mot · FX021479 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om inplantering av ål vid ostkusten. Ålfisket utefter den svenska har en icke ringa ekonomisk betydelse och utgör det huvudsakliga näringsfånget för ett stort antal fiskare huvudsakligen vid den södra delen av nämnda kuststräcka. Kvantitetsmässigt uppgår ålfångsterna endast till av den totala fångstmängden av det svenska östersjöfisket, medan de värdemässigt utgör av det totala fångstvärdet. Trots rationaliseringar och modernisering av ålfisket har det skett en fortgående minskning av ålfångsterna. Härvid kan nämnas att ålfångsterna för ostkustens del minskat som ålfisket fått en ökad utbredning . Mycket talar för att den minskning i åltillgången som konstaterats är en följd av samhällets utbyggnad, genom föroreningar av skilda slag och av olika hinder i vattendrag som tidigare begagnades av ålarna för uppgång i insjöarna och återgång därifrån till haven för vidare återvandring utefter och ut i och slutligen . Undersökningar pågår för att utröna om föroreningarna av kustvattnen har någon negativ inverkan på invandringen av ålyngel från . Försök från utvisar tämligen klart att ålen i vart fall tycks undvika den mest förorenade delen. Det torde dock ta mycket i anspråk för att med säkerhet kunna bedöma vilken påverkan ålinvandringen får t. ex. av föroreningarna i . I åtskilliga insjöar, där den tidigare uppgången av ålyngel i olika vattendrag hindrats eller minskat till följd av dammanläggningar, föroreningar och andra hinder, har med mycket goda resultat inplantering av ålyngel skett . Vid kusten har däremot hitintills endast förekommit en försöksutsättning vid . Allt talar för att det skulle vara till stor fördel för yrkesfisket av ål längs hela om utplanteringar skedde på lämpliga platser utefter hela kusten. Den stadigt nedåtgående trenden i avkastningen av ålfisket kräver omedelbara åtgärder för att vidmakthålla och förbättra fisket. Sådana åtgärder som utplantering av småål och ålyngel kan ej förbättra ålfisket utan först på . Av den anledningen är det angeläget att beslut om åtgärder ej fördröjs och att de verkställs så snabbt som möjligt. På tillvaratas åtskilligt med ålyngel, vilken i stor utsträckning säljs till . Inköp av ålyngel för inplantering i våra insjöar sker huvudsakligen i . Det vore naturligt att västkustålen i stället utnyttjades för utplantering i våra insjöar och vid . Från Södra Sveriges fiskeriförenings i i torde också ålyngel kunna erhållas liksom från . Användande av glasål, bl. a. från , för utsättning i bör enligt vår mening också prövas. Härvid kan tänkas att man kan utnyttja varmvattenbassänger i anslutning till värmekraftverk för tillfällig förvaring och eventuell viss uppfödning innan ynglet slussas ut i den nya miljö som våra insjöar och kustvatten innebär. Mot bakgrund av att samhällets utbyggnad otvivelaktigt har påverkat ålens numerär i borde det vara rimligt att samhället bidrog till utsättande av ålyngel längs , i synnerhet innan säkra uppgifter kan erhållas om resultatet av en sådan utsättning. Att den kommer att positivt påverka ålfisket i dess helhet torde vara ställt utom allt tvivel. Vilka delar av kusten som får den största nyttan av en sådan utsättning är dock ovisst. Det har beräknats att en ålutsättning av lämplig storlek utefter ostkusten skulle kosta ca . En sådan utsättning borde lämpligen kunna omhänderhas av den särskilda arbetsgrupp inom som sysslar med ålfrågor. Enligt vår mening borde till gruppens förfogande för ålinplantering vid ostkusten ställas . av vattenavgiftsmedel (s. k. 2:10-medel) eller av andra statliga medel. Åberopande vad vi anfört hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om att . ställs till förfogande för ålyngelsutsättning utefter ostkusten. N. () () GOTAB 74 5954 S 1974