mot · FX021187 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om en fördjupad demokrati. Den politiska demokratin för sitt innehåll av de människor som bär upp den. Förtroendemännens roll är central. Från dem utgår idéerna och förslagen och genom dem fattas besluten. I vårt politiska beslutssystem är det folkvalda representanter som innehar nyckelrollen, de som förverkligar den representativa demokratins idé. Förtroendemännens ansvarsuppgifter täcker allt samhällsarbete och gäller alla nivåer. Riksdagsmän, landstingsman och kommunala förtroendemän har alla sin centrala betydelse för att samhällsarbetet skall fungera. Förtroendemännens villkor förändras dock, och arbetsuppgifterna får ny karaktär, särskilt gäller detta kommunerna. Den kommunale förtroendemannen var förr direkt knuten till den egna bygden. Han hade sin kunskap om bygdens problem och människornas, hans insynsmöjligheter var goda, han kunde lätt överblicka den kommunala verksamheten, förstå konsekvenserna av fattade beslut. Han var ofta den som själv beredde frågorna, den som fattade besluten och den som verkställde åtgärderna. Hans politiska gärning var ett med den egna bygden. Hans ansvar för och kunskap om lokalpolitiken utgjorde själva grundvalen i det demokratiska systemet, han skapade begreppet självstyrelse. Den kommunala verksamheten har vuxit i omfång och komplexitet. Indelningen har förändrats och de många och små kommunerna ersatts av få och stora. Förtroendemännens antal har drastiskt minskat. Statsmakternas inflytande på och styrning av den kommunala verksamheten är betydande. demokrati måste då också jämfört med tidigare bäras upp av andra värderingar och ges annat innehåll. I centrum för debatten om en fördjupad demokrati, anpassad för en ny tid, måste stå den kommunala förtroendemannen. Vilka åtgärder skall vidtagas för att underlätta hans verksamhet? Förutsättningar för självständigt beslutsfattande måste skapas, liksom förutsättningar för vidgad insyn, breddad information måste skapas. Frågor som berör den kommunala demokratin är föremål för prövning inom "Utredningen om den kommunala demokratin. Eftersom huvuddelen av de frågor vi prioriterar utreds och innebörden i gjorda förslag är allmänt känd avstår vi här från någon närmare analys utan redovisar i stället en katalog över angelägna och nödvändiga kommunaldemokratiska beslut: De kommunala förtroendemännens arbetsförhållanden bör förbättas. Lagstiftning och avtal på arbetslivets område bör trygga de kommunala förtroendemännens rätt till ledighet för deltagande i kommunalt arbete. Suppleantsystemet i kommunerna bör utformas enhetligt och obligatoriskt för att bredda den kommunala representationen och öka kontinuiteten i det kommunala arbetet. Lagstiftningen bör medverka till att öka antalet ledamöter i de kommunala nämderna för att därigenom bereda fler tillfälle att delta i beredningen av kommunala ärenden. Lagstiftningen börutformas så, att de nyvalda förtroendemännen snabbast möjligt övertar ansvaret för kommunen; ett snabbare valgenomslag är en angelägen åtgärd. Förtroendemännens och medborgarnas insyn i kommunala bolag och stiftelser bör ökas, bl. a. genom regler som ger fullmäktige det reella ansvaret. Kommunernas stöd till partierna och förtroendemännen - kommunalt partistöd - bör genom lagändring utformas som ett enhetligt system med grundbidrag och mandatbidrag. Förtroendemännens inflytande över planering på regionnivå bör öka med sikte på att representativa organ skall få avgörande inflytande på regionala planer och länsprogram. Förtroendemännens möjligheter att avläsa lokala opinioner bör ökas genom rätten att utnyttja kommunala folkomröstningar. Kommunerna bör inrätta kommundelsråd. Med hänvisning till det anförda hemställes till känna vad i motionen anförts, 2. att hos Kungl. anhåller att motionen överlämnas till utredningen om den kommunala demokratin. () HANS ()