya principer för vattenfallsverkets redovisning av ränta på det i rörelsen investerade kapitalet fick anstå i avvaktan på resultatet av affärsverksutredningens arbete. Resultatet av affärsverksutredningens arbete kom 1968. De framlagda förslagen överlämnades till en särskild arbetsgrupp inom affärsverksdelegationen, kallad affärsverkskommittén, för vidare bearbetning och utveckling. Denna kommitté framlade ett betänkande , och har ärendet veterligen inte remitterats till någon ny utredning. Men kommittén anser i sitt yttrande att det bör ankomma på regeringen att för vaije affärsverk för sig fastställa hur stort avkastningsbehovet på verkskapitalet skall vara.
mot · FX021136 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. angående uppehållstillstånd för politiska flyktingar. har ett gott anseende sorn en nation som visar stor generositet då det gäller att bevilja uppehållstillstånd för politiska flyktingar. Inte minst har denna generösa inställning från svenska myndigheters sida uppmärksammats i olika sammanhang. Tyvärr är emellertid förhållandet inte alltid sådant att lever upp till sitt goda rykte i flyktingsammanhang. avlägsnas t. ex. hundratalet östeuropeiska flyktingar från . I vissa fall återförs flyktingen direkt till sitt hemland, där själva det faktum att personen lämnat landet kan medföra flerårigt fängelsestraff. I andra fall avvisas flyktingen till det land i vilket han/hon vistades före ankomsten till . Sådana avlägsnanden sker även till länder som ej har undertecknat av rörande politiska flyktingar. Ett sådant land, till vilket flera avlägsnanden skett, är . har vilket är särskilt värt att notera ett speciellt avtal med innebärande att personer som tagit sig över den finsksovjetiska gränsen skall återsändas utan vidare utredning. Den som från förs till löper således stor risk att från bli återförd till sitt östeuropeiska hemland. Av humanitära skäl framstår det som angeläget att visar en generös attityd gentemot flyktingar från länder med politiskt förtryck. Särskilt angeläget är att personer, som kommer från länder där utresetillstånd normalt inte beviljas privatpersoner och där utresa i strid mot dessa bestämmelser är förenade med fängelsestraff, ges uppehållstillstånd om de tagit sig till . Undantag från en sådan generös inställning bör endast komma i fråga beträffande förvisning i samband med av svensk domstol behandlad kriminell verksamhet eller i samband med utlämning enligt gällande utlämningsavtal. Det bör inte heller komma i fråga att personer från avlägnsnas till länder som inte undertecknat Genévekonvention om politiska flyktingar, om ett sådant avlägsnande gäller personer med sin ursprungliga hemvist i något av de länder till vilka inte direkt avlägsnande bör komma i fråga. Då de i motionen anförda önskemålen gäller tillämpningen av gällande bestämmelser torde det ankomma på Kungl. Maj:t att ge berörda myndigheter erforderliga tillämpningsföreskrifter. Mot bakgrund av det anförda hemställs att anhåller om åtgärder som garanterar att person, som kommer till , icke direkt eller indirekt utvisas till land där han riskerar straff för sin utresa. () i Agnäs N. () i Trobro L. () i . NISSER (m)
mot · FX021137 · 1974-01-25 00:00:00 — om kompletterande arbetsmarknadsutbildning i samband med beredskapsarbete. Enligt statistik var 28 522 personer sysselsatta i beredskapsarbeten. Inom AMS sker uppdelning mellan dem som sysselsätts i beredskapsarbete och dem som är under utbildning. Samhällets strävanden måste ju rimligen alltid vara att sysselsätta i princip alla i arbete på den öppna arbetsmarknaden. Var och en som sysselsätts i beredskapsarbete borde bli föremål för åtgärder i syfte att kontinuerligt undersöka i vad mån utbildningsinsatser skulle underlätta övergång till den fria arbetsmarknaden. Så skulle t. ex. skogsarbetare kunna ges utbildning i bl. a. aptering och verktygsvård. Om uppdelningen mellan sysselsättning och utbildning modifierades skulle viss utbildning kunna ske på arbetsplatserna som komplement till det praktiska arbetet. Alltför i beredskapsarbete får ofta en mindre god inverkan på den arbetssökande. Lämpligt vore att var och en förslagsvis beredskapsarbete erbjöds någon form av utbildning, eventuellt i samband med det arbete han har. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t uttalar att var och en som förslagsvis varit sysselsatt i beredskapsarbete erbjuds möjlighet till kompletterande eller annan arbetsmarknadsutbildning. L. () ()
mot · FX021138 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder till stöd för sysselsättningen i . 1972 minskade antalet invånare i i med 785 personer, från 9 063 till 8 278. Enligt länsprogram 1970 väntas en fortsatt befolkningsminskning, och 1980 beräknas invånarantalet uppgå till 7 540. Sysselsättningsutvecklingen 1970 har varit följande: Det minskade utbudet av sysselsättningstillfällen har lett till en kontinuerlig nettoutflyttning från . För perioden uppgick den till inte mindre än 946 invånare. Enligt en av kommunen utförd utredning beräknas sysselsättningen inom den militära sektorn minska med 128 arbetstillfällen. Alldenstund orderingången från är svag har anställningsstopp införts vid Vanäsverken. Detta kommer snabbt att medföra en personalminskning. Krympningen av den militära och civilmilitära sektorn skapar negativa återverkningar också inom flera civila verksamhetsgrenar. Genomförda undersökningar visar exempelvis att personalstyrkan inom vissa service- och detaljhandelsföretag har minskat med ett 60-tal personer. beräknas personalen bli reducerad med mellan 250 och 300 enbart inom industri- och servicesektorn. Det är mot denna bakgrund vi finner anledning uttala stark oro för den aktuella kommunens framtid. Genom den militära och civilmilitära verksamheten har staten en framträdande ställning som arbetsgivare i . Därav följer särskilda skäl för statsmakterna att känna ansvar när det gäller kommunens möjligheter att utvecklas. Detta ansvar bör, enligt vår uppfattning, komma till synes inte minst när det gäller som förläggningsort för skilda former av militär verksamhet. Men staten har också anledning att stödja länsorganen och kommunen i strävandena att komplettera nuvarande verksamheter med industrietableringar och liknande. Ett mera differentierat näringsliv i behövs för att öka tryggheten för kommunens invånare och för att vidga valfriheten på den lokala arbetsmarknaden. För att främja en framåtriktad satsning fordras bl. a. en nära och intim samverkan mellan planeringsorgan och berörda statliga myndigheter. Ansträngningarna bör inriktas dels på att tillföra ytterligare militär och civilmilitär verksamhet, dels på att genom industriell nyetablering främja en bättre balans i sysselsättningsutbudet inom kommunen. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar ge Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts beträffande behovet av åtgärder för att främja ett mera allsidigt och breddat utbud av arbetstillfällen inom . () () ()
mot · FX021139 · 1974-01-25 00:00:00 — om ökad aktiv platsackvisition. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1974:1030 hemställs att hos Kungl. 1. uttalar att yrkesvägledning i form av uppsökande verksamhet skall inriktas på att nå alla arbetslösa under , 2. uttalar att arbetsförmedlingens resurser omfördelas till förmån för ökade satsningar på aktiv platsackvisition, 3. uttalar att ökad information om utbildningsvägar, AMS:s verksamhet för arbetslös ungdom m. m. tillställs landets arbetsgivare.
mot · FX021140 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om lokalisering till ytterområden av nya statliga verk. Regionalpolitiska stimulansåtgärder berör alltför ofta endast regioner på avsevärt avstånd från våra storstadsregioner. Således har besluten om utflyttning av statliga verk i huvudsak inneburit förstärkning av sådana regioner som allmänt sett brukar anges som glesbygd eller svårutvecklade. Men även kring storstadsregionerna kan finnas glesbygd. Således har ytterdelar många av de mer kända glesbygdernas problem. Brist på utbildningsvägar, dåliga kommunikationer och få investeringar i nya arbetsplatser är en realitet kring och . De yttre delarna av länet ligger så nära att utvecklingen sugs till huvudstaden men för avsides för att de skall kunna fungera som förorter eller ens kranskommuner. Med hänsyn till att det då och då blir aktuellt med inrättande av nya statliga verk vore det av stort värde att lokalisering av dessa till ytterområden övervägs. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att inför framtida lokalisering av nya statliga verk ytterområdens behov av regionalpolitisk stimulans beaktas. () () () ()
mot · FX021145 · 1974-01-25 00:00:00 — om beredskapsarbeten i miljövårdande syfte. Vid kortare perioder av kraftig arbetslöshet är det nödvändigt att finna former för beredskapsarbeten som inte kräver speciell utbildning eller träning. Detta gäller givetvis i första hand då det är fråga om kortvarig arbetslöshet och då man har starka skäl att anta att arbetskraften kan återgå till den näringsgren där den tidigare varit sysselsatt. Den tilltagande mekaniseringen av det svenska skogsbruket, liksom nedläggningen av mindre jordbruksfastigheter, har på sina håll medfört betydande miljöproblem. Hyggesawerkning, gallring och tillvaratagande av rotfällda träd är exempel på sådana miljövårdande åtgärder som ofta saknar ekonomiskt incitament. Då en trivsam natur naturligtvis är till förmån för alla människor i vårt land bör olika former av naturvård ingå som en väsentlig del i de planer för beredskapsarbeten som upprättats av arbetsmarknadsorganen. Med stöd av ovanstående hemställes att uttalar att mEjövårdande åtgärder bör i ökad omfattning ingå i planerna för de framtida beredskapsarbetena.
mot · FX021146 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om förbättrade lagfästa förmåner i samband med permittering. Enligt lagen om anställningsskydd, som träder i kraft , har löntagare som varit permitterad eller sammanlagt under samma kalenderår rätt till lön och andra anställningsförmåner, såvida det inte är fråga om säsongarbete. Bestämmelserna, som inte kan sättas ur kraft genom avtal, är av central betydelse för trygghetslagstiftningen. Såsom regeln utformats lider den emellertid av en svaghet. Den möjliggör för arbetsköpare att tillämpa kortare permitteringstid än , utan att ekonomiskt ansvar inträder enligt lagen, såvida inte de kortare permitteringstiderna sammanlagt överskrider . Arbetsköpare kan exempelvis, som aktuella exempel visat, införa korttidsarbete fyradagarsvecka . I sådana fall får arbetslöshetsförsäkringen bära de ekonomiska bördorna. Enligt vår mening bör trettiodagarstiden kortas ned . Därigenom blir en arbetsköpare skyldig att enligt lag utge lön vid permittering som omfattar , oavsett om dessa utgör en sammanhängande period eller ej. Med hänvisning till det anförda hemställes att 21 § lagen om anställningsskydd får nedanstående lydelse: Nuvarande lydelse: ' Arbetstagare, som har varit permitterad eller sammanlagt under samma kalenderår, har rätt till lön och andra anställningsförmåner för överskjutande permitteringstid, såvida ej permitteringen är en följd av att arbetet är säsongbetonat eller annars till sin natur icke sammanhängande. Arbetstagare, som har varit permitterad , oavsett om dessa utgör en sammanhängande period eller ej, har rätt till lön och andra anställningsförmåner för överskjutande permitteringstid, såvida ej permitteringen är en följd av att arbetet är säsongbetonat eller annars till sin natur icke sammanhängande. Förmåner som motsvarande tillämpning. Om anställningsförmån andra anställningsförmåner. (vpk) (vpk)
mot · FX021147 · 1974-01-26 00:00:00 — om införlivande av i dess helhet med det allmänna stödområdet. Det allmänna stödområdet bestod från början av de fyra nordligaste länen, den norra delen av , delar av , och samt norra län. Genom beslut av 1971 och vårriksdagar inlemmades resp. i allmänna stödområdet. liksom en del andra är fortfarande ett delat län i fråga om stödområdets gräns. De nackdelar detta medfört från såväl utvecklings- och sysselsättnings- som administrativ synpunkt har upprepade gånger påtalats i motioner och debatter i . Det område inom som ej ligger inom stödområdet hade vid decemberräkningen 1710 anmälda arbetslösa endast enbart i kommun över 1 000. Antalet arbetslösa i hela länet var över 3 500. I beredskapsarbete, arbetsmarknadsutbildning, skyddad verksamhet, arkivarbete ca 5 150, sammanlagt över 8 600. Konferenser och sammankomster som hållits med representanter för näringslivet inom länet tyder på att förutsättningar finns för ytterligare utveckling av den industriella verksamheten om lämpliga stimulansåtgärder skapas i länet i sin helhet. I beaktande av bedömningen bör även uppmärksammas, att det nuvarande näringslivet i det område av som ej ligger inom stödområdet har en mycket ensidig inriktning på metallindustrin (och ). Om området infördes i det allmänna stödområdet skulle utan tvivel möjligheterna att få ett mer differentierat näringsliv öka väsentligt. Detta skulle i sin tur medverka till att dels skapa ökade möjligheter för att sysselsätta nu befintlig arbetslös ungdom, dels skapa bättre valmöjligheter för på arbetsmarknaden nytillträdande ungdomar. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställes att hos Kungl. hemställer att de delar av som ligger utanför allmänna stödområdet tillförs detsamma.
mot · FX02115 · 1974-01-17 00:00:00 — om statsbidrag till elevhem för elever i gymnasieskolans utbildningslinjer för jordbruk och trädgårdsnäring. Genom KBr 1969 har fastställts att statsbidrag skall utgå till kostnader för anskaffande eller hyra av elevhem för elever i sjuksköterskeskolor. Genom KBr 27/5 1971 har motsvarande föreskrifter utfärdats rörande elever i tolv studievägar inom gymnasieskolan. I dessa ingår icke utbildning för jordbruk, skogsbruk eller trädgårdsnäring. Statsbidrag utgår också till elever i specialkurser som ej avser de tre nämnda utbildningslinjerna. Genom äs 25/4 1971 med ändring 14/4 1972 har SÖ anbefallt, att statsbidrag skall utgå till elevhem för elever i skogsbrukets yrkesutbildning. Dessa bestämmelser, som är att anse som provisoriska, har föreslagits gälla även under innevarande budgetår. Sedan provisoriska statsbidragsbestämmelser i detta avseende utfärdats för skogslinjen är endast jordbruks- och trädgårdslinjerna uteslutna från statsbidragsmöjligheter. I ett interpellationssvar den 16/11 1973 rörande denna fråga var utbildningsministern icke beredd att föreslå några förändringar, eftersom den s. k. uppdrag omfattar även de framtida reglerna för bidrag från staten till lokaler för elevhem. Vid bedömning av dessa frågor bör enligt vår mening beaktas: 1. att , som tillsattes , har ett stort och komplicerat område att genomarbeta, varför, enligt vad vi erfarit, slutbetänkande knappast kan komma . Remissförfarande måste beräknas ta i anspråk då de frågor som utredningen behandlade är av väsentlig betydelse för hela vårt samhällsliv. Ett praktiskt resultat kan sålunda påräknas först efter . 2. att jordbruks- och trädgårdsutbildningen förekommer på relativt sparsamt antal platser (exempelvis trädgårdsutbildningen endast på 6 platser ) och att på grund därav eleverna kommer långväga ifrån samt måste inkvarteras vid skolan. 3. att utsikterna att icke nu men möjligen senare erhålla statsbidrag kan fresta huvudmännen till att avvakta med investeringar och därmed hämma den önskvärda utbyggnaden av skolorna. 4. slutligen att de båda utbildningslinjerna på grund av sin betydelse för svenskt näringsliv representerar en så väsentlig del av gymnasieskolan att en diskriminering icke kan vara riktig. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos Kungl. anhåller om att provisoriska bestämmelser för statsbidrag till elevhem för elever på jordbruks- och trädgårdsutbildningslinjerna utfärdas i enlighet med reglerna för skogslinjen i avvaktan på förslag. () ()