mot · FX02462 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. Antalet elever med skolsvårigheter i landets skolor har ökat markant. Enligt de senaste årens statistik har specialundervisningen som en följd av denna ökning kommit att omfatta fler och fler lärartimmar. Följande statistiska uppgifter är härvidlag synnerligen intressanta: Av ca 70 000 lärare är ca 17 000 engagerade inom specialundervisningen. Nära 190 000 elever eller erhåller specialundervisning av något slag. Antal lärarveckotimmar specialundervisning per 100 grundskoleelever var /72 = 29,2. Å tgärder till hjälp Statsmakterna har på olika sätt försökt komma till rätta med svårigheterna. a. har olika utredningar tillsatts för att bedöma svårigheternas art och grad och föreslå åtgärder. Inte minst intressant är härvidlag utredningen om skolans inre arbete - som avses lämna sitt betänkande eller . Problemen tas också upp till behandling i statsverkspropositionen, och departementschefen föreslår en del konkreta åtgärder för att skapa bättre förhållanden för elever med handikapp. utvecklas specialundervisningen mot ytterligare integration med den vanliga undervisningen. Departementschefen understryker behovet av denna utveckling. Insatserna utformas därför att passa i detta mönster. En allvarlig hämsko på denna utveckling är därför bristen på kompetenta speciallärare. Enligt statistik från är andelen behöriga speciallärare i landet f. n. i specialklasser och i samordnad specialundervisning (kliniker). Intressanta är följande statistiska uppgifter angående antal behöriga respektive obehöriga speciallärare. Uppgifterna baserar sig på två undersökningar som utförts av (). SÖ:s snabbundersökning belysande förhållandena i rektorsområdena 50 av totalt 1 300 rektorsområden studerades. (Obundet slumpmässigt urvalsförfarande.) Resultat avseende förhållande i ett genomsnittligt rektorsområde: Totalt sysslar 16 lärare med specialundervisning. Därav: Obehöriga lärare: 13 Därav: Lärare med full tjänst (): 5 Lärare med relativt få tjänstgöringstimmar : 8 Behöriga lärare: 3 Därav: Lärare med full tjänst: 2 Lärare med genomsnittligt 18 timmars tjänstgöring : 1 SÖ:s "organisationsundersökning 1972" Undersökningen avser förhållandena . Uppgifterna hänför sig till både specialklasser och samordnad specialundervisning (i klinik och liknande). 2.1 Uppskattade totalsiffror (hela landet) Klasslärare: : 3 500 Obehöriga med lärarexamen: 8 400 Obehöriga utan lärarexamen: 1 050 Ämneslärare (sång, gymnastik och liknande): ca 4 000 Även på den punkten föreslås åtgärder av departementschefen: en ökning av antalet platser på utbildningsgren 1 med 24 och på gren 2 med 12. Tyvärr är denna ökning alldeles för liten. Mot bakgrund av att behovet är så stort kommer en sådan årlig ökning inte att betyda något på oerhört . Detta gäller under förutsättning av att specialundervisningen även i fortsättningen avses omfatta så många tjänster. Det kan naturligtvis tänkas att förslag om förändringar föranledda av den omprövning av skolans inre arbete, som utredningen f. n. gör, ger till resultat färre elever i behov av specialundervisning. En förbättring av klasslärarutbildningen kan också ge sådant resultat. Den allmänna förskolan kan därtill förväntas påverka behovet av specialundervisning i . Alla dessa möjligheter gäller dock på ganska lång sikt och kan rimligtvis inte förväntas ge påtagligt resultat förrän . som vissa förändringar sker med syfte att nedbringa elevers skolsvårigheter pågår ett intensivt forsknings- och utvecklingsarbete, som också har målsättningen att skapa bättre förutsättningar för undervisningen. Det är härvidlag glädjande att konstatera att departementschefen i årets statsverksproposition föreslår en kraftig ökning av anslaget till FoU-arbetet. Eftersom SÖs pedagogiska nämnd, som handlägger dessa frågor, klart prioriterat bl. a. inriktningen på att finna bättre möjligheter för svagpresterande elever, kan också resultatet bli en lägre nivå på specialundervisningen. Tyvärr kan inte heller frukterna av detta forsknings- och utvecklingsarbete visa sig praktiskt förrän på ganska lång sikt. Det är följaktligen nödvändigt att snabbt vidtaga åtgärder för att öka antalet speciallärare. Det finns också andra skäl till en sådan satsning. Lärararbetslösheten griper omkring sig. De senaste rapporterna från AMS är djupt oroande. fanns ca 2 100 arbetslösa lärare, varav 2/3 lokalt bundna. Som exempel utifrån landet kan nämnas att hade 60 lärare arbetslösa, att lärarförmedlingen i konstaterar en markant försämring och att särskilt mellanstadielärarna har det besvärligt. län redovisar samma datum 71 arbetslösa lärare, varav hälften på mellanstadiet. redovisar 52 arbetslösa, varav en stor grupp mellanstadielärare. redovisar 90 arbetslösa lärare, varav mer än hälften på mellanstadiet. För alla fyra länen gäller att majoriteten arbetslösa är lokalt bundna. På samma sätt som man inom andra yrkesområden i arbetslöshetsperioder satsar på utbildning borde myndigheterna nu göra det på skolans område. En kraftig ökning av antalet platser för utbildning till speciallärare skulle lätta på arbetslösheten för lärare. En sådan ökning är så mycket angelägnare som antalet platser på klasslärarlinjerna markant skurits ned. I det avseendet har departementschefen /75 gått hårdare fram än enligt SÖ:s förslag: 1 080 platser på mellanstadielärarlinjen mot 1 248 och 912 på lågstadielärarlinjen mot 960. Denna nedskärning i intagningarna mildrar på lång sikt lärararbetslösheten. I gengäld skapar den ytterligare arbetslöshet bland lärarhögskolornas personal. Metodiklektorer och handledare tvingas återgå till tjänster i kommunen, varvid vikarierande lärare i stället friställs. Förslag om särskild speciallärarutbildning Det är nödvändigt att den skriande bristen på speciallärare kopplas samman med lärararbetslösheten bland klasslärarna och nedskärningen av antalet platser vid lärarhögskolorna. I fjolårets statsverksproposition s. 447 har föredragande statsrådet förklarat, att man med hänsyn till den stora bristen på behöriga speciallärare bör söka nya vägar för att utbilda fler speciallärare. SÖ har med anledning härav i skrivelse till Kungl. Maj:t (Dnr L 73:3841) skisserat en särskild decentraliserad utbildning av speciallärare avseende 72 platser förlagda med 24 till vardera , och . Utbildningen omfattar en teorikurs under ferietid, praktik i egen tjänst under två terminer, ytterligare tre veckors teorikurs under terminstid samt slutligen en termins studier vid lärarhögskola. Förslaget om särskild utbildning av speciallärare har inte tagits upp i årets statsverksproposition. Oavsett om denna utbildning kommer till stånd eller inte finns anledning att försöksvis decentralisera också den vanliga 1-åriga speciallärarutbildningen på gren 1. En sådan utbildning förlagd till 34 vanliga lärarhögskolor under skulle ge följande konsekvenser: Dessa lärarhögskolors nedskärningar i antalet platser för klasslärarutbildning skulle ersättas med ett antal platser för speciallärarutbildning, varvid /kommunens personal helt eller delvis skulle kunna beredas fortsatt anställning. Behovet av speciallärare skulle snabbare fyllas för hela landet. Nedskärningarna i antalet klasslärarplatser behövde inte påverka kommunens servicenäringar. Landsortens lärare ges rättvisare möjligheter att få utbildning till speciallärare på rimligt avstånd. Arbetslösa lärare beredes tjänster som vikarier för lärare som utbildar sig. Arbetslösa lärare som är lokalt bundna beredes bättre möjligheter att utbilda sig. Lärarhögskolorna får bättre möjligheter att ge också klasslärarkandidaterna viss utbildning i specialundervisning, dvs. Geografisk spridning av speciallärarutbildningen Ett skäl till att man inte ytterligare utökar antalet platser för speciallärarutbildning vid lärarhögskolorna i , , och är svårigheten att ordna praktikplatser. Den svårigheten synes icke finnas i t. ex. , , och , vilka kommuner torde vara lämpliga för att ge spridning åt speciallärarutbildningen. Dessa kommuner synes också lämpliga från andra än geografiska synpunkter: , , och är regioner som behöver olika typer av lokalisering både inom den allmänna och privata sektorn. Dessa län har en mycket låg andel behöriga speciallärare. Det finns ett sug efter speciallärarutbildning i länen. Som exempel kan anföras vissa uppgifter ur en undersökning som just avslutats i : 310 lärare varav 2/3 klasslärare har i en enkät förklarat sig beredda att anmäla sig till speciallärarutbildning, om sådan anordnas i . Dessa lärare har i medeltal undervisat i vanlig klass och i specialundervisning. Andelen behöriga speciallärare för nämnda fyra län framgår av följande siffror: Ej behöriga med lärarexamen Ej behöriga utan lärarexamen Antal lärartimmar (med behöriga resp. obehöriga lärare) Behöriga Ej behöriga med lärarexamen Ej behöriga utan lärarexamen Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär en utredning om möjligheterna att försöksvis utlägga speciallärarutbildning också till klasslärarhögskolorna i , , och . () () GOTAB 74 5768 S 1974