mot · FX021174 · 1974-01-25 00:00:00 — av och om upprustning av bostäder. Priserna på eldningsolja har stigit mycket kraftigt. Detta medför i sin tur att uppvärmningskostnaderna stiger och härmed naturligtvis även boendekostnaderna. Att oljepriserna åter skulle sjunka till den nivå de låg på före arabländernas oljebojkott är det nog ingen som tror på längre. Åtgärder måste därför vidtas för att sänka bränsleförbrukningen i våra hus. Kostnaden för uppvärmning av våra bostadshus är med nuvarande oljepriser . sker uppvärmningen till allra största delen med olja. De flesta anläggningarna kan inte utan betydande kostnader byggas om för eldning med fasta bränslen. För att utvinna så mycket energi som möjligt ur oljan har man i flertalet nyanläggningar under en följd av år installerat s. k. högeffektpannor. Dessa anläggningar och fler med dem kan endast eldas med olja. Mängden tillförd värme är i första hand beroende av isoleringsgraden hos de kylande, omslutande ytorna till ett hus, behovet av varmvatten och graden av ventilation. I det följande behandlas endast den första faktorn. Från ekonomisk synpunkt bör man eftersträva den gynnsammaste avvägningen mellan kapitalinvestering och driftkostnad för varje omslutande och kylande yta. Den häremot svarande isoleringsgraden den ekonomiska isoleringsgraden bestäms främst av konstruktionstyp, värmekostnad, byggnadskostnad och annuitet. Från samhällsekonomisk synpunkt kan ifrågasättas om inte kostnader i samband med miljövård också borde tas med i kalkylen. Trots att det skett en successiv förbättring av byggnaders värmeisolering utgör lägenheter med hög isoleringsteknisk standard en relativt liten andel av vårt totala bostadsbestånd. Trots att det finns effektiva isoleringsmaterial och metoder byggs det tyvärr alltför ofta hus med bristfällig isolering. Det är inte alltför djärvt att påstå att vi eldar upp för till nytta endast för kråkorna. En riktigt dimensionerad och utförd värmeisolering både av nya hus och tilläggsisolering av äldre bostäder skulle sänka uppvärmningskostnaderna betydligt och vara en lönande investering både för den enskilde och för samhället. Vid konstruktioner med för låg isoleringsgrad, t. ex. en bristfälligt isolerad vägg, uppkommer en ojämn temperaturfördelning på ytan med risk för smutsavsättningar och kondensskador, dvs. ökade underhålls- och reparationskostnader. Detta bör ses i relation till att var femte krona av byggnadsinvesteringarna går till underhåll och reparation. Kravet på värmeisolering av bostäder är förutom minskade uppvärmningskostnader även betingat av hygieniska skäl. God värmeisolering ger våra bostäder ett gott inomhusklimat, dvs. de blir hygieniska och trivsamma. I väl isolerade bostäder uppkommer inte strålningsdrag och s. k. kallras, då skillnaden mellan inneluftens temperatur och rumsytornas temperatur är liten. Temperaturen varierar inte heller mycket mellan olika punkter över ytorna. Även vid låg utetemperatur har man därför en känsla av att rummen är varma. Någon tillförlitlig statistik som visar vilken isoleringsstandard som vårt bostadsbestånd har finns inte. Vi vet emellertid att de äldsta husen är mycket dåligt isolerade och kommer därmed, om åtgärder ej vidtas, att få mycket höga uppvärmningskostnader. Rent generellt kan sägas att av det äldre bostadsbeståndet hälften har k-värden som ligger uppemot 1,0. bygger man ofta hus vilkas k-värde ligger omkring 0,3. Eftersom en mycket stor del av värmeförlusterna i ett hus hänför sig till väggar, golv och takbjälklag betyder en reducering av k-värdet från t. ex. 1,0 till 0,3 en minskning av bränsleförbrukningen för ifrågavarande yta med . Vad som närmast bör göras är: att en inventera det äldre husbeståndet, att ta reda på vilka k-värden dessa byggnader har, deras fönsterstandard samt övrigt som har med transmissionsförluster att göra; i de fall ritningsunderlag över byggnadskonstruktionen saknas upprättas dylika, att studera typ av ventilationsansläggning, att studera uppvärmningsanordningarna med avseende på såväl det enskilda rummets som hela husets värmeförsörjningssystem samt göra upp en förteckning över vilken standard automatiken för värmeförsörjningssidan har, att beräkna lönsamheten för vaije objekt när det gäller tilläggsisolering, utbyte av fönster etc., att inte glömma småhusen. Väggytan är i medeltal per lägenhet större i småhus än i flerfamiljshus, och bjälklagsytan är större. Till motionen är fogad en bilaga med exempel på hur olja kan sparas. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att hos Kungl. Maj:t anhåller om skyndsam inventering av byggnadsbeståndet i vad avser behovet av översyn och isolering och att ett sysselsättnings- och energipolitiskt anpassat program för upprustning av bostäder därefter framläggs. ÅSLING (c) Hur olja kan sparas ett exempel En familj på 4 personer bebor en äldre 2-plansvilla med en bostadsyta på ca . För uppvärmning av denna villa har i medeltal åtgått ca olja . Genom riksdagsbeslut om oljeransonering kommer emellertid oljeleveranserna att skäras ner . Vilka åtgärder kan familjen i fråga vidtaga för att klara denna nedskärning? Ytterväggarna är av typ plankväggar som tilläggsisolerats på utsidan i samband med en fasadrenovering . Fasadbeklädnaden utgörs av puts. K-värdet har beräknats till ca /m2 h°C. Vindsbjälklaget har en stomme av träbjälkar, och mellan bjälkarna på en s. k. blindbotten ligger en fyllning sammansatt av bl. a. slagg, koksaska, sågspån och torv. Vindsbjälklagets k-värde har beräknats till /m2 h°C. Fönstren är av traditionell 2-glaskonstruktion med kopplade bågar. 1 ett flertal fönster har karmen svärtats intill bågen vilket tyder på att tätningslisterna ej längre fyller sin funktion. Vidare fungerar stängningsanordningarna för fönstren i ett par fall dåligt. Oljeaggregat och panna har undergått kontinuerlig service och har också vid tester uppvisat en med hänsyn till anläggningens ålder tillfredsställande verkningsgrad. Inomhustemperaturen har i medeltal legat på ca . Upp värm ningsanläggningens verkningsgrad kan i detta fall uppskattas till . Den nyttiggjorda energin per m3 olja () uppgår därmed till ca 6 000 Mcal. Vid en förbrukning av olja levererar således uppvärmningsanläggningen 45 000 Mcal/år. Gör man en värmebalansberäkning för detta hus visar det sig att de totala värmeförlusterna uppgår till ca 52 000 Mcal/år. De beräknade värmeförlusterna fördelar sig enligt nedan (Mcal) Det beräknade värmebehovet är således 7 000 Mcal större än den värme som oljepannan levererar. Detta kan bl. a. förklaras med att människor, hushållsapparater, belysning m. m. avger värme och därmed bidrar till uppvärmningen. Inom parentes kan nämnas att en vuxen person avger 70200 Mcal beroende på verksamhet (sömn golvsopning). Värmen från en person täcker således i detta fall av det totala uppvärm ningsbehovet. Vidare får byggnaden under molnfria dagar ett betydande värmetillskott genom solstrålningen. Detta gäller framför allt den solenergi som passerar in genom fönstren. Denna gratisenergi kan dock sällan till fullo tillgodogöras på grund av den tröghet i värmesystemets reglerbarhet som utmärker äldre anläggningar. Energ i besparande åtgärder De åtgärder som kan vidtagas för att minska uppvärmningsbehovet och därmed energiförbrukningen är dels sådana som kräver ingen eller en mycket liten ekonomisk insats, dels sådana som kräver en större ekonomisk insats. Till den förra gruppen hör åtgärder som injustering av oljeaggregat och sotning av panna (antas här vara utfört), sänkning av inomhustemperaturen, tätning av fönster och dörrar och begränsad vädring samt sparsamhet med varmvatten. Med en ekonomisk insats kan uppvärmningsbehovet reduceras genom en förbättring av byggnadsdelarnas isoleringsgrad. Nedan skall effekten av dessa åtgärder belysas. Inverkan av en sänkning av inomhustemperaturen kan beräknas med utgångspunkt från att större delen av uppvärmningsbehovet är beroende av skillnaden mellan temperaturen inne och ute. Minskas inomhustemperaturen från 23 till och medeltemperaturen ute ligger på 2,, så minskar oljeförbrukningen med ca 23-^2 100=14,. Med hänsyn tagen till varmvatten och gratisvärme blir denna siffra några tiondelar större. En minskning av inomhustemperaturen med ger således en minskning av oljeförbrukningen med . Detta svarar mot en minskning av uppvärmningskostnderna med inte /år vid ett oljepris av /m3 . Genom att sätta in nya tätningslister mellan karm och båge i fönster och ytterdörrar och se till att fönstrens stängningsanordningar verkligen ger erforderlig klämkraft kan luftomsättningen och därmed ventilationsförlusterna minskas. Effekten härav är dock svår att bedöma utan mätningar av luftomsättningstalet före och efter åtgärderna. I värmebalansberäkningen har antagits att luften omsätts , vilket torde vara ett genomsnittsvärde för ett normalt småhus. Detta värde kan ställas i relation till det luftomsättningstal 0,4 som brukar anges för väl tätade bostäder. Ett antagande på säker sida torde därför vara att luftomsättningen genom de företagna åtgärderna i konbination med sparsam fönstervädring minskar från 0,7 till . Ventilationsförlusterna kommer då att sjunka med . 100 = , vilket motsvarar av oljeförbrukningen. Den byggnadsdel som i detta fall är mest lättåtkomlig för en tilläggsisolering är vindsbjälklaget. Familjen i fråga har . innestående på ett bankkonto. För detta belopp kan inköpas ca mineralull som utslaget på vindsbjälklagets yta () skulle ge en tilläggsisolering med 15 cm tjocklek. Genom en sådan tilläggsisolering skulle k-värdet minska från 0,50 till 0,17 och transmissionsförlusterna genom vindsbjälklaget till ca 1/3. Detta motsvarar en minskning av oljeförbrukningen med eller i lägre uppvärmningskostnad. Denna besparing överstiger vida den avkastning som bankränta ger och innebär en förräntning på ^ 35j| = . Med ränta skulle därmed investeringen i tilläggsisoleringen vara återbetald på mindre än . En tilläggsisolering av ytterväggarna kan antingen utföras på insidan eller på utsidan. I detta fall har invändig renovering ägt rum, som den utvändiga putsbeklädnaden börjat uppvisa brister. Det naturliga i detta fall vore därför att tilläggsisolera väggarna från utsidan. Kostnaden för en sådan tilläggsisolering varierar i hög grad beroende på fasadmaterial. Med t. ex. plåtbeklädnad har kostnaden i detta fall uppskattats till ca /m2, vilket då inkluderar mineralull mellan reglar. Med denna tilläggsisolering skulle väggens k-värde sjunka från ca 0,56 till 0,28 och värmeförlusterna genom väggen halveras. Den totala energiförbrukningen skulle därmed kunna skäras ner med , vilket motsvarar en minskning av uppvärmningskostnaderna med ca . Den totala investeringskostnaden för väggens förbättring uppgår till ca . För att bedöma merkostnaden för tilläggsisoleringen skall dock från detta belopp dras kostnaden för den förestående omputsningen av fasaden och det kapitaliserade värdet av skillnaden i kostnad för Merkostnaden för själva tilläggsisoleringen har härigenom uppskattats till ca . Förräntningen skulle därmed uppgå till 1q8qqq = , vilket svarar mot en ränta pa . Inbesparingen i uppvärmningskostnader skulle därmed kunna förränta ett inteckningslån svarande mot merkostnaden för tilläggsisoleringen. Effekterna av de energibesparingsåtgärder som här diskuteras kan inte utan vidare adderas. Effekten av en tilläggsisolering är t. ex. beroende av inomhustemperaturen och blir mindre om inomhustemperaturen sänks. Med en ny värmebalansberäkning med hänsyn tagen till de ovan diskuterade åtgärderna, dvs. 1. en sänkning av inomhustemperaturen från 23 till , 2. tätning av fönster och dörrar samt sparsamhet med vädring (luftomsättningstal 0,7 -> 0,5), 3. tilläggsisolering av vindsbjälklaget (k-värde 0,50 > 0,17), 4. tilläggsisolering av yttervägg (k-värde 0,56 > 0,28), kan den sammanlagda effekten bedömas. Ventilationsförluster 7 400 () Varmvatten 6 000 () Summa 31 700 () Den sammanlagda effekten av dessa åtgärder motsvarar således en nedskärning av oljeförbrukningen med . Vidtas åtgärderna i ovannämnd följd blir besparingarna 1 > av ursprunglig oljeförbrukning 1 + 2 >22 % av ursprunglig oljeförbrukning 1 + 2 + 3 >29 % av ursprunglig oljeförbrukning 1 + 2 + 3 + 4 >40 % av ursprunglig oljeförbrukning Oljeransoneringen nedskärning således ej enbart med temperatursänkning och minskning av ventilationsförluster utan kräver ytterligare åtgärd, t. ex. tilläggsisolering av vindsbjälklag. Alternativt skulle varmvattenförbrukningen kunna skäras ner med , vilket skulle kunna uppnås genom dusch i stället för bad och en rationell uppläggning av disk och tvätt. Osäkerheten i beräkningarna, speciellt vad gäller ventilationsförlusterna, talar dock för att tilläggsisolering bör utföras av vindsbjälklaget, om man vill vara säker på att uppnå den 25-procentiga nedskärningen. 1 en byggnad med lägre värmeisoleringsgrad får väggar och tak lägre yttertemperaturer än i en välisolerad byggnad. Eftersom människokroppens värmebalans ej enbart påverkas av lufttemperaturen utan i hög grad även av omgivningens yttemperatur (strålning) kan en temperatursänkning bli mer kännbar om huset har låg värmeisoleringsgrad. Den sänkning av lufttemperaturen som här antagits kan därför komma att kompenseras av tilläggsisoleringen av väggar och tak. I avvaktan på att tilläggsisoleringen av väggarna skall komma till stånd kan skärmar av blank aluminium placeras bakom radiatorerna. Denna åtgärd kan ge någon grads temperaturhöjning, vilket temporärt kan kompensera ytterväggarnas låga yttemperatur, speciellt under kalla dagar. GOTAB 74 5911 S 1974