mot · FX021284 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om avbrytande av , m. m. I proposition 1974:1, bilaga 6, heter det bl. a. att utöver planerade fem attackdivisioner av AJ 37 bör således en sjätte attackenhet skapas. Departementschefen anför vidare (s. 33): Flygplan AJ 37 beräknas behöva ersättas . Olika alternativ studeras f. n. och jag anser att dessa studier bör fortsätta i enlighet med vad min företrädare anfört vid anmälan av prop. har kostat de svenska skattebetalarna jättelika belopp. planerades i det tysta. Man började med små forskningsanslag, men rullade miljonerna. Stora resurser har bundits till projektet, och sedan har detta bara fortsatt och vuxit i omfattning och antal miljoner. förbereds ett nytt flygplansprojekt redan innan Viggensystemet är influget på förbanden. Här skönjer man redan inledningen till en ny miljonrullning. har slagit alla rekord när det gäller att spränga kostnadsramar. När det sägs att ökningarna har skett med den summa som skall kompensera inflationsmässiga löne- och prisökningar är detta inte med sanningen överensstämmande. Vi vet att kommer att kosta per styck. 1963, det år då namnet första gången nämndes inträngt i en bisats, skulle den kosta . Mot vilken inflation och mot vilket index svarar denna fyrdubbling? Den första fråga som måste ställas är: Vilken nytta kommer vi att ha av i ett eventuellt krig? När man läser försvarsutredning grips man lätt av misstanken att utredningen kommit till bl. a. för att motivera fortsatt projektering och produktion hos våra stora försvarsindustrier och inte för att undersöka vilket försvar vi bör ha. förutsätter ett konventionellt krig där bl. a. skall användas. Ett krig för vår del blir med all sannolikhet ett krig i samband med en europeisk storkonflikt, och med hänsyn till den fortsatta avspänningen och normaliseringen i förefaller en sådan konflikt mindre sannolik. En sådan konflikt kommer emellertid knappast att utkämpas med konventionella metoder. På grund av de ökade kostnaderna i samband med läggs luftvärnsregementen ned, och militären föreslår att luftvärnsrobotar som kostat en miljard läggs i malpåse. Men erfarenheter från senare år har visat att luftvärnet har utgjort ett betydelsefullt skydd för civilbefolkningen och att man därmed kunnat utdela förödande slag mot fientligt anfall. Vad har då och andra avancerade militärplansprojekt betytt för det svenska samhället? Det har snedvridit hela den statliga forskningen i . sjönk militärforskningens andel av den samlade statliga forskningen i landet. Men i och med beslutet om har den åter ökat rekordmässigt, vilket forskaren illustrerat med talande diagram i . utgör således denna andel inklusive basanslag. avsattes till militär forskning, till enbart militär flygplansforskning . var forskningsanslaget till samtliga universitet och högskolor via UKÄ . Intressant är att i sammanhanget notera vad andra neutrala europeiska länder lägger ner på militärforskning. anslog till militärforskning, 1,5 miljoner detta jämfört med 646 miljoner. Det är emellertid inte bara ekonomiska resurser som tas i anspråk för denna forskning utan också en massa människor. Med arbetar tusentals utbildade forskare, ingenjörer, tekniker och välutbildade arbetare. Det arbetar ungefär dubbelt så många elektronikingenjörer inom den militära elektroniken som inom den civila elektroniken här i landet. Man har från industrins sida gång på gång hotat med arbetslöshet om inte staten fortsätter att pumpa pengar i detta projekt. Men det kan inte vara rimligt att det svenska försvarets inriktning skall vara avhängigt av den svenska militärindustrins profitintressen. I en särskild motion begär därför kommunisterna en utredning om åtgärder för civilt utnyttjande av de resurser som kan frigöras genom en nedskärning av krigsmaterielproduktionen. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att måtte uttala sig för ett avbrytande av satsningen på , samt 2. att studierna för ännu en ny flygplanstyp efter upphör. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) i