mot · FX02213 · 1974-01-21 00:00:00 — av m. fl. Missbruket av narkotika, alkohol, thinner och andra berusningsmedel är vårt lands största sociala problem. har delade meningar om behandlingsmetoder inom narkomanvården lett till handlingsförlamning. Det är nu dags att satsa väsentliga, ökade resurser på en utbyggnad av samhällets insatser mot narkotikaskadorna. Det program mot narkotikamissbruket m. m. som framläggs i denna motion innebär en förstärkning av samhällets insatser på en rad punkter inom narkomanoch nykterhetsvård m. m. som tillsammans tillför detta område 25 milj. kr. utöver regeringens förslag. Narkotikamissbruket har utvecklats till ett stort samhällsproblem i vårt land. Tusentals unga människors liv har ödelagts genom spridningen av narkotiska preparat. En tendens till ökad införsel av tung narkotika som morfinbas och heroin är ett mycket oroande inslag i bilden. o Informationen om narkotika och andra berusningsmedel bör byggas ut kraftigt. bör anslås utöver regeringens förslag, o Frivilliga och ideella krafter bör tas till vara och en satsning ske på nya behandlingsformer. Anslaget till sådana organisationer som och bör ökas till . Länkrörelsen och föreningar för hjälp åt läkemedelsmissbrukare bör få sitt anslag höjt med mer än vad regeringen begärt. o För försök med nya behandlingsformer bland sniffare bör anslås , o Kommunerna bör få ett anslag på 5 milj. kr. som stimulans att bygga ut sin uppsökande verksamhet bland narkotikamissbrukare, o Vårdresurserna bör byggas ut genom att anslaget till erkända vårdanstalter ökas med drygt 4 miljoner utöver regeringens förslag. Därmed kan flera platser inrättas på de viktiga mindre behandlingshemmen och inackorderingshemmen. Även bidragen per plats bör ökas för att stimulera kommunerna till större insatser. Reglerna bör mjukas upp så att även s. k. storfosterhem kan få stöd. o förslag om akutpolikliniker för alkohol- och narkotikaskadade på ett tjugotal större orter bör genomföras. Fylleristraffet bör avskaffas och ersättas av medicinsk vård och socialt stöd. Statsbidraget för kommunernas nykterhetsvård och kostnader för vårdcentraler för narkotikaskadade m. m. bör höjas med 10 milj. kr. utöver regeringens förslag. o Ungdomsvårdsskolorna bör ges förstärkta personalresurser för att kunna stödja narkotikaskadade ungdomar. 1,3 milj. kr. bör anslås till nya tjänster för psykologer, fritidsassistenter m. m. o Anslaget till utbildning och samverkan inom nykterhetsvården bör höjas med . utöver regeringens förslag, o Ett särskilt anslag på . bör ges till eftervård av narkomaner. Därmed skapas ett bättre underlag för bedömning av behandlingens resultat. Giftmissbruket i vårt land har, bl. a. genom mellanölets tillkomst och haschbrukets utbredning, ökat kraftigt och brett ut sig till nya grupper. Särskilt ölmissbruk och sniffning har trängt långt ner i åldrama. Glädjande nog synes antalet svåra narkotikamissbrukare inte ha ökat. Flera och starkare preparat har emellertid börjat användas. Vi efterlyser en mer målmedveten satsning för att komma till rätta med narkotikamissbruket. gjorde i sitt slutbetänkande en omfattande kartläggning och diskuterade utförligt samhällets insatser i kampen mot narkotikamissbruket. Utredningens arbete har dock inte följts upp tillräckligt snabbt och målmedvetet. har delade meningar om behandlingsmetoder lett till en viss handlingsförlamning. antog styrelse , erfarenheter och rekommendationer. Frågan om narkomanvården är fortfarande ett kontroversiellt område. skrift ger emellertid uttryck för mer optimistiska tongångar. Den konstaterar att en relativ enighet synes råda bland dem som arbetar på fältet om det nödvändiga i att behandla både själva missbruksproblematiken och bakomliggande sociala och psykiska faktorer. På lång sikt kan missbruksproblemen motverkas endast genom reformer som syftar till att undanröja de missförhållanden som är grogrund för missbruket. Det blir här fråga om ett omfattande socialpolitiskt handlingsprogram. Standardutvecklingen har visat sig långt ifrån automatiskt avhjälpa alla sociala missförhållanden. Socialhjälpskostnadernas utveckling och utslagningen på arbetsmarknaden tyder på nya sociala problem i det svenska samhället. Själva urbaniseringsprocessen har också skapat nya problem i känslan av övergivenhet och ödslighet i nya förortsmiljöer, i uppkomsten av miljö- och stressfenomen av delsvis ny karaktär. Kraven på effektivitet och produktivitet får inte bli så dominerande och hela tillvaron så genomrationaliserad att känslor och initiativ kommer i kläm, alltmera trängs bort och inte får komma till uttryck. Ökade krav på föräldrarna i arbets- och bostadsmiljöerna och ökad otrygghet i jobbet försämrar bl. a. föräldrarnas möjligheter att stödja sina barn i deras utveckling. De undersökningar som f. n. föreligger om de socialpolitiska åtgärdernas effekt visar också att det ekonomiska trygghetssystemet inte är heltäckande. I en annan motion har vi framlagt förslag till ett förbättrat socialförsäkringssystem. Man kan emellertid inte bortse från att det stora utbudet av droger förvärrar problematiken. I en undersökning uppger cirka hälften av de skolungdomar som inte använt knark att de en eller fått erbjudanden, som påfallande ofta kommit från någon bekant, eller också har knark utdelats gratis. För att komma till rätta med narkotikamissbruket krävs att insatser görs på många områden . Genom internationella överenskommelser, skärpt gränskontroll samt särskilda ansträngningar att komma åt internationella narkotikahandlare och storimportörer måste man söka spärra tillförseln av narkotikapreparat. Polisen måste ha resurser för åtgärder i brottsförebyggande syfte för att hindra narkotikalangning. Informationen behöver byggas ut ytterligare. Vårdresurserna är klart underdimensionerade i förhållande till behovet. Enligt petita är läget i fråga om narkotikabrottsligheten i stort sett oförändrat. Genom ett effektivt samarbete mellan och vederbörande myndigheter i och kunde en stor del av den organiserade smugglingen av vissa centralstimulerande narkotikapreparat över dessa länder till hejdas. och 1973 har emellertid smugglingen ånyo ökat och betydande beslag av amfetamin, sannolikt härrörande från , har gjorts. Samarbete med italienska myndigheter har inletts. Tillgången på cannabis på den illegala narkotikamarknaden är alltjämt omfattande. Därjämte synes bruket av morfinbas fortfarande stiga. har betydande polisiära resurser avdelats för bekämpning av narkotikabrottsligheten. Enligt beslut , efter brottskommissionens förslag, skall polisväsendet tillföras 400 nya polismanstjänster och 130 tjänster för övrig personal för nästa budgetår. Förstärkningarna syftade till att i första hand söka komma till rätta med vissa slag av brottslighet som framstår som särskilt oroande, såsom våldsoch narkotikabrott, tillgrepps- och skattebrott. Avsikten är också att mer inrikta polisarbetet på direkt brottsförebyggande verksamhet, bl. a. genom ökad fotpatrullering och flera kvarterspoliser. I statsverkspropositionen föreslås en något större personalökning. Vi utgår ifrån att polisens bekämpning av narkotikabrottsligheten härigenom erhåller väsentligt utökade resurser. I Behandlingen av narkotikamissbrukare har också preciserat sin syn på upplysningen om beroendeframkallande medel. Kortfattat kan sägas, att den övergripande målsättningen för information om beroendeframkallande medel är att påvisa det aktiva samspelet mellan människa, medel och miljö samt från dessa utgångspunkter aktualisera konkreta åtgärder. för hälsoupplysning m. m. har begärt medel för att utforma information som främjar den övergripande målsättningen. Delegationen anför bl. a. att beträffande alkohol- och narkotikamissbruket, överkonsumtion av sömnmedel och lugnande medel samt sniffningen redovisas fortlöpande material och rapporter, som klart visar att stora grupper är lindrigare eller svårare missbrukare. Siffrorna kan pendla något mellan olika perioder men själva tendensen är klar: någon egentlig lättnad av missbrukets omfattning kan inte skönjas. Målgrupper för delegationens upplysning om alkohol, narkotika och liknande beroendeframkallande medel är i första hand de som till följd av sin yrkesverksamhet eller opinionsbildande roll kan förmedla kunskaper samt påverka attityder och beteenden. Bland dessa förmedlare återfinns lärare, ungdomsledare, socialarbetare, politiska beslutsfattare, medicinalpersonal, vårdpersonal och andra. Delegationen begär för nästa budgetår till information om alkohol, narkotika, sömnmedel, lugnande medel och övriga beroendeframkallande medel . Departementschefen föreslår att det totala anslaget för hälsovårdsupplysning höjs med . Denna höjning skall emellertid främst användas för andra aktiviteter. För att en avsevärt utökad information om beroendeframkallande medel skall komma till stånd föreslår vi att anslaget räknas upp med 1 milj. kr. I annat sammanhang aktualiseras från ökade resurser till nämndens övriga verksamhet. En angelägen förbättring av det generella trygghetssystemet och en utbyggnad av den sociala servicen kommer i varje fall inte inom överskådlig tid att undanröja behovet av individuellt inriktade sociaivårdsinsatser. I första hand i de stora städerna finns tusentals människor som samhällets insatser inte nått eller där insatserna varit otillräckliga. Bland dem finns många narkotika- och alkoholskadade. har man strävat efter att ersätta tvångsåtgärder med fria och öppna arbetsformer. Den tvångsmässiga vårdsituationen är passiverande. Bristen på motivation kan motverka behandlingsarbetet. Ytterligare nackdelar är kategoriseringen av vård tagarna och den isolering som blir följden av institutionsvård. I nya partiprogram framhålls också: Personlig omsorg och hänsyn är en viktig del av vården. Respekten för människans värdighet och integritet skall genomsyra all vård. Tvång skall i största möjliga utsträckning undvikas. Denna strävan får emellertid inte leda till att samhället ger upp ambitionen att rehabilitera sina utslagna. Frihetsberövanden bör så långt möjligt ersättas av en utökad uppsökande verksamhet som erbjuder för individens situation avpassade vårdmöjligheter. har socialvården skyldighet att bedriva s. k. uppsökande verksamhet. Det är angeläget att denna verksamhet kan vidgas till att nå även missbrukargrupper. Vi vill därför föreslå att en ny statsbidragsform inrättas för stöd till kommunernas sociala fältpersonal. Bidraget kan lämpligen tekniskt konstrueras på samma sätt som bidraget till social hemhjälp. För att stimulera till utökad verksamhet bör det emellertid utgå enbart till nyanställd fältpersonal fr. o. m. Då bidraget bör kunna utbetalas delvis i förskott föreslår vi, att 5 miljoner anvisas i förslagsanslag för nästa budgetår. Ett eftersatt behov är möjligheter för ungdomar med missbruksproblem att få delta i en fritidsverksamhet som domineras av ungdomar utan dessa problem. Detta behov finns både för att förebygga att en begynnande felutveckling fortsätter och under eftervården. Genom ökade resurser för fältarbete bör kommunerna kunna tillgodose även detta behov. Huvudansvaret för vården av människor med svårigheter måste ligga på det allmänna. Offentliga insatser kan emellertid aldrig ersätta det personliga ansvarstagandet och den ideella kraften i de frivilliga folkrörelserna. De kan ofta på ett resultatgivande sätt förena konkreta insatser med en personlig omsorg. Man bör också ta till vara de vårdmöjligheter som erbjuds på frivillig väg, genom initiativ från ideella organisationer och enskilda. Den personlighetsförändring som krävs för att bryta med ett tidigare levnadsmönster och acceptera nya normer sker lättast inom en grupp, där man möter lojalitet och direkt uppmuntran i kombination med vissa bestämda krav. För den ökade satsning som vi vill förorda är det av största vikt att ta till vara de erfarenheter som gjorts av religiösa och ideella organisationer samt enskilda. Stöd bör i större utsträckning utgå till de organisationer, som frivilligt söker hjälpa de socialt utstötta. De insatser som föreningar och sammanslutningar till stöd och hjälp åt läkemedelsmissbrukare svarar för har stor betydelse som komplement till den av samhället bedrivna narkomanvården. De frivilliga organisationerna har inte sällan haft en pådrivande funktion när det gällt att få kontakt med missbrukare, att aktualisera behov av vårdinsatser samt att initiera nya vård- och behandlingsformer. Från anslaget Bidrag till Länkrörelsen m. m. utgår bidrag till sammanslutningar av förutvarande alkoholmissbrukare. föreslår för detta ändamål 2,3 milj. kr. Vidare föreslår att bidrag skall kunna utgå till ideella organisationer för rehabiliteringsarbete bland alkoholskadade. För föreningar till stöd och hjälp åt läkemedelsmissbrukare föreslår 1,3 milj. kr. För dessa tre ändamål begär således tillsammans . Enligt vår mening bör större ansträngningar göras för att tillvarata de värdefulla insatser som kan göras av länkrörelsen och föreningarna för hjälp åt läkemedelsmissbrukare. Vi föreslår att förslag om 2,3 milj. kr. resp. 1,3 milj. kr. till dessa ändamål bifalles. När det gäller det arbete som utförs av frivilliga ideella organisationer för rehabilitering av människor med alkohol- och narkotikabesvär vill vi framhålla, att detta har visat sig ge synnerligen goda resultat, bl. a. i fråga om återanpassning i samhället och arbetslivet. , som arbetar bland alkoholskadade, och DKSN:s RIA-verksamhet (Rådgivning och hjälp i alkohol- och narkotikafrågor), som arbetar på ett 20-tal större platser i landet, är goda exempel härpå, genom den personliga kontakt och den mänskliga gemenskap som man skapar. Denna verksamhet omsätter omkring 7 milj. kr. Det föreslagna anslaget om . för detta ändamål, som beräknat, är alltför litet. Vi föreslår att det uppräknas till 1 milj. kr., vilket skulle ge möjlighet att nystarta liknande verksamhet på ytterligare platser och utöka personalen för uppsökande och hjälpande verksamhet på de platser där verksamhet redan bedrivs. Villkoren för anslaget bör som föreslagit ändras, så att bidrag från anslaget får utgå till ideella organisationer även för sådant rehabiliteringsarbete bland alkoholskadade som inte innebär försök med nya behandlingsformer. Denna uppfattning bör ges Kungl. Maj :t till känna. För de tre nämnda posterna under anslaget till Länkrörelsen m. m. föreslår vi alltså tillsammans 4,6 milj. kr., dvs. en höjning utöver Kungl. Maj:ts förslag med 1,4 milj. kr. Som en fjärde post under anslaget har i propositionen upptagits . för försök med nya vård- och behandlingsformer för narkotikamissbrukare. Anslaget föreslås oförändrat för nästa budgetår. Enligt vår mening är det emellertid angeläget att stimulera tillkomsten även av nya vård- och behandlingsformer för sniffare av thinner och liknande preparat. För nya projekt och metodutveckling på detta område bör ytterligare . disponeras under nästa budgetår. Vi föreslår således att anslaget Bidrag till Länkrörelsen m. m. ökas med totalt 1,9 milj. kr. i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag, dvs. att till anslaget anvisas 5,9 milj. kr. 1 ett betänkande Bot eller böter (SOU 1968:55) framhöll fylleristraffutredningen att det nuvarande systemet med omhändertagande och bestraffning av akut berusade personer representerar ett förlegat betraktelsesätt. Från medicinsk synpunkt är den akuta berusningen att betrakta som ett sjukdomstillstånd, och omhändertagandet bör ta sikte på att bereda de berusade adekvat vård och behandling. Utredningen ansåg att en genomgripande reform är nödvändig. Man föreslår att det liksom nu skall vara polisens sak att verkställa omhändertagandet, och detta skall kunna ske på såväl allmän som enskild plats. Även den som berusat sig på annat än alkoholhaltiga drycker skall tas om hand, t. ex. narkotikaberusade. Akutvården skall förläggas till särskilda för ändamålet inrättade lokaler. Från den angivna utgångspunkten att akutvården bör vara en socialmedicinsk och inte en polisiär uppgift föreslår utredningen att särskilda medicinska kliniker, s. k. akutkliniker, inrättas på flera orter i landet. Utredningen hade funnit att tillräckligt underlag för en sådan verksamhet finns förutom i de tre största städerna i ett 15-tal större städer. Därmed når man av alla fylleriomhändertaganden i riket. Till verksamheten skall knytas läkare och annan sjukvårdspersonal. En socialassistent från nykterhetsnämnden på orten föreslås bli stationerad på akutkliniken för att svara för den sociala sidan av verksamheten. Driftkostnaderna för en fullt utbyggd akutklinik enligt ett av utredningen uppgjort lokalprogram har beräknats till . i dåvarande penningvärde, varav . Förslaget, som tar sikte på att möta den akuta berusningen med vård och behandling, ger inte utrymme för något strafftänkande. synes enligt utredningens mening varken ha någon allmänpreventiv eller individual-preventiv effekt. Härtill kommer att fylleristklientelet i mycket stor utsträckning består av nedgångna, socialt avvikande människor. Straffbeläggandet kan i många fall få negativa verkningar från allmän vårdsynpunkt. Utredningen anser det oundvikligt att fylleristraffet utmönstras ur lagen. Utredningens reformförslag fick utrymme i en lag om omhändertagande och behandling av berusade personer. Lagen är så utformad att den skall kunna träda i kraft och utan hinder av att verksamheten med akutkliniker ej är utbyggd. Utredningens förslag är likväl fortfarande, dryga efter framläggandet, under arbete på med sikte på framläggande av en proposition. Enligt vår mening är utredningens motiveringar övertygande, varför ett förslag bör föreläggas utan ytterligare dröjsmål. Inrättandet av akutkliniker skulle enligt utredningens uppfattning på många håll bli en fråga om utveckling på relativt lång sikt och ske successivt efter hand som förutsättningarna finns. Betydande utrymme lämnas i lagen åt det lokala initiativet då det gäller verksamhetens innehåll. Utbyggnaden av akutkliniker är ett resurskrävande företag. torde emellertid de personalmässiga förutsättningarna finnas. För att utbyggnaden skall ske i önskvärd takt erfordras nya statsbidragsbestämmelser. Ett förslag om sådana bör föreläggas i samband med proposition grundad på fylleristraffutredningens förslag. I avvaktan härpå bör enligt vår mening anslaget till kommunernas utgifter för nykterhetsvård och kostnader för driften av vårdcentraler för narkotikamissbrukare tas upp med av föreslaget belopp, dvs. 10 milj. kr. Vissa av de förslag som brottskommissionen framlade tangerar fylleristraffutredningens förslag. a. en lag om tillfälligt omhändertagande som antagits av . Lagen innebär i huvudsak att de bestämmelser om tillfälligt omhändertagande som finns i polisinstruktionen förts över till den nya lagen och kompletterats med vissa föreskrifter som syftar till att skapa underlag för stödjande åtgärder. Mot bakgrund av brottskommissionens förslag har också statsbidragsbestämmelserna till vård av narkotikamissbrukare ändrats. Ändringen avsåg bl. a. grunderna för statsbidrag till vårdcentraler, genom att kravet på övre åldersgräns utgick ur statsbidragsvillkoren liksom anknytningen till reglerna för alkoholpoliklinik. Detta innebär att de tidigare kraven på akutvårdsplatser och jourverksamhet slopats. De ökade medelsbehoven på grund av nämnda ändringar beräknades till . Vidare föreslogs att statsbidrag skulle utgå för kommunernas kostnad för vård i enskilt hem med . Kostnaderna härför beräknades till 1,8 milj. kr. Slutligen anvisades 4 milj. kr. för ersättning till kommunerna för social jourverksamhet . Dessa anslag redovisas nu under bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m. m., varför den av Kungl. övriga ändamål inskränker sig till . Detta innebär att vi föreslår att 6,8 milj. kr. anvisas utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit till nykterhetsnämndema och vårdcentraler för narkotikamissbrukare. Utbyggnaden i vad gäller resurser för behandling i vårdcentraler för narkotikamissbrukare har emellertid inte skett i önskvärd takt. Vid en ökad påbyggnad även av akutkliniker för alkoholmissbrukare kan det slopade kravet på motsvarande regler för vårdcentraler för narkotikamissbrukare medföra att skilda kliniker för olika missbrukargrupper kommer till stånd. Detta skulle inte vara en önskvärd utveckling. De nya statsbidragsbestämmelserna bör enligt vår mening utformas så att statsbidrag utgår både till kostnaderna för sådan verksamhet som ankommer på kommunernas nykterhetsnämnder och till kostnader som ankommer på sjukvårdshuvudmännen som huvudmännen ges betydande valfrihet för att anpassa klinikverksamheten till lokala förhållanden. Denna uppfattning bör ges Kungl. Maj :t till känna. De föga uppmuntrande vårdresultaten gör det särskilt angeläget att nya och lovande former av narkomanvård ges ett betydande stöd utan att krav därmed ställs på att dessa skall förändra de grundlinjer efter vilka de arbetar. De experiment som utförts med mindre familjeenheter utanför städerna uppvisar förhållandevis lovande resultat och bör prövas i större utsträckning. Ett problem som bör uppmärksammas i sammanhanget är de ökade kostnaderna för mottagarkommunerna. De nya statsbidragen till de placerande kommunerna för vård i enskilt hem torde inte täcka mer än högst av de genomsnittliga kostnaderna. Vi föreslår att bestämmelserna ändras fr. o. m. nästa budgetår, så att statsbidrag utgår av kommunernas kostnader. Det innebär att ytterligare 3,6 milj. kr. bör anslås för detta ändamål. Vi föreslår således ett i förhållande till Kungl. Maj:t med 10,4 milj. kr. Som framgår av rekommendationer rörande narkomanvårdens inriktning och metoder bör en fortsatt utökning av behandlings- och inackorderingshemsresurserna för denna kategori vårdtagare stödjas. Med rådande höga byggnadskostnader täcker de statsbidrag som maximalt kan utgå endast av huvudmännens anordningskostnader. anser det från principiell synpunkt angeläget att bidragsnivån höjs, vilket även möjliggör en differentiering med hänsyn till hemmets standard eller vårdmässiga utformning. Liksom i föregående års anslagsäskanden föreslår att statsbidrag skall få utgå med högst . per plats eller om särskilda skäl föreligger med högst . Detta förslag är enligt vår mening välgrundat. En del av de behandlingshem som tillkommit på initiativ av ideella organisationer och enskilda har inte haft möjlighet att erhålla bidrag från detta anslag. Statsbidragsbestämmelserna bör enligt vår mening ändras, så att bidrag kan utgå även till dessa behandlingshem och inackorderingshem. Enligt de förändrade statsbidragsbestämmelserna beräknar ett medelsbehov av . Vi anser att ambitionen bör vara att inrätta ytterligare 100 bidragsberättigade platser. Detta innebär att vi föreslår att anslaget för detta ändamål räknas upp med 1,4 milj. kr. i förhållande till Kungl. Utbyggnaden av resurserna inom den halvöppna nykterhetsvården i form av inackorderingshem för alkoholmissbrukare har fortsatt. Flera av de enligt bedömning välmotiverade objekt som aviserats från kommunerna ryms ej inom nuvarande anslagsram. Bland totalt redovisade planerade kommunala 392 vårdplatser förordar att 192 vårdplatser anordnas under nästa budgetår och äskar . Departementschefen har inte velat anslå några medel för detta ändamål. Då behovet av inackorderingshem är stort och det är önskvärt att utbyggnaden av den halvöppna nykterhetsvården fortsätter bör enligt vår mening åtminstone utbyggnad av ytterligare 50 platser möjliggöras. Anslaget bör för detta ändamål räknas upp med Även anslaget till driftkostnader vid erkända vårdanstalter m. m. bör räknas upp. Med hänsyn till kostnadsutvecklingen räknar vidare med en driftkostnad av ca . Då statsbidrag till driftkostnaderna vid dessa hem utgår av styrkta nettokostnader erfordras sålunda vid den anslagsram för anordningsbidraget som vi föreslagit en ökning av driftbidraget med . För att stärka vårdinsatsen vid behandlingshemmen för narkotikamissbrukare höjdes efter förslag från brottskommissionen maximibeloppet för driftbidrag från . per plats och år till .