ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX02249 · 1974-01-22 00:00:00 — av m. fl. om slopande av skyldigheten för statliga organ att anlita Allmänna förlaget. om statliga myndigheters och andra statliga organs skyldighet att vid framställning och utgivning av publikation, blankett eller annat tryckalster anlita Allmänna förlaget. Under förlagets hittillsvarande verksamhet har, som tidigare påpekats från moderata samlingspartiet, mycket kritik framkommit från bolagets kunder. Det är uppenbart att vad förre justitieministern karakteriserade som ett temporärt obligatorium med anledning av förlagets svårigheter att uppfylla målsättningen för sitt arbete alltmer övergår till att bli något bestående. Med ett fortsatt obligatorium följer avsevärda fördyringar för myndigheterna, vilket givetvis i sista hand drabbar skattebetalarna. I den rådande allmänna ekonomiska situationen i landet bör det vara viktigt att alla rationaliseringar inom den statliga administrationen tillvaratas. Således bör Allmänna förlaget ges samma villkor som övriga förlag och därmed fråntas rätten till det s. k. obligatoriet. uttalade (NU 1972:54) att utskottet inte fann det lämpligt att gjorde något uttalande om avskaffande av obligatoriet med motivering att reglerna gällt blott . I utlåtandet året därpå (NU 1973:22) avslogs ett förslag med samma innebörd med motiveringen att inget inträffat som motiverade att det tidigare ställningstagandet ändrades. Det är vår uppfattning att det är angeläget att Kungl. undersöker hur obligatoriet, som är den grundläggande förutsättningen för Allmänna förlagets verksamhet, skall kunna hävas. Reglerna har gällt . Det är vår övertygelse att ett företag med de uppgifter som givits Allmänna förlaget behövs men att verksamheten måste ta hänsyn till kostnader och servicebehov som gäller för övriga företag i branschen. För att detta skall vara möjligt kan ingen monopolställning accepteras. Med åberopande av det anförda hemställs att i skrivelse till Kungl. hemställer att Kungl. skyndsamt måtte framlägga förslag om upphävande av statliga organs skyldighet att i vissa fall anlita Allmänna förlaget. C.G.REGNELL (m) () () () () () HANS () ()
mot · FX0225 · 1974-01-11 00:00:00 — av i m. fl. om bidrag genom allmänna försäkringen till glasögon för barn. Enligt gällande bestämmelser kan synskadad i vissa fall erhålla statliga bidrag för anskaffande av vissa hjälpmedel. Denna hjälp inskränker sig dock till mycket svårt handikappade. Vanliga glasögon har icke ingått bland de bidragsberättigade hjälpmedlen. Kostnader för glasögon kan därför för många människor bli ganska betungande, speciellt när det gäller barn, vars glas skall bytas . För att exemplifiera vad kostnaderna kan röra sig om för en barnfamilj kan anföras följande. En familj, man, hustru och två barn, där samtliga har nedsatt synförmåga, fick betala för anskaffandet av glasögon samt byte av glas. Barnen skall byta glas . Familjen får vidkännas dryga årliga kostnader för anskaffandet av glasögon och byte av glas. Det anförda exemplet visar att det kan bli fråga om ganska dryga kostnader för den familj där någon eller några familjemedlemmar har nedsatt synförmåga kostnader som ej övriga får vidkännas. Det borde från solidaritets- och rättvisesynpunkt vara rimligt att samhället bär de kostnader som i detta avseende så hårt belastar vissa familjer. Detta skulle exempelvis kunna ske inom ramen för den allmänna försäkringen. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär förslag om bidrag inom allmänna försäkringens ram till glasögon för barn. () () GOTAB 74 5665 S 1974
mot · FX02257 · 1974-01-22 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för energibesparing inom bostadssektorn. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1974:243 ang. att hos Kungl. A. att skärpta normer för isolering av hus som byggs och planeras efter införs; B. att ett tioårsprogram för tilläggsisolering och förbättrad värmekontroll för hela det existerande fastighetsbeståndet beslutas och genomförs; C. att en översyn görs av hyreslagstiftningen i syfte att begränsa hyresgästernas kostnader för värme i enlighet med vad som i motionen anförs; D. att frågan om utvidgning av skorstensfejarnas verksamhetsområde till att omfatta uppsökande verksamhet i syfte att genom tekniska åtgärder motverka överflödig energiförbrukning utreds; E. att åtgärder i syfte att förbättra utbildningen av tekniker inom installations- och vidtas; F. att åtgärder i syfte att främja utvecklingen av sådan ny teknik exempelvis värmeväxlare och värmepumpar som medverkar till lägre energiförbrukning i byggnader vidtas. () () () () /ENKEL (fp) () ()
mot · FX0226 · 1974-01-11 00:00:00 — om vårdbidrag till utvecklingsstört barn som vårdas av fosterföräldrar. fattade beslut om vissa ändringar lag om allmän försäkring (AFL) (prop. 1973:47, SfU 19, rskr 198). Ändringarna syftade till en förbättring av samhällets ekonomiska stöd till barnfamiljer, särskilt i anslutning till barns födelse och vid vård av sjukt eller handikappat barn. Enligt bestämmelser gällande före utgick vårdbidrag i form av invaliditetsersättning till barn som på grund av sjukdom, psykisk efterblivenhet, vanförhet eller annat handikapp för avsevärd tid och i avsevärd omfattning var i behov av särskild tillsyn och vård. Ersättningen uppgick till av basbeloppet . Enligt de nya bestämmelserna, som trädde i kraft , skall vårdbidraget i stället tillkomma den förälder som vårdar barnet. Förmånen skall uppgå till samma belopp som förtidspension inom folkpensioneringen och utgöra skattepliktig och ATP-grundande inkomst för förmånstagaren. I 20 kap. 2 § AFL stadgas att vid tillämpning av vissa särskilt angivna lagrum i lagen (3 kap. 2, 4 och 9 §§ samt 21 kap. 1 §) med barn skall likställas fosterbarn. Bestämmelsen har emellertid endast avseende på sjukförsäkringen och där närmast för hemmamakeförsäkringen och den därtill anslutande frivilliga försäkringen. Den har betydelse för rätten till grundsjukpenning, för storleken av sjukpenningen under tid för sjukhusvistelse och för rätten till barntillägg till sjukpenning. Genom ändringar har paragrafen fr. o. m. fått ändrad lydelse, men likställigheten mellan barn och fosterbarn kommer fortfarande att vara begränsad till sjukförsäkringen. Motsvarande bestämmelser rörande bl. a. vårdbidrag för vård av sjukt, utvecklingsstört eller handikappat barn saknas. Vårdbidrag, som tidigare utgick i form av invaliditetsersättning till barnet men som utgår i form av vårdbidrag till förälder, kommer från , på grund av dessa bestämmelser, icke att utgå för sjukt, utvecklingsstört eller handikappat barn, som vårdas av fosterföräldrar. Att ett barn, som utöver de defekter som omnämns i berörd lag 9 kap. 4 § också saknar föräldrar, skulle av staten ges sämre bidrag för vård verkar omotiverat och orimligt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att, i lagen (1962:381) om allmän försäkring 20 kap. 2 §, andra stycket ges en sådan lydelse att vid tillämpning av 9 kap. 4 § med förälder skall likställas fosterföräldrar.
mot · FX02262 · 1974-01-23 00:00:00 — angående tidsfristen för yttrande till taxeringsmyndighet m. m. Taxeringsmyndigheter och andra myndigheter infordrar i vissa fall yttranden från den ärendet vederbör eller lämnar den det vederbör tillfälle att inkomma med yttrande. Därvid är tidsfristen mycket kort, oftast . Ärendet kan då ha legat hos myndigheten i fråga och således inte vara aktuellt för den berörde. Ärendet kan vara av komplicerad natur och kräva experthjälp. Människor har dessutom av olika anledningar stora svårigheter att utan hjälp ställa samman ett yttrande. Därtill kommer att anmodan att avlämna yttrandet kan komma synnerligen olägligt, t. ex. i en hårt arbetsbelastad period eller under semestertid. Även om man säkerligen i de flesta fall kan få uppskov med avlämnande av svar vid begäran härom synes det vara en onödig stressfaktor för den enskilde att tidsfristen sätts till så som . Det torde i allmänhet inte innebära någon olägenhet för myndigheterna att utsträcka svarstiden. Myndigheterna bör uppmanas att, där så kan ske, förlänga svarstiden . Motion 1973:373 behandlade samma ämne, men synes ha uppfattat motionen som gällande remisstid för yttrande över utredningar o. d. Det skall därför här understrykas att förevarande motion behandlar enskilda personers mellanhavanden med myndigheter och syftar till att underlätta för allmänheten att föra sin talan. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad i motionen uttalats angående tidsfristen för avlämnande av yttrande till myndigheter.
mot · FX02264 · 1974-01-16 00:00:00 — av i m. fl. om utökning av presidiet inom landsting. Ett ökat antal uppgifter läggs fortlöpande på landstingen, vilket medför behov av flera landstingsmöten. Enligt landstingslagen skall landstingen utse en ordförande och en vice ordförande. Är båda dessa förhindrade att inställa sig vid landstingsmöte, utser annan landstingsledamot att för tillfället föra ordet. Vid förhinder för endera av ordförandena har möjlighet att utse en tillfällig vice ordförande. Det torde enligt vår uppfattning vara mera praktiskt om landstingen hade rätt att utse en ordförande och två vice ordföranden. För primärkommunerna liksom för storlandstinget i är ett sådant förfarande lagfäst. Med hänvisning till det anförda anhåller vi att hos Kungl. Maj:t hemställer om följande ändring av 3 kap. 25 § landstingslagen (1954:319): utser för nästkommande kalenderår bland ledamöter en ordförande och en vice ordförande. Upphör ordföranden eller vice ordföranden att vara landstingsman, upphör jämväl befattningen som ordförande eller vice ordförande. utser för nästkommande kalenderår bland ledamöter ordförande, vice ordförande och andre vice ordförande. Upphör ordföranden eller vice ordförandena att vara landstingsledamot, upphör jämväl befattningen som ordförande, vice ordförande eller andre vice ordförande.
mot · FX02266 · 1974-01-22 00:00:00 — av m. fl. om slopande av mervärdeskatt på miljötidskrifter. I mervärdeskatteförordningen 8 § står: Från skatteplikt undantages 6) Medlemsblad, periodisk publikation, som väsentligen framstår som organ för sammanslutning med huvudsakligt syfte att verka för religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamål eller att företräda vanföra eller arbetshindrade medlemmar . Sedan denna förordning fastställdes har miljöfrågorna alltmer kommit i blickpunkten. Det framstår som särskilt angeläget att främja miljödebatten och att engagera enskilda människor i miljöfrågor. Därför bör även organ för sammanslutning med huvudsakligt syfte att verka för miljövårdande ändamål undantagas från mervärdeskatteplikt. Detta ändamål framstår inte som mindre angeläget än något av dem som uppräknas i förordningen. Ett sådant utvidgat undantag skulle innebära att t. ex. tidskriften och framtid skulle kunna bli befriad från mervärdeskatt liksom att renodlade medlemsblad för miljövårdssammanslutningar i viss utsträckning också skulle kunna säljas som lösnummer. Mervärdeskatten får inte vara ett instrument som hämmar fri och öppen debatt. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar att även miljövårdande ändamål skall införas i 8 § 6) mervärdeskatteförordningen som grund för mervärdeskattebefrielse för periodisk publikation. () () 3 sami Nr 266-272
mot · FX02269 · 1974-01-23 00:00:00 — av herrar i och om höjning av schablonavdraget vid beräkning av inkomst av tjänst. Det allmänna schablonavdrag som medges vid inkomstdeklarationen under inkomst av tjänst är f. n. Detta belopp har varit oförändrat under en lång följd av år. På grund av fortgående kostnadsstegringar kan beloppet inte anses motsvara den effekt man vid beloppets införande avsåg. Det synes därför vara väl befogat med en höjning av detsamma. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna att det allmänna schablonavdraget, vid inkomstdeklaration under inkomst av tjänst, höjes till . () ()
mot · FX02270 · 1974-01-21 00:00:00 — av herrar i och om vidgad rätt till avdrag vid inkomsttaxeringen för exportkreditkostnad. I syfte att underlätta svensk export till främst och till infördes ett särskilt exportkreditstöd. Det är inriktat på att kompensera den svenska exportören för den ränteförlust som uppstår för honom när han måste betala högre ränta för refinansieringen av sin exportkredit än vad han kan ta ut av den utländske beställaren. Exportören får vid inkomsttaxeringen ett avdrag som motsvarar den uppkomna ränteskillnaden, dock högst av den utestånde krediten. Som villkor för att erhålla detta stöd gäller bl. a. att krediten skall vara av viss storlek. Löptiden måste vidare hålla sig . Det finns också vissa bestämmelser om hur refinansieringen skall ordnas. I praktiken har det visat sig finnas behov av att även ge krediter än vid affärer med statshandelsländerna i . Med nuvarande utformning kan exportkreditstödet inte utnyttjas i sådana fall, och det finns exempel på att svenska företag har förlorat order på grund av detta. Enligt vår uppfattning bör därför den tillåtna löptiden utsträckas till och i speciella fall . Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att beslutar att avdrag vid inkomsttaxeringen som avser kostnad för exportkredit får utgå även om krediten har längre löptid än i enlighet med vad som har anförts i motionen.
mot · FX02271 · 1974-01-23 00:00:00 — av herrar i och om proportionellt val av ledamöter och suppleanter i taxeringsnämnd. Enligt taxeringsförordningen har kommunfullmäktige att för varje distrikt utse lokal taxeringsnämnd, som skall bestå av minst tre och högst åtta ledamöter. Om möjligt skall därvid tillses att personer, tillhörande olika inom distriktet förekommande grupper av skattskyldiga, kommer att tillhöra nämnden. Eftersom proportionellt val ej kan begäras vid utseende av taxeringsnämndsledamöter enligt taxeringsförordningen har majoriteten inom kommunfullmäktige möjlighet att ta samtliga platser och hindra att övriga partigrupper blir representerade. I de allra flesta kommuner synes dock en fördelning av platserna i taxeringsnämnderna ske med hänsyn till de olika partigruppernas styrka i kommunfullmäktige. Emellertid sker i vissa kommuner ej sådan politisk fördelning utan majoritetsgruppen tar samtliga platser i alla eller de flesta taxeringsnämnder. Det är en brist i lagstiftningen att proportionellt val ej kan begäras vid val av taxeringsnämndsledamöter. Samma rätt till proportionellt valt bör ges vid dessa val som vid val av huvudparten av kommunala nämnder och styrelser. En lagändring, som garanterar tillräckligt stora minoriteter representation, bör alltså genomföras. Minoritetsrepresentationen skall ej behöva vara beroende av majoritetens goda vilja. Frågan om proportionellt val av taxeringsnämndsledamöter har icke samband med den aktuella diskussionen om kommunalt samlingsstyre eller majoritetsstyre, varför en ändring av taxeringsförordningen i denna riktning bör genomföras utan att man inväntar ställningstagande i fråga om det kommunala styrelseskicket. Det som här framhållits angående behovet av lagändring i vad gäller val av ledamöter i lokala taxeringsnämnder är i lika hög grad tillämpligt vid val av ledamöter i övriga taxeringsnämnder, varför rätten till proportionellt val bör gälla vid val av ledamöter i samtliga typer av taxeringsnämnder. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till sådan ändring av taxeringsförordningen att rätt införs till proportionellt val vid utseende av ledamöter och suppleanter i taxeringsnämnd.
mot · FX02273 · 1974-01-23 00:00:00 — om skattefri avsättning till fond för täckande av kundförluster. Mångå mindre foretag kämpar med stora svårigheter när det gäller kapitalförsörjningen. Skälen härtill kan vara olika. Ofta är orsaken låg lönsamhetsgrad, men även andra orsaker kan påverka likviditeten, t. ex. förluster vid leverans av tillverkade produkter. Svårigheterna tycks bli särskilt stora när rörelsekapitalet ej motsvarar föreliggande behov. I en konjunktursvacka kan situationen för företag med likviditetssvårigheter bli utomordentligt påfrestande. Drabbas ett företag i ett sådant läge av kännbara kundförluster, t. ex. i samband med konkurser, kan detta få allvarliga konsekvenser för företaget och äventyra dess fortbestånd, med de följder som detta har för såväl företaget som de anställda. Det skulle vara av stort värde om företagen i en sådan situation hade någon reserv att tillgå för att därifrån ersätta kapitalförlusten. För att möjliggöra uppbyggandet av en sådan reserv borde mindre företag, som tillverkar och saluför produkter, få rätt att av vinstmedel under goda år avsätta viss procent till en riskfond ur vilken företaget kunde kompensera eventuella kundförluster. På sådant sätt avsatta vinstmedel skulle göras skattefria och vid behov ingå i rörelsen på samma villkor som vanliga kundbetalningar. En fond av detta slag skulle ha ett enda syfte, nämligen att hjälpa företaget att klara de påfrestningar som uppkommer vid kundförluster eller vid andra oförutsedda kapitalförluster. Det är således i detta fall inte fråga om resultatutjämning och inte heller om någon principiell förändring av företagsbeskattningen. Under hänvisning till det anförda får jag hemställa att måtte ompröva ett tidigare ställningstagande i frågan och hos Kungl. Maj:t anhålla om förslag till regler som gör det möjligt för ett företag med små kapitalresurser att skattefritt avsätta vinstmedel till fond för täckande av kundförluster. 1 1974.3 sami.
mot · FX02274 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. angående beskattningen av engångsersättningar vid vattenregleringar. Vattenkraftsutbyggnader har till stor del, med några få undantag, skett ohämmat i våra älvar. För skador som uppstått har ersättning utgått dels genom frivillig överenskommelse, dels genom expropriation. Skogsmark, åker och övrig mark har inlösts, och försämring av fisket och övriga skador har ersatts. Dessa ersättningar för intrång har skattemyndigheterna inte tidigare beskattat. har myndigheterna emellertid intresserat sig (ordessa skadebelopp och ansett att de bör beskattas. Den ändrade inställningen från skattemyndigheternas sida beror på en ändring i lagstiftningen. Enligt bestämmelser i punkt 4 av anvisningarna till 35 § kommunalskattelagen skall nämligen engångsersättning på grund av upplåtelse av nyttjanderätt eller servitutsrätt till fastighet för obegränsad tid beskattas som realisationsvinst vid avyttring av fastighet till den del ersättningen överstiger . Det har inträffat att skador för regleringsingrepp först nu har utbetalats, och skattemyndigheterna har tagit upp hela beloppet till beskattning påen gång. De som drabbas hårdast är de små inkomsttagarna. Detta anser vi inte vara riktigt. Som exempel kan nämnas följande. Två pensionärsfamiljer har numera endast folkpension. I det ena fallet utbetalades och i det andra i ersättning för regleringsingrepp som gjorts . Dessa belopp läggs nu till pensionen och engångsbeskattas. De får nu en så stor inkomst att de förlorar sina bostadstillägg och de kan även få sin kommunala hemsamarittjänst och övriga sociala förmåner indragna. I sådana fall borde en uppdelning av beskattningen av engångsersättningen ske och hänsyn tas till den långa tid som förflutit mellan regleringsingreppet och utbetalningen av beloppet. Det kan inte vara riktigt att dessa ersättningar engångsbeskattas. De som tidigare tagit ut förskott för skadorna, innan regler om beskattning infördes, behöver inte betala någon skatt för detta belopp. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. anhåller om utredning och förslag angående uppdelning av beskattningen av engångsersättning vid nyttjanderätts- eller servitutsrättsupplåtelse för obegränsad tid i enlighet med vad i motionen omnämnts. 1 * 1974.
mot · FX02275 · 1974-01-22 00:00:00 — om ökad ersättning till övervakare inom kriminalvården. De frivilliga övervakarna utför inom kriminalvården ett ansvarsfullt och krävande arbete, ofta under ganska svåra förhållanden. För att frivårdsverksamheten skall fungera är det nödvändigt att till denna knyts ett stort antal lämpliga personer. Visserligen tar övervakarna i det helt övervägande antalet fall emot sitt uppdrag av rent ideella skäl, men det synes ändå angeläget att ersättningen står i någorlunda rimligt förhållande till arbetsinsatsen. Det nuvarande beloppet av . fastställdes och borde också justeras i förhållande till förändringarna i det allmänna löne- och kostnadsläget. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär översyn av ersättningen till övervakarna inom kriminalvården.
mot · FX02276 · 1974-01-21 00:00:00 — av i m. fl. om inrättande av en forsknings- och utvecklingsenhet vid . Statsmakternas beslut i anledning av propositionen 1973:115 med förslag till åtgärder för att bekämpa brottsligheten och förbättra den allmänna ordningen innebar bl. a. en angelägen och värdefull förstärkning av polisväsendet. I årets budgetförslag beräknas för detta ändamål medel för sammanlagt 564 nya tjänster. Förslagen möjliggör en ökad patrullering till fots och en utbyggnad av kvarterspolisverksamheten, vilket hälsas med stor tillfredsställelse. Men som polisväsendet växer och tillförs nya resurser ställs ökade krav på en utvärdering av reformer och förändringar inom polisens verksamhetsområde. behandlingsforskning har också föreslagit att en forsknings- och utvecklingsenhet inrättas vid samt att motsvarande enhet vid förstärks. Remissinstanserna har ställt sig positiva till dessa förslag. , som ju har att i första hand tillvarata de ekonomiska intressena, säger sig också ha kunnat konstatera att behov av åtgärder för uppföljning av polisverksamheten föreligger och tillstyrker därför att en enhet för uppföljning och utveckling inrättas inom , förslagsvis inom polisavdelningen. Denna enhet bör enligt RRV svara för utredningsarbete m. m. för att följa upp och utveckla verksamheten men däremot inte bedriva egentlig forskning. Justitieministern har i bilaga 4 till statsverkspropositionen anfört att ett genomförande av kommitténs förslag skulle kunna medföra att de begränsade resurser som står till förfogande splittras, och därför vill han icke biträda kommitténs förslag. Men även om man i likhet med justitieministern vill undvika onödig splittring av forskningen, måste man i likhet med RRV konstatera angelägenheten av att polisverksamheten blir föremål för uppföljning och utvärdering. Och det är också av stor vikt att polisens verksamhetsområde blir föremål för vetenskapliga undersökningar. En mycket angelägen uppgift är att utvärdera erfarenheter av förhållandet polisen-allmänheten. Enligt vår mening borde det vara möjligt att inom tillskapa en forsknings- och utvecklingsenhet med huvudsaklig uppgift att bedriva systematiskt och praktiskt utvecklingsarbete, följa upp reformer och försöksverksamhet inom polisväsendet och omsätta forskningsresultat i praktiken. I likhet med kommittén anser vi att nuvarande enhet bör kunna vara modell för enhet och förslagsvis om a. tre fasta tjänster. Enheten bör disponera över ett projektanslag och ett expensanslag för kostnader i samband med det löpande arbetet. Medel för mer omfattande undersökningar bör även den här föreslagna enheten kunna söka ur det centrala projektanslaget. Åberopande det anförda för vi hemställa att hos Kungl. anhåller om förslag rörande inrättandet av en forsknings- och utvecklingsenhet vid i enlighet med vad i motionen anförts. () ()