mot · FX021144 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om lagstadgad rätt till strejk, m. m. Den arbetsrättskommitté som tillsattes , och som enligt uppgift skall avlämna ett betänkande , har enligt direktiven till uppgift att föreslå lagstiftningsåtgärder som ger löntagarorganisationerna det stöd som behövs för att få till stånd en demokratisering av arbetslivet. Förhandlingsrätten måste byggas ut, heter det, och kollektivavtalslagstiftningen ändras, så att arbetstagarna och deras organisationer får en med arbetsgivaren mer jämbördig ställning. Förhandlingar skall kunna inledas i alla frågor på olika beslutsnivåer där det är angeläget för de anställda att få inflytande. Men, tillägges det, fredsplikten i kollektivavtalslagen bör inte rubbas. Med dessa direktiv hindras utredningen, som den skall föreslå utökning av förhandlingsrätten i de s. k. paragraf-32-frågorna, att ge lönearbetarna det stöd som behövs för att förhandlingsrätten skall bli meningsfull, nämligen strejkrätt. med början 1928 (då lagen om kollektivavtal och arbetsdomstol genomdrevs av en borgerlig regering) har åtgärder vidtagits, lagliga och i stadgar och avtal, för att kriminalisera och hindra strejker. är strejkrätten kvar i ett flertal, även borgerligt styrda, länder. Strejkrätten glömdes bort i grundlagsförslaget. Förhandlingsrätt utan strejkrätt innebär att arbetsköparna har ett övertag i kraft av att det är de som äger produktionsmedlen. Strejkförbudet under avtalstid i kollektivavtalslagen är ett stöd för arbetsköparna. Det bästa sättet att stödja lönearbetarnas kamp för demokratiska rättigheter är att upphäva strejkförbudet. Var och en som följer tidningarna kan se att detta strejkförbud inte håller för det sociala trycket. Arbetarna tillgriper nästan dagligdags strejker, därför att de anser dem nödvändiga och moraliskt berättigade när det gäller att hävda sin rätt och sitt människovärde. 1 de ovan nämnda utredningsdirektiven sägs att arbetsdomstolens praxis bör anpassas till utvecklingen på arbetsmarknaden. En anpassning till utvecklingen och till lönearbetarnas värderingar är att rensa ut strejkförbudet i kollektivavtalslagen och att grundligt omstöpa eller helt avskaffa arbetsdomstolen. Arbetsdomstolen är en klassdomstol som dömer efter en klasslag, dikterad av en borgerlig regering och från början bekämpad av hela arbetarrörelsen. En ny lag till stöd för lönearbetarnas demokratiska rättigheter kräver ett nytt organ, som bygger på demokratiska värderingar och inte på erkännandet av arbetsköparnas makt. I direktiven till arbetsrättsutredningen heter det att i första hand bör 1* 1974. medbestämmanderätt på olika nivåer i företagen åstadkommas genom avtal. Vad fackföreningarna krävt är utvidgad förhandlingsrätt, inte nya samrådsavtal av Saltsjöbadsavtalens och företagsnämndsavtalets karaktär. Vad som behövs är förhandlingsrätt i alla frågor, alltså även rationaliseringar, produktionsinriktning, inskränkningar och nedläggningar av driften, ledningen av arbetet m. m., vilka nu inte är förhandlingsbara. Endast genom att använda sin fackliga styrka, inte genom samråd, kan lönearbetarna ändra maktförhållandena till sin fördel och i praktiken avskaffa paragraf 32. Vpk har i tidigare motioner, senast i motion 1973:227 krävt stöd i lagstiftning för denna kamp genom att garantera fackföreningarna grundläggande demokratiska rättigheter: Lagstadgad rätt till förhandlingar i alla frågor. Lagstadgad rätt till strejk när förhandlingar inte ger resultat. Lagstadgad rätt att välja löneform samt att säga nej till sådana produktions-, rationaliserings- och tidmätningsmetoder som ökar utsvettningen. Lagstadgad rätt att inlägga veto i personalfrågor. Lagstadgad rätt att hindra uppsägningar och omplaceringar. Lagstadgad rätt för fackförening att anordna möten på betald arbetstid samt rätt till möten och agitation på arbetsplatsen. Vi är medvetna om att arbetsrättsutredningen har att behandla en del av dessa frågor, medan däremot andra inte ingår i direktiven för utredningen. Med hänvisning till det anförda föreslås A. att hos regeringen hemställer att denna framlägger förslag om 1. lagstadgad rätt till förhandlingar i alla frågor, 2. lagstadgad rätt till strejk när förhandlingar inte ger resultat, 3. att lagen om kollektivavtal av omarbetas i syfte att i första hand ur nämnda lag avlägsna paragraf 4, gällande förbud mot att tillgripa arbetsinställelser, 4. bestämmelser av typen paragraf 32 i Svenska arbetsgivareföreningens stadgar ogiltigförklaras genom lagstiftning, varigenom tillämpandet av de prejudicerande domarna i arbetsdomstolen med grund i nämnda paragraf upphäves, 5. att arbetsköparnas ensidiga tolkningsföreträde avskaffas, samt B. att vad som i övrigt anförts med instämmande överlämnas till den sittande arbetsrättskommittén för beaktande. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) i