mot · FX021403 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. om komplettering av direktiven för utredningen om utbildning av dansare. 1 årets statsverksproposition, bilaga 10, nämns på s. 15 den utredning om utbildningen av dansare som tillsattes och vars uppgift är att utforma förslag till förberedande dansutbildning i och till yrkesinriktad utbildning i dans på gymnasieskolenivå (Riksdagsber. 1974 U:56). Det är med tillfredsställelse man konstaterar att denna länge önskade utredning om dansarutbildningen nu tillkallats och att den också påbörjat sitt arbete. Den konstnärliga dansen har mycket att ge de enskilda människorna inte bara de yrkesverksamma dansarna och deras publik utan också de många som i egen hobbybetonad verksamhet inom dansens område finner rekreation, stimulans och engagemang. Det kan därför utan överdrift sägas att det är en kulturell angelägenhet av vikt att goda betingelser skapas för utövande av konstnärlig dans. Goda betingelser innebär bl. a. god utbildning, och detta i sin tur förutsätter att utbildningsfrågorna bedöms utifrån en helhetssyn. En självklar utgångspunkt är därvid önskemålet att den yrkesmässigt utövade konstnärliga dansen i vårt land ligger på så hög nivå som möjligt att vi har så goda yrkesdansare som möjligt. På detta som på så många andra områden gäller att hög kvalitet i toppen är av väsentlig betydelse för omfattningen och kvaliteten på bredden. En annan utgångspunkt är att vi bör ha en inhemsk utbildning av hög klass. Visserligen är dansen en internationell konstform, och ett kontinuerligt utbyte av dansare länderna emellan är naturligt och önskvärt. Det är mycket angeläget att vi i får se utländska dansare av högsta klass, men för balettkonsten i kan och bör vi inte lita uteslutande till utländska artister. Det behövs som sagt en dansarutbildning av hög klass inom landet. Mot bakgrund av det nu sagda förefaller de direktiv som meddelats för dansarutredningen på några punkter vara alltför låsta. Direktiven behandlar påfallande vagt målen för den utbildning vars utformning skall utredas men preciserar desto bestämdare den omfattning utbildningen får ha. Beträffande den förberedande utbildningen uppdras åt de sakkunniga att närmare beskriva utbildningsmålet. Här behövs den klarläggande preciseringen att målet skall vara att ge reell kompetens för fortsatta studier i den förutsatta tvååriga utbildningen på gymnasieskolans nivå. Vad detta i sin tur innebär beror dels på omfattningen av denna sistnämnda utbildning, dels på slutmålet för densamma, dvs. den direkt yrkesinriktade dansarutbildningen. Även i vad angår detta slutmål är direktiven vaga det uppdras åt de sakkunniga att avge förslag beträffande målet. Ovissheten på denna punkt markeras av att direktiven anger att det kan visa sig behövligt med vidareutbildning redan i omedelbar anslutning till den egentliga yrkesutbildningen. Som direktiven är utformade finns det risk för att utredningens arbete resulterar i ett förslag om en utbildning som generellt sett är otillräcklig som grund för yrkesverksamhet på den nivå som i det föregående angivts som önskvärd. Direktiven bör kompletteras med anvisningar om utbildningsmålet. I direktiven anges att den förberedande dansutbildningen under inga omständigheter får börja tidigare än under mellanstadium. Denna precisering förefaller alltför kategorisk. Det är rimligare att utredningen får möjlighet att i kontakt med företrädare för fysiologisk forskning bedöma på vilka utvecklingsstadier barnen generellt sett är mogna för olika faser i dansutbildningen. Den omständigheten att barnen utvecklas i olika takt gör det också olämpligt att låsa fast intagningen till ett bestämt åldersstadium. Det kan tilläggas att den hårda låsningen i direktiven på denna punkt troligen har sin grund i en oro att föräldraambitionen ibland tvingar in ett barn i en dansutbildning mot dess vilja och att risken härför är större ju tidigare utbildningen börjar. Emot dessa farhågor kan invändas att erfarna danspedagoger hävdar att ett barn som inte själv vill dansa inte kan tvingas in i utbildningen. Vaije försök härtill är dömt att misslyckas den som inte har den nödvändiga motivationen når ingenstans i utbildningen, hur goda de kroppsliga förutsättningarna än är. Ytterligare ett skäl att inte låsa sig vid en viss intagningsålder är att dansutbildningen bör ha rimliga möjligheter att i de aktuella åldersgrupperna konkurrera med fotbollen, ishockeyn osv. om ungdomarnas intresse. Med hänsyn till vad som sagts under 1 och 2 ovan är det önskvärt att utredningen inte är tvungen att i fråga om den förberedande utbildningen hålla sig så strikt till som anges i direktiven. Utredningen bör också överväga en utbildningsgång som anknyter till först på högstadienivå. Därmed skulle man uppnå att både intagningen och de första årens utbildningsgång kunde anpassas bättre till skiftande förhållanden. Det bör med hänsyn härtill inte vara uteslutet att förlägga utbildning till tid utanför schematid. Vidare bör det beaktas att det för dansutbildningen ligger ett påtagligt värde i att vara anknuten till en lyrisk teater. Möjligheten att behålla denna anknytning bör inte vara utesluten. Som framhållits i det föregående har ett gammalt önskemål tillgodosetts i och med tillkallandet av dansarutredningen. Det är att hoppas att utredningens arbete leder fram till en dansarutbildning som fyller de krav som rimligen bör uppställas. Innan man nått så långt måste dock inte bara beslut fattas om en ny typ av utbildning utan också erfarenhet vinnas om hur denna nya utbildning fungerar. Direktivens uttalande, att den nuvarande dansarutbildningen vid Operan dvs. balettelevskolan skall avvecklas i samma takt som den nya utbildningen byggs upp, bör ändras så att den nya utbildningen kan prövas jämsides med att nuvarande utbildning vid Operan pågår. Det ovan anförda bör som sin mening ge till känna för Kungl. Därjämte bör hemställa att synpunkterna delges utredningen som ändring och tillägg till de för utredningsarbetet gällande direktiven. Under åberopande av det anförda hemställer vi att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad som anförts i motionen och anhåller att synpunkterna i densamma delges dansarutredningen som ändring i och tillägg till de för utredningsarbetet gällande direktiven. () i Lane-Herrestad () P. O. ()