mot · FX021472 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om utveckling av skogsnäringens forskningsarbete, m. m. I bilaga 11 till statsverkspropositionen finns en särskild redogörelse för utvecklingen inom den svenska skogsindustrin. Här går det att år för år följa den starka expansionen inom denna näring, som framför allt är byggd på den alltmer avskräckande rovdrift, som skogen i är utsatt för. Denna rovdrift är i linje med vad tidningsreportagen har att berätta om skövlingarna av skogarna i de s. k. underutvecklade länderna. De många och stora kalhyggena i är avskräckande exempel på hur det privata vinstbegäret ohämmat kan få utgöra inspirationskällan. Landets skogar en folkets och nationens tillgång behärskas i stort av några storbolag, som ur skogen som råvara, utan någon större förädling, år för år hämtar jättevinster. 1 årets statsverksproposition, bilaga 11, s. 4 framhålls bl. a.: Det totala produktionsvärdet liksom exporten har fyrdubblats . Trots att exportvärdet av skogsindustriprodukter ökat från . har dess andel av den totala exporten minskat från till . I takt med skogsindustrins stigande virkesbehov har skogsbrukets bruttoavverkningar ökat från 40 milj. skogskubikmeter (m3 sk) till ca 75 milj. m3 sk . Från de svenska skogarna kom för några decennier sedan närmare hälften av exportvärde och valutainkomster för att vara nere i knappa fjärdedelen. Den procentuella andelen av landets export som utgöres av skogsindustriprodukter har alltså nästan halverats . Hur har detta kunnat ske och därtill i ett land som räknas till de mest utvecklade industriländerna i världen? Varför har inte skogsindustriprodukter utvecklats i samma takt som skett inom andra industrier, exempelvis verkstadsindustrin? Svaret på denna fråga är otvivelaktigt att att den utvecklade forskning som förekommit inom verkstadsindustrin gett denna industri dess starka produktutveckling. Även om det inom den svenska skogsindustrin försiggår en viss forskning är denna inte i nivå med utvecklingens krav och sysslar mest med gradvisa förbättringar av redan existerande metoder. Det gemensamma utnyttjandet av forskningsrönen är inte på långt när utbyggt. Man slår svartsjukt vakt om de forskningsresultat, som uppnåtts i de egna laboratorierna. Vissa bolag bedriver ingen forskning alls. Den huvudsakliga produktionen utgörs fortfarande av massa, papper och sågade trävaror. Inom svensk storindustri är det egentligen endast skogsindustrin som i stort sett inte ändrat sin produktionsprocess för att få fram mera högförädlade varor. Vad som erfordras är en avancerad samordnad Forskning och utvecklade metoder har dock använts då det gäller att få fram effektiva skogsavverkningsredskap. De jättemaskiner som används vid avverkningarna har lämnat motorsågen långt efter sig. De många och stora kalhyggena bär vittne om effektiviteten. Här går det att tala om en rationalisering, som inte endast inneburit en omfattande skogsskövling, utan att även 10 000-tals arbetare gjorts arbetslösa. Hela bygder har avfolkats. Ansvaret för att skapa sysselsättning och utkomst för de arbetare som gjorts arbetslösa och deras familjer har bolagen kunnat överföra på samhället. I takt med utslagningen av de anställda har vinsterna stigit. I stället för att ställas till ansvar för detta sitt handlande har skogsbolagen av statsmakten beviljats i gåvor och bidrag. Löntagarna och skattebetalarna har fått svara för kostnaderna. Tack vare dessa storartade statliga gåvor har skogsbolagen kunnat forcera rationaliseringen vid skogsavverkningarna, och skövlingen av skogarna har tagit avskräckande former. I dess spår har följt utslagning av de anställda. De stora vinster som skogsbolagen kunnat inhämta på sin produktion av i bästa fall halvfabrikat har varit den främsta orsaken till att någon avancerad forskning inte har förekommit. Framför allt gäller detta grundforskning men även målforskning. Någon satsning på en medveten forskning för att ur skogen som råvara få fram nya produkter och därmed nya arbetstillfällen har skogsbolagen inte svarat för. Vi har i tidigare riksdagsmotioner framfört dessa synpunkter och då hänvisat till vad forskare och vetenskapsmän på detta område haft att anföra. De har hävdat att den forskning det här är fråga om i andra länder är betydligt längre framskriden än fallet är i . Skogsbolagen sysslar mest med gradvisa förbättringar av redan existerande metoder. Däremot saknas det djärva experimenterandet som kan leda till radikalt nya idéer och produkter. Det från produktutvecklingssynpunkt säkerligen värdefulla ligninet eldast upp eller får rinna ut i vattendrag, vilket av forskare på området betraktas som materiellt slöseri. I vattendragen utgör ligninutsläpp en besvärande syreförbrukande belastning. Amerikanska kännare på detta område gör gällande att skogsbolagen i eldar med dollarsedlar. Experter på området hävdar vidare att cellulosaindustrin endast utvinner hälften av virkesmängden i form av pepperscellulosa, medan den andra hälften efter utvinning av tallolja, hartser, råterpentin, alkohol och dylikt till förbränns i fabrikernas ångcentraler. Ändå innehåller dessa avfallslutar utgångsämnen för olika kemiska produkter i sådan mängd, att man räknar med att de skall kunna ge dubbelt så stort marknadsvärde som den cellulosa som är huvudprodukten inom landets skogsindustri. Därtill skulle det från sysselsättningssynpunkt vara av väsentligt värde för ett land där sysselsättnings- och trygghetsfrågorna spelar en så väsentlig roll. har uppmärksammat denna för medlemmarna så väsentliga fråga. Vid en av sina senaste kongresser beslutade förbundet enhälligt, i anledning av motion från medlemmarna i avd. 47 , att tillställa regeringen ett uttalande där det bl. a. hette att om skogsbolagen inte ägnade den avancerade forskningen det intresse som erfordras med sikte på en helt ny produktutveckling och därmed nya sysselsättningstillfällen, borde skogsbolagen och skogarna förstatligas. Regeringen har låtit skogsbolagen härja fritt som . De i gåvor och bidrag som skogsbolagen inhöstat från staten har man tydligen tagit som en uppmuntran, och skogsskövlingarna har utvecklats som aldrig tillförne. Frågan har stor aktualitet för de anställda inom skogsindustrin. i Alfredshem, ett av detta förbunds större avdelningar, har inför den stundande förbundskongressen överlämnat en motion med krav liknande dem som ställdes av massaarbetarna i och som då bifölls av kongressen. Skogsbolagens vägran att använda de stora vinster som utvunnits ur de svenska skogarna för en avancerad forskning och därmed nya produkter och nya arbetstillfällen, dessa bolags rovdrift med skogen framför allt i de s. k. skogslänen där kalhuggningen nått dithän att det befaras bli brist på skoglig råvara , deras fullständiga avsaknad av samhällsansvar och ansvar för de anställda som skapat jättevinsterna, deras export av vinsterna till utlandet allt detta sammantaget gör att frågan om ett samhälleligt övertagande av hela den privata skogsindustrin och dess skogar måste ställas. Med hänvisning till vad ovan anförts föreslår vi 1. att hos regeringen hemställer om förslag till en samordnad utveckling av skogsnäringens forskningsarbete i enlighet med vad som i denna motion anförts, och 2. att uttalar sig för skogsindustrins överförande i statens ägo, om skogsbolagen skulle ställa sig ovilliga till forskning av här angivet slag. (vpk) i (vpk) i