mot · FX021130 · 1974-01-25 00:00:00 — om samplanering på regional nivå mellan samhällsägda företag och samhälleliga organ. kommunisterna har i olika former bl. a. genom riksdagsinitiativ drivit frågan om förädling av den norrbottniska järnmalmen inom länet.' I det syftet har vi också till årets riksdag väckt en motion om ytterligare ett järnförädlingsverk, lokaliserat till malmfälten. Den utveckling som pågår inom rimmar helt med våra intentioner. Vi noterar med tillfredsställelse att NJA:s planer för 80 nu är långt framskridna och att positiva uttalanden görs för fortsatt utbyggnad av den norrbottniska järn- och stålindustrin. Insatser av det slaget krävs för att bättre än skall kunna tillgodose människornas krav på sysselsättning inom länet. Men för att optimalt kunna ta till vara alla resurser och tillgodose olika krav måste den industriella utbyggnaden samordnas under samhällelig ledning. Arbetets innehåll, relationerna på arbetsplatserna och frågan om samplanering mellan näringsliv och samhälle måste utgöra väsentliga beståndsdelar i näringslivets framtida utveckling. Det är ett välmotiverat krav att de samhällsägda företagen skall vara föregångare när det gäller industriell demokrati liksom i fråga om personal- och planeringspolitik. har det dock inte varit så välbeställt på den punkten. Och härvid utgör utbyggnadsplanerna vid NJA inget undantag. De anställda vid saknar reellt inflytande på planeringsarbetet. Och likaså har planeringen av IP-70 och 80 skett utan reella möjligheter till insyn och inflytande från kommun och landsting. Dessa frågor måste bättre än beaktas, liksom det i den fortsatta planeringen av den norrbottniska järn- och stålproduktionen måste bli fråga om en allsidig analys och värdering av tillgängliga resurser, behov och kostnader. Det är också angeläget med ett bättre samspel än mellan SJ, NJA och . Behovet av transporter liksom av erforderliga och möjliga förädlingsåtgärder vid gruvorna bör bli föremål för inventering och samplanering. Behoven av extern och intern service på olika områden för att garantera goda produktionsförhållanden m. m. för NJA har inte utretts och inte heller diskuterats i de redovisade planerna. Möjligheten av att bereda fler kvinnor arbete i produktionen vid järnverket såväl som i gruvorna har inte inventerats och diskuterats tillräckligt ingående. Behovet av bl. a. verkstadsservice och placering av sådan antingen i omedelbar närhet till järnverket eller på annan plats i länet har inte berörts tillräckligt i nu kända planer. Frågan om hur NJA.s behov av kalk, som anges till ca per ton råjärn, skall säkras är inte tillräckligt prövad. Och slutligen kan frågan om företagshälsovården nämnas som ytterligare ett exempel på sådant som inte beaktas i de nu redovisade planerna. Alla dessa brister gör att de kommunala och landstingskommunala organen i länet saknar underlag för en meningsfull planering och bedömning av effekterna för olika länsdelar av den norrbottniska järnoch stålproduktionens utveckling. Det måste vara en angelägenhet även för centrala instanser att en samverkan på regional nivå av alla här redovisade faktorer kommer till stånd. Den norrbottniska järn- och stålproduktionens framtid måste utformas med utgångspunkt i en total samhällsekonomisk värdering, där man beaktar sådana faktorer som arbetsmiljö, företagshälsovård, sociala frågor, existerande resurser inom länet, boendemiljö, transporter, kommunikationer och energifrågor. Med hänvisning till det anförda hemställes 1. att hos regeringen begär direktiv till att igångsätta ett planeringssamarbete tillsammans med länets landsting och kommuner i enlighet med vad som skisserats i motionen, 2. att hos regeringen hemställer om initiativ till samplanering av verksamhet och resursanvändning mellan SJ, , och samt mellan dessa företag och länets landsting och kommuner.