mot · FX021891 · 1974-10-30 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:132 med förslag om sänkning av inkomstskatten, m. m. Förslagen i propositionen 1974:132 ang. sänkning av inkomstskatten, m. m., överensstämmer i huvudsak med förslagen från majoriteten skatteutredning (SOU 1974:20). Endast i två avseenden har större förändringar gjorts, den ena innebärande en förbättring, den andra en försämring. Finansministern har sålunda tillmötesgått synpunkter från tre reservanter i utredningen och föreslagit att avdragsrätten för sjukförsäkringsavgiften ej skall vara kvar vid taxering. Om avdragsrätten får bestå, medför det att höginkomsttagare får en ytterligare betydande skattelättnad, medan effekten vid lägre inkomster blir avsevärt mindre. Den andra förändringen sammanhänger med den politiska uppgörelsen mellan socialdemokraterna och . Den innebär att hela finansieringen av skattereformen sker genom höjning av arbetsgivarnas socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen, medan utredningen hade föreslagit att också den allmänna arbetsgivaravgiften skulle höjas. Utredningens förslag måste vara att föredra, bl. a. med hänsyn till att socialförsäkringsavgiften ej tas ut på den del av lön som överstiger 7,5 gånger basbeloppet (f. n. lika med ). Högre inkomster slipper alltså en del av den belastning som en höjd avgift innebär. Mot förslagen i propositionen liksom mot utredningens majoritetsförslag måste riktas den allmänna anmärkningen att de ger alltför liten skattesänkning för inkomsttagare med lägre inkomster. Skatteförslaget har som helhet inte någon jämlikhetsprofil. Liknande synpunkter har som bekant framförts bl. a. från fackligt håll. Regeringen medger tydligen att kritiken är berättigad, eftersom det sagts att den provisoriska skatteomläggningen i motsats till det nu lagda förslaget skall ha sin tyngdpunkt på låginkomstgrupperna. Det är emellertid svårt att förstå varför man skall behöva vänta till skatteomläggning innan berättigad hänsyn kan tas till behovet hos låginkomsttagarna av en betydande skattelättnad. Erkänner man detta behov, bör ju denna hänsyn tas redan vid skatteomläggningen 1975. Detta är utgångspunkten för vårt förslag. Det finns under föreliggande förhållanden i huvudsak två metoder som kan vara lämpliga i detta syfte. Den ena är att slopa mervärdeskatten på livsmedel, den andra att höja det av utredningen och finansministern fö 3 sam!. reslagna särskilda avdraget för låginkomsttagare ("skatteavräkningen) till ett högre belopp. Vi anser den först nämnda metoden vara att föredra. Av i skatteutredningens betänkande SOU 1974:20 publicerade tabeller (6:5, 6:6, 6:7) framgår att mervärdeskatten mätt såsom andel av den totala skatten är störst i de lägsta inkomstskikten och därefter minskar. Mervärdeskatten på livsmedel tar i de lägre inkomstskikten en betydande del av inkomsten. Dess belopp i kronor ökar med stigande inkomster, men ökningen är begränsad. För gifta med inkomster . varierar mervärdeskatten på livsmedel mellan belopp på i runda tal 1 000 och . För barnfamiljerna tar mervärdeskatten på livsmedel en större andel av årsinkomsten än för andra familjetyper. Ett avskaffande av mervärdeskatten på livsmedel gynnar framför allt låginkomsttagarna, däribland pensionärer, samt barnfamiljerna. Vi föreslår att , som anses stå till förfogande, används för att slopa mervärdeskatten på livsmedel. I debatten har gentemot detta förslag anförts att dess genomförande skulle skapa stora administrativa problem både för handeln och för skattemyndigheterna. Enligt vår mening har man överdrivit dessa svårigheter. Gränsdragningen mellan momsbelagda och icke momsbelagda varor i de butiker som saluför livsmedel torde icke vara svår att upprätthålla. Mot argumentet att en differentiering av mervärdeskatten skulle vara tekniskt besvärlig att genomföra talar också att en sådan skillnad i momsskatteprocent är den vanliga i länder som f. n. tillämpar mervärdeskatt. Livsmedel är endera helt befriade från mervärdeskatt eller har en lägre skattesats än övriga varor. Såsom redan anförts ökar konsumtionen av momsbelagda varor med stigande inkomst. Detta gäller även konsumtionen av livsmedel. Att enbart slopa mervärdeskatten på livsmedel ger därför en större skattesänkning i kronor räknat i högre inkomstlägen än i lägre. För att motverka detta föreslår vi en skärpning av den direkta beskattningen i inkomstlägen . Denna kan med en enkel metod göras genom tillämpning av den av utredningen och finansministern föreslagna nya skatteskalan för beskattningsbara inkomster överstigande , medan i övrigt den nu gällande skatteskalan behålls liksom nuvarande ordning med avtrappning av grundavdraget. Den sammanlagda effekten av ett slopande av sjukförsäkringsavgiften för löntagare, slopande av mervärdeskatten på livsmedel och skärpning av den direkta skatten för beskattningsbara inkomster . framgår av till motionen fogad tabell (bilaga). Det av oss förordade förslaget ger jämfört med regeringens förslag en avsevärt kraftigare skattelättnad till låginkomsttagarna och särskilt till barnfamiljerna. För ensamstående utan barn är vårt förslag förmånligare upp till en årsinkomst av inemot , för ensamstående med 2 barn upp till en årsinkomst av inemot , för gift skattskyldig vars make saknar inkomst likaså upp till en årsinkomst (gäller såväl för skattskyldig utan barn som med 2 barn) samt för makar med lika stora inkomster upp till en sammanlagd årsinkomst av ca . om makarna inte har några barn och upp till en sammanlagd årsinkomst av något . om makarna har 2 barn. Effekterna för kommunerna av det av utredningen och regeringen framlagda förslaget är betydande. Det gäller särskilt verkningarna av de föreslagna ändringarna i skatteskalan och grundavdraget. De förordade kompensationsbidragen till kommunerna synes otillräckliga för att uppväga samtliga merkostnader och inkomstförluster för kommunerna. Enligt vår mening bör kommuner och landsting erhålla ytterligare kompensation genom att de helt befrias från den föreslagna höjningen av socialförsäkringsavgiften respektive allmänna arbetsgivaravgiften. Därigenom blir det också möjligt för kommunerna att begränsa kommunalskatten. Stor risk föreligger annars för att sänkningen av statsskatten äts upp, dels av kommunalskattehöjningar, dels av prisstegringen. En skatteomläggning av det slag som genomförs innebär att löntagarna avlastas vissa avgifter eller skatter som arbetsgivaravgifterna höjs i motsvarande grad. De slutliga verkningarna av en sådan reform är emellertid mycket osäkra. Säkert är att denna överflyttning av skatteinbetalningen från löntagarna till företagen icke automatiskt innebär någon ökad belastning på dessa . Arbetsgivaravgifterna är avdragsgilla vid taxeringen. Det slutliga utfallet beror på den aktivitet som löntagarna kan utveckla i den fackliga kampen. De av oss ställda förslagen är något mera kostnadskrävande än regeringens. Den sammanlagda kostnaden kan beräknas till 5 600 milj. kr., varav för slopande av sjukförsäkringsavgiften för löntagarna 1 350 milj. kr. och för slopande av mervärdeskatten på livsmedel 4 250 milj. kr. Föreslagna höjningar av arbetsgivaravgifter inbringar 4 700 milj. kr. och skärpningen av den direkta skatten i högre inkomstlägen 130 milj. kr. Vi föreslår även en sådan förändring av den nuvarande skattereduktionen (det s. k. hemmamakeavdraget) att en avtrappning sker från en statligt taxerad inkomst på . Införandet av en sådan regel skulle tillföra statskassan ca 260 milj. kr. Återstående belopp - 500 milj. kr. - täcks genom en höjning av bolagsskatten från nuvarande . Våra ändringsförslag kan sammanfattas i följande: 1. att slopa mervärdeskatten på livsmedel, 2. att skärpa beskattningen i inkomstlägen . genom att i dessa inkomstlägen tillämpa den i propositionen 1974:132 föreslagna skatteskalan, medan i övrigt den nu gällande skatteskalan bibehålls liksom nuvarande ordning med avtrappning av grundavdraget, 3. att skattereduktion (hemmamakeavdraget) avtrappas från en statligt taxerad inkomst på , 1* 1974. 4. att allmänna arbetsgivaravgiften höjs från , 5. att socialförsäkringsavgiften för sjukförsäkringen höjs från , 6. att kommuner och landsting befrias från de under punkterna 4 och 5 angivna höjningarna, 7. att bolagsskatten höjs från . Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. beträffande mervärdeskatten antar följande förslag till lag om ändring i förordningen (1968:430) om mervärdeskatt: Härigenom förordnas i fråga om förordningen (1968:430) om mervärdeskatt dels att 13 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att anvisningar till 13 § utfärdas enligt nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skatten utgår av Skatten utgår av bebeskattningsvärdet. skattningsvärdet för andra livsmedel än spritdrycker och vin, malt- och läskedrycker, tobaksvaror samt chokladoch konfektyrvaror. I övriga fall utgår skatten av beskattningsvärdet. (Se vidare anvisningarna.) Anvisningar till 13 §. Med livsmedel avses vara som anges i 1 § 1. livsmedelslagen (1971:511). Med spritdrycker och vin avses sådana varor som anges i 1 § rusdrycksförsäljningsförordningen (1954:521). Undantaget för malt- och läskedrycker avser vara som anges i 7§ förordningen (1960:253) om tillverkning och beskattning av malt- och läskedrycker. I fråga om tobaksvaror hänförs endast snus och tuggtobak (ur tulltaxenummer 24.02) till livsmedel enligt livsmedelslagen medan undantaget för choklad- och konfektyrvaror avser sådana varor hänförliga till tulltaxenummer 17.04, 18.06, 19.08 eller 21.07 som anges i den till förordningen (1941:251) om särskild varuskatt fogade förteckningen över varor, för vilka särskild varuskatt skall erläggas. Denna lag träder i kraft . Regeringen utfärdar närmare bestämmelser rörande ikraftträdandet. 2. beträffande grundavdragen avslår prop. 1974:132 i vad avser ändrad lydelse av 48 § kommunalskattelagen (1928:370), 3. beträffande skatteskalan för statlig inkomstskatt antar det i prop. 1974:132 framlagda förslaget med den ändringen att 10 § 1 mom. lagen (1947:546) om statlig inkomstskatt erhåller följande lydelse: 1 morn.' Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer, oskifta dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp. när beskattningsbar inkomst icke överstiger : av den beskattningsbara inkomsten; när beskattningsbar inkomst överstiger 15 000 men icke . och av återstoden; 20 000 men icke . och av återstoden; 30 000 men icke . och av återstoden; 52 500 men icke . och av återstoden; 65 000 men icke . och av återstoden; 70 000 men icke . och av återstoden; 100000 men icke . och av återstoden; . och av återstoden. Ändå att statlig inkomstskatt skall uttagas med av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp än som motsvarar av denna inkomstdel. avses i denna lag stiftelse, som enligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen. 4. beträffande skattereduktionen antar prop. 1974:132 med den ändringen att 2 § 4 mom. uppbördslagen (1953:272) skall ha följande lydelse: 4 mom. Skattereduktion åtnjutes av ogift skattskyldig, som har hemmavarande barn , och av gift skattskyldig, vars make saknar taxerad inkomst enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, med om den skattskyldiges taxerade inkomst enligt nämnda lag icke överstiger eller - om den taxerade inkomsten överstiger 50 000 men icke - med minskat av skillnaden mellan den taxerade inkomsten och , av gift skattskyldig, vars make har taxerad inkomst enligt nämnda lag som understiger , med belopp beräknat till högst enligt bestämmelserna ovan minskat av det belopp som motsvarar skillnaden mellan och makens taxerade inkomst. Ha gifta skattskyldiga var för sig till statlig inkomstskatt taxerad inkomst, som understiger , åtnjutes skattereduktion endast av den som har den högsta taxerade inkomsten. Äro de taxerade inkomsterna lika stora, tillkommer skattereduktion den äldre av de skattskyldiga. Skattereduktion enligt första stycket åtnjutes endast av skattskyldig, som varit bosatt här i riket under någon del av beskattningsåret. För gift skattskyldig gäller dessutom följande. För att skattereduktion skall få åtnjutas, skall maken ha varit bosatt här i riket större delen av beskattningsåret. Avser makens bosättning här i riket större delen av beskattningsåret, sker skattereduktionen enligt första stycket. Avser makens bosättning här i riket endast en mindre del av beskattningsåret, åtnjuter den skattskyldige skattereduktion, om maken saknar taxerad inkomst enligt lagen om statlig inkomstskatt, med om den skattskyldiges taxerade inkomst enligt nämnda lag icke överstiger eller - om den taxerade inkomsten överstiger 25 000 men icke - med minskat av skillnaden mellan den taxerade inkomsten och . Om maken har taxerad inkomst enligt nämnda lag som understiger minskas skattereduktionen av det belopp som motsvarar skillnaden mellan och makens taxerade inkomst. Vid tillämpningen av bestämmelserna i första, andra och tredje styckena skall som taxerad inkomst anses även under beskattningsåret uppburen beskattningsbar inkomst enligt förordningen (1958:295) om sjömansskatt samt enligt 1 § 2 mom. nämnda förordning skattepliktig dagpenning. Skattereduktion som tillkommer skattskyldig enligt nämnda bestämmelser skall minskas med en tolftedel för varje period , för vilken den skattskyldige uppburit inkomst som förut nämnts. Skattereduktion sker icke i fråga om statlig förmögenhetsskatt, socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen enligt 19 kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, tilläggspensionsavgift, sjukförsäkringsavgift, arbetsgivaravgift, allmän arbetsgivaravgift, redareavgift och förseningsavgift enligt 116 c § taxeringslagen samt annuitet å avdikningslån. Bestämmelserna om skattereduktion iakttagas vid debitering av slutlig skatt, tillkommande skatt och preliminär B-skatt samt vid fastställande av preliminär A-skatt. Öretal som uppkommer vid beräkning av skattereduktion bortfaller. 5. beträffande den allmänna arbetsgivaravgiften beslutar att den i 2 och 4 §§ lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift angivna procentsatsen höjs från 4 till 5,3 och att till ikraftträdandebestämmelserna fogas ett nytt stycke av innebörd att äldre lydelse av 2 § alltjämt äger tillämpning beträffande avgift som skall erläggas av kommun eller landstingskommun, 6. beträffande socialförsäkringsavgiften för sjukförsäkringen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring med den ändringen att det i 4 § föreslagna procenttalet sju bestäms till sex och en tiondel samt med ett tillägg av en punkt 3 till ikraftträdandebestämmelserna med nedan angivna lydelse: Avgift enligt 4 §, som skall erläggas av kommun eller landstingskommun, utgår med tre och åtta tiondels procent av det belopp varå avgiften skall beräknas. 7. beträffande bolagsskatten beslutar att den i 10 § 2 mom. a) lagen (1947:546) om statlig inkomstskatt angivna procentsatsen höjs från 40 till 50 , dock att äldre bestämmelser fortfarande gäller beträffande taxering och eftertaxering för eller . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) Den sammanlagda effekten av vårt förslag. Årsinkomst (för Ökning (+) eller minskning (-) av skatten, i kr., för familjer (enmakar deras samstående) med inkomst) kr. 0 barn enligt vårt förslag 2 barn enligt vårt förslag moms på direkt totalt moms på direkt totalt maten skatt maten skatt 1 2 3 4 5 6 7 - 1 750* Gift skattskyldig, vars make saknar inkomst - 1 200* - 1 200* Makar med lika stora inkomster - 1 460* -2 100* * = utjämnade belopp