mot · FX021490 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om en hushållningsplan för naturresurser. Utvecklingen, företrädesvis i och , har medfört ett hastigt växande uttag av jordens lagrade naturresurser. Förhållandet illustreras av att förbrukningen av metallmineraler var större än den totala förbrukningen under hela mänsklighetens tidigare existens. fördubblades denna förbrukning, och fördubblades den igen. har vi således haft en förbrukning av metallmineraler som är mer än större än vad som sammanlagt förbrukats under människans existens . Befolkningsexplosion och ökad per-capita-förbrukning Den snabba ökningen av vår konsumtion av naturtillgångar har flera orsaker. En viktig orsak är den explosiva befolkningstillväxten. Även med en förbrukning per person skulle således en snabb total konsumtionsökning komma till stånd. Men råvarukonsumtionen och konsumtionsökningen är störst i de områden i världen där befolkningsökningen är långsammast, nämligen i de industrialiserade länderna. Lika betydelsefull som befolkningsökningen är således den snabba ökningen av förbrukningen per person, särskilt i de industrialiserade länderna. Den ökade råvaruförbrukningen är delvis ett uttryck för en ökad materiell standard. Vad som är särskilt allvarligt är dock att den i allt högre grad beror på att livslängden hos olika varor förkortats. Den s. k. slit- och slängprincipen har haft en mycket stor genomslagskraft. Engångsförpackningar på drycker utgör ett exempel på detta, men problemet med den allt kortare livslängden på konsumtionsartiklar är allmänt till sin karaktär. Förhållandet kan i många fall betecknas som slöseri med naturresurser som inte medför en motsvarande förbättring av människornas materiella standard. Delvis är det ett resultat av en snabb teknisk utveckling som gör redan existerande mekaniska artiklar föråldrade, delvis drivs det avsiktligt fram av fabrikanter genom modeväxlingar och modellbyten. Övergången från mer eller mindre naturliga råvaror och produkter som trä, papper, plåt, bomull och ylle, till syntetiska varor som plast och konstfibrer och från tvål och såpa till syntetiska tvättmedel är exempel på faktorer som har medfört en brant stegrad energiförbrukning i de industrialiserade länderna. I har vi haft en ökning av elenergiförbrukningen på , vilket motsvarar en fördubbling av energiförbrukningen . 3 sami Nr 1490-1492 Det har framförts olika teorier om hur länge världens lagrade resurser kan förväntas räcka. Varje sådan teori står självfallet på en mycket osäker grund, eftersom det är omöjligt att förutse vilka ytterligare möjligheter till resursförbrukning nya fyndigheter och ny teknik kan ge. Uppenbarligen fordras det dock att våra tillgångar mångfaldigas på ett mycket drastiskt sätt om de skall kunna möta en efterfrågan som tillväxer exponentiellt på det sätt som sker. Enligt uppfattning kan det inte vara förenligt med en ansvarsmedveten politik att bygga på förhoppningar om nya tekniska landvinningar av den omfattning som den nuvarande utvecklingen nödvändiggör. Vår konsumtion av nyttiga tillgångar medför att avfall och föroreningar växer på ungefär samma sätt som resursförbrukningen. Alla nu kända former av energiproduktion är förenade med allvarliga ekologiska problem. Utbyggnad av vattenkraft medför betydande ingrepp i de områden där kraftverken installeras, varvid inte bara i många fall omistliga skönhetsvärden går till spillo utan även mycket allvarliga rubbningar åstadkommes i den ekologiska balansen. Värmekraftverk, drivna med fossila bränslen, medför stora risker för luftföroreningar och värmespill. Kärnkraftverken producerar stora mängder varmvatten som medför betydande ekologiska rubbningar i recipientvattnet. Riskerna för radioaktiva utsläpp kan inte helt förbises ens med de mest rigorösa säkerhetsåtgärder. Omhändertagandet av det radioaktiva avfallet från kärnkraftverken ställer krav på ytterst avancerade tekniska resurser under århundraden framöver. Bridreaktor kan, om den blir möjlig att ta i bruk, ge oss radikalt ökade energiresurser, men medför risker för radiak-katastrofer av en helt annan omfattning än vad som gäller för dagens lättvattensreaktor. Om ett fredligt utnyttjande av vätekraften blir möjlig vet vi inte, och därför är det också omöjligt att klart förutsäga vilka ekologiska konsekvenser denna kraftkälla kan medföra. Med en fortsatt exponentiell ökning av energikonsumtionen går det på lång sikt inte heller att bortse från risken för allvarliga klimatförändringar orsakade av värmespill. Naturen, vattnet och luften har länge betraktats som en omistlig tillgång. Effekterna av den snabbt ökande miljöförstöringen har dock visat att så inte är fallet. Mycket omfattande och avancerade reningsprocesser är nödvändiga för att klara av de föroreningsmängder som produceras . Det är tveksamt om den tekniska utvecklingen på reningsområdet är i stånd att klara av en fortsatt exponentiell tillväxt av råvaruförbrukning och avfallsproduktion, i synnerhet om avfallsstrukturen blir alltmer komplicerad. Enligt uppfattning kommer det att bli nödvändigt att utveckla produktionsprocesser som är mer anpassade till naturens kretslopp och som bygger på återanvändning av material i stället för den nuvarande principen råvaruförbrukning avfallsproduktion. Jordbruket innehar en nyckelroll för hela mänsklighetens existens. Den explosiva befolkningsökningen ställer snabbt växande krav på livsmedlesproduktionen. Även om det skulle visa sig möjligt att åstadkomma en nedgång i födelsetalen så kommer åldersstrukturen i de folkrikaste länderna att leda till av fortsatt kraftig folkökning. Kravet på att alla människor skall få en rimlig näringsstandard skärper ytterligare kravet på en bättre fördelning och en ökad totalproduktion av livsmedel. minskar världens åkerareal, beroende på en kortsynt jordbrukspolitik i flertalet industriländer, däribland . Minskningen av åkerarealen beror i vårt land främst på en av ekonomiska och politiska skäl framtvingad nedläggning av jordbruk. Det sätt på vilket tätortsexpansionen sker innebär också att värdefulla åkerjordar tas i anspråk för bebyggelse. I utgör utvecklingsplanerna för det mest påfallande exemplet på detta. Planerna avser att ta i anspråk betydande delar av bästa åkerjord för stadsbyggnad. Enligt uppfattning måste ta ansvar för de resurser i form av odlingsbar jord som finns i landet. I det fortsatta riksplanearbetet måste därför tillgången till mark för jordbruksdrift ges hög prioritet. Frågan om resurshushållning är främst ett internationellt problem av största vikt. Dess internationella karaktär understryks också av att större delen av jordens befolkning har en allvarlig underkonsumtion. En global hushållning med naturresurser måste alltså fungera så att u-ländema får möjligheter att utveckla sin materiella standard. Problemets internationella karaktär får dock inte leda till handlingsförlamning. bör enligt vår uppfattning vidareutveckla sin roll som föregångsland på miljöområdet genom att försöka skapa en ansvarsfull resursplanering. Som ett första steg i den riktningen föreslår vi tillsättande av en parlamentarisk utredning med uppgift att upprätta en hushållningsplan för naturresurserna. Denna utredning bör bl. a. överväga följande problem: Möjligheterna att hålla förbrukningen av ändliga råvaror på en rimlig nivå. Metoder att förlänga livslängden på förbrukningsartiklar. Utveckling av produktionsprocesser inom industri samt jord- och skogsbruk som står i överensstämmelse med naturens kretslopp. Utvecklingen av metoder att återvinna värdefulla ämnen ur avfall och i övrigt återföra avfallet till naturens kretslopp. Energikonsumtionens utveckling med hänsyn till de ekologiska konsekvenserna. Möjligheterna till ett globalt samarbete om resurshushållningen och fördelningen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t hemställer om tillsättande av en arbetsgrupp med uppgift att förbereda arbetet i en parlamentariskt sammansatt utredning med uppgift att utarbeta en hushållningsplan för naturresurser i enlighet med vad som anförts i motionen. () i Glömminge () i Lane-Herrestad