mot · FX021372 · 1974-01-25 00:00:00 — om ett forskningspolitiskt handlingsprogram. Forskningen har stor betydelse för samhällets sociala, teknologiska och ekonomiska utveckling. Inriktningen av forskningen verkar därför i hög grad styrande för samhällsutvecklingen i stort. Forskningen innebär att det samlade kunnandet i samhället ökar. Därigenom förbättras möjligheterna att skapa en i vidaste mening god samhällsmiljö. En icke obetydlig del av våra samlade resurser används för forskningsändamål. Det är svårt att exakt bestämma hur stor denna del är, då forskning i en eller annan form bedrivs i en mängd olika organ och forskningsbegreppet i sig är något oprecist. Den totala volymen i kan beräknas vara i storleksordningen varav staten anvisat ca 1,5 miljarder. Lika svårt är det att bestämma inriktning och mål av forskningen. Inriktningen av den svenska forskningen Forskning initieras på olika sätt och bedrivs med olika grader av målmedvetenhet. Den sektorsinriktade forskningen, som t. ex. kan bedrivas vid fristående institut såsom forskning, initieras från denna sektor och bedrivs med stor målmedvetenhet för att nå speciella resultat. Främst vid universiteten förekommer en betydande spontan forskningsverksamhet, vilken är motiverad av "nyfikenhet eller om man så vill en vilja att öka kunnandet. har olika förutsättningar att hävda sig inom olika forskningsområden. Erfarenheterna från det internationella forskningsutbytet visar att för att bli en intressant samarbetspartner måste vi ligga i det främsta ledet inom vissa områden. måste vår forskning vara så omfattande att vi kan tillgodogöra oss forskningens landvinningar i andra länder. En uppräkning av angelägna forskningsområden kan självfallet bli mycket lång. Det är emellertid nödvändigt att nu ta fram för vårt land angelägna områden, vilka bör prioriteras inom forskningspolitiken. Den tekniska forskningen måste, beroende på den allmänt sett höga tekniska nivån i landet, ligga långt framme. Det hävdas ofta att industrin knappast har några nyetableringar baserade på inhemsk forskning, vilket inte är tillfredsställande om vi på lång sikt skall kunna hävda oss i den internationella konkurrensen. I syfte att stödja den tekniska forskningen skapades styrelsen för teknisk utveckling. De insatser som skall göras är uppdelade på tre om råden vilka angelägenhetsgraderats. Den första uppgiften är att med hjälp av tillgänglig eller ny teknik främja utvecklingen inom olika samhällssektorer. En andra uppgift för STU är att främja industrins förnyelseförmåga och tekniska kvalitet. Den tredje uppgiften är att höja den tekniska forskningens vetenskapliga nivå och öka det teknologiska kunnandet inom skilda områden. De två förstnämnda uppgifterna har prioriterats mycket starkt. Härigenom har den tekniska grundforskningen kommit på undantag. Vi vill nämna detta som ett exempel där man kan ifrågasätta om den förda politiken kan anses mest förenlig med samhällsintresset på lång sikt. Det framstår heller inte som klart om avvägningen mellan teknisk och annan forskning är den mest lämpliga. För att kunna leva upp till de krav som allmänt ställs i vårt samhälle på t. ex. giftanvändning, kontroll av läkemedel och en ekologisk riktig produktion måste vi tilldogose dessa områden med en inhemsk forskning. Den kemiska och biologiska forskningen måste även här anses eftersatt. Hur påverkar vår tids ökande användning av olika kemikalier människor och djur? Debatten om bekämpningsmedelsanvändningen har blottat stora brister inom detta begränsade område. Ingen kan med säkerhet bedöma t. ex. de genetiska förändringarna på lång sikt, vilket är starkt oroande. Arbetsmiljöfrågorna måste ges ett väsentligt ökat utrymme inom svensk forskning. En ökad arbetsvetenskaplig forskning är otvivelaktigt en förutsättning för att skapa bättre förhållanden i arbetslivet. Insatser på detta område måste ha en starkt tvärvetenskaplig karaktär. Energiområdet är ett annat område där väsentligt ökade forskningsinsatser kring alternativa energikällor och konsekvenserna av ett energisnålare samhälle måste klarläggas. Den nu aktuella energikrisen kan ses som första ledet i en utveckling, vilken endast ett fätal för bara förutsåg. Den vitala betydelse detta har för samhället fordrar ökade forskningsinsatser. Samhällets ökade komplexitet gör att behovet av tvärvetenskaplig forskning ökar. Möjligheten att genom datatekniken kontrollera och bedriva stora forskningsprogram har skapat förutsättningar för att detta behov skall kunna tillgodoses. Många stora tvärvetenskapliga forskningsprojekt pågår . Man kan bl. a. peka på den ekologiska forskningen där tvärvetenskapligheten är en förutsättning för att framsteg skall kunna göras. På nästan alla områden bedrivs en samverkan mellan forskare med olika specialiteter. Det vore en fördel om man i grundutbildning och forskarutbildning mera betonade vikten av att lägga tvärvetenskapliga aspekter på olika problem och om kontakterna mellan forskare på olika områden ytterligare stimulerades. Härigenom skulle t. ex. humanister och samhällsvetare kunna ges arbetsuppgifter inom forskningsprojekt med helt andra inriktningar. I detta sammanhang vill vi starkt understryka att en prioritering mellan olika forskningsområden inte får ske enbart utifrån lönsamhetsmässiga principer. Naturligtvis måste fördelningen av forskningsresurserna även ske utifrån andra utgångspunkter. Den humanistiska forskningen har t. ex. stor betydelse för vårt lands kulturutveckling. Forskning är ett systematiserat arbete för att öka det samlade kunnandet. För att detta kunnande skall bidra till utvecklingen av samhället är det självklart att resultaten måste utnyttjas och nödvändiga kanaler finnas mellan å ena sidan forskare och å andra sidan politiker, administratörer, näringsliv och konsumenter. Det är en betydande forskningsverksamhet som bedrivs över hela världen, och resultaten av dessa insatser finns redovisade på en mängd olika sätt. Informationen om avslutade projekt lämnas i vetenskapliga tidskrifter av olika slag. Informationsutbudet är mycket stort. Över hela världen publiceras ca 50 000 löpande vetenskapliga tidskrifter innehållande 2,5 miljoner artiklar. Detta stora utbud gör det svårt för forskningens avnämare och även för forskarna själva att bevaka informationsflödet också inom begränsade områden. Nya informationsvägar har därför prövats . a. har försök gjorts att med hjälp av ADB registrera olika projekt. Att forskningsresultaten redovisas innebär långt ifrån alltid att de når ut till en praktisk användning. Det positiva användandet är nämligen i första hand beroende på den mottagande partens egna initiativ. Detta innebär att det i första hand är de större företagen som gynnas. De insatser som gjorts via bl. a. STU för att underlätta för de små och medelstora företagen att tillgodogöra sig forskningsresultat har i stor utsträckning visat sig för ineffektiva. Intensifierade ansträngningar måste göras för att forskningsresultaten skall utnyttjas av de producenter, administratörer och konsumenter som berörs. Insatser med detta syfte får självfallet inte innebära att forskarna kommer i en beroendeställning till dessa intressenter. En möjlighet att underlätta en målinriktad forskning i enlighet med samhälleliga intentioner och syftande till praktisk användning är att staten i ökad utsträckning lägger ut uppdragsforskning till universiteten. Det är angeläget att generellt stimulera uppdragsforskningen. Konsistoriernas ansvar för uppdragsforskningen måste förstärkas och forskarnas oberoende av uppdragsgivarna garanteras. En annan möjlighet, som med fördel kan utnyttjas av små och medelstora företag, är att genom kontaktkonferenser mellan forskare och avnämare skapa större kännedom om olika forskningsprojekt. Försök i den riktningen har visat sig ge tämligen gott resultat. Den samhälleliga prioriteringen av forskningen sker genom anslagstilldelningen i statsverkspropositionen. En ytterligare prioritering sker i de till knutna fem forskningsråden, vilka verkar inom områdena medicin, humanism, samhällsforskning, naturvetenskap och atomforskning. Vissa andra organ har uppgifter som i stort sett motsvarar forskningsrådens, t. ex. forskningsnämnden inom mot cancer och . Statliga insatser för forskningen görs också genom styrelsen för teknisk utveckling, genom miljövårdsforskningen inom och genom transportforskningsdelegationen. Vidare kan nämnas den forskning som bedrivs inom . Forskningsberedningen är regeringens organ för diskussioner kring den långsiktiga inriktningen av forskningspolitiken. Statsministern är ordförande i beredningen. närmaste motsvarighet till regeringens forskningsberedning är Sällskapet och forskare (). Inom förekommer enbart diskussioner och vissa föredragningar om olika forskningsresultat. Något organ för prioritering mellan olika forskningsområden finns inte. Den enda möjligheten till granskning av forskningspolitiken ges därför i samband med behandling av olika anslag under statsverkspropositionens huvudtitlar. Genom att forskningsanslaget är splittrat på olika departement och genom att saknar eget organ för samordning och koordinering av de olika forskningsinsatserna är möjligheten att göra egna prioriteringar närmast teoretiska. Den främsta möjligheten ligger i att peka på nya angelägna forskningsområden. I en situation där prioritering av forskningsinsatserna kan förmodas ske på ökningsmarginalerna blir inflytande ytterligare försämrat. Den stora betydelse forskningsinriktningen har för samhällsutvecklingen motiverar därför att bereds möjlighet att göra en samlad bedömning av forskningens inriktning. revisorer har i sin granskningspromemoria uppmärksammat denna problematik. Revisorerna föreslår att till utbildningsutskottet knyts ett forskningssekretariat, som kan ge såväl som dess utskott information om och insyn i den aktuella forskningssituationen. Revisorerna framför också vissa förslag i vad gäller information och dokumentation i syfte att få till stånd mera enhetliga system på olika forskningsområden. Revisorerna understyrker vikten av att en mera aktiv planering av den statliga satsningen på forskning och utvecklingsarbete kommer till stånd på den resursbeviljande nivån. Sådan planering bör grundas på systematiska kartläggningar av forskningsbehoven med de allmänna samhällsmålen som utgångspunkt. Kartläggningen bör omfatta övergripande behovsinventeringar och omgivningsstudier. På grundval härav, menar revisorerna, bör de långsiktiga målen för den statliga FoU-verksamheten fastställas. Vid forskningsplaneringen bör vidare uppmärksamhet ägnas åt forskningens förnyelse. Maj:t föreslås avlämna en årlig rapport till över utvecklingen på forskningsområdet. Som vi framhållit ovan har forskningen en avgörande betydelse för samhällsutvecklingen. Det är därför bra att revisorerna nu lägger fram förslag innebärande att möjlighet att kontrollera forskningens inriktning och utnyttjande av beviljade medel blir bättre. Enligt vår mening bör emellertid en långsiktig planering av forskningen, i form av ett forskningspolitiskt handlingsprogram, komma till stånd under parlamentarisk medverkan. bör genom tilläggsdirektiv ges i uppgift att lägga fram förslag till ett forskningspolitiskt handlingsprogram. Utredningen bör studera villkoren för den sektoriella och den spontana forskningen och lägga fram förslag till dimensionering och finansiering av forskningen. Utredningen bör också studera de institutionella formerna för den sektorsinriktade forskningens bedrivande, bland annat med avseende på kontroll och styrning från departement eller om forskningsinsatserna skall bedrivas genom fristående institut. Forskningen vid universiteten bör ägnas särskild uppmärksamhet, särskilt i vad gäller ansvarsfördelning mellan forskningsråd och universitet. Inriktningen bör vara att bygga ut den fasta basorganisationen vid universiteten, särskilt med beaktande av att forskningsrådens anslag stagnerat och till större delen går till redan pågående projekt vilka naturligen borde inordnas i universitetsorganisationen. Utredningens uppgift bör också vara att lämna förslag för formerna av medverkan vid initierande av forskning. Denna medverkan bör främst avse långsiktiga utvecklingsuppdrag, uppföljning och utvärdering av olika reformers effekter i skilda avseenden. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. begär att forskningsrådsutredningens parlamentariska inslag vidgas och att denna utredning genom tilläggsdirektiv ges i uppdrag att lägga fram förslag till ett forskningspolitiskt handlingsprogram med angivande av dimensionering, mål, inriktning och finansiering av forskningsinsatserna syftande till att 1. utgöra grundval för övergripande beslut på forskningsområdet, 2. förstärka inflytande över forskningens prioriterings- och planeringsfrågor och möjlighet att initiera viss långsiktig forskning, 3. underlätta forskningsresultatens utnyttjande av olika intressenter. () () GOTAB 74 5938 S 1974