mot · FX02857 · 1974-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om en utredning rörande hantverks-, industri- och serviceföretagens lokalbehov. Inom hantverk, mindre och medelstor industri och servicebranscherna finns ett stort behov av tidsenliga, modernt utrustade lokaler. Servicehantverket har i regel haft sin verksamhet förlagd till städernas centrala delar i lokaler som inte tillgodoser dagens krav. Många mindre och medelstora företag finns i saneringsfastigheter i såväl inner- som ytterstadsområden. Vid sanering av stadskärnor tvingas många företag lämna sina lokaler. De lokaler som är tillgängliga i de nya fastigheterna blir ofta för dyra. Det är ett gemensamt intresse för såväl samhället som företagen att produktion och service arbetar i ändamålsenliga lokaler. Industriområden ligger i allmänhet på visst avstånd från centrum. Ett alternativ är verkstadshus. Dessa kan ofta förläggas mer centralt än industriområden. Vid en undersökning, som företogs av hantverks- och industriorganisation , konstaterades att i verkstadshusen tillhörde över hälften av företagen någon av följande sex branschgrupper: bilreparationsverkstäder, grafisk industri, byggnadsindustri, partihandel, lättare manufaktur och maskinindustri. Drygt hälften av företagen hade flyttat in i verkstadshuset på grund av att de behövde större, modernare och mer rationella lokaler. En femtedel var nystartade företag och lika många flyttade in på grund av att den tidigare lokalen hade bortsanerats. Byggandet av verkstadshus har ökat kraftigt . har en del företagare etablerat sig i enplansfastigheter i mera perifert läge, bl. a. beroende på ökade krav på trafikframkomlighet, flexibelt och rationellt utnyttjande av lokalerna samt krav på låg hyra. Vissa industriellt arbetande företag för också med sig buller och andra störningar, vilket gör att det ofta är mindre lämpligt för dessa företag att ligga i tätortens centrala delar. Byggandet av verkstadshus initierades tidigare vanligen av lokala hantverks- och industriföreningar, som antingen uppförde fastigheterna själva eller i samarbete med respektive kommuner. Många anläggningar tillkommer numera efter kommunalt initiativ. I vissa fall har verkstadshus helt eller delvis finansierats av blivande hyresgäster. har flera verkstadshus uppförts med bidrag från . AMS ställde 1969 26,3 milj. kr., 1970 34,3 milj. kr. och 1971 54,8 milj. kr. till förfogande för ändamålet. Verkstadshus erbjuder många företag goda lokalalternativ. mindre och medelstora företag har ont om eget kapital. Att hyra en lokal i ett verkstadshus är därför för många ett attraktivt alternativ till uppförande av en egen verkstadsanläggning. Även om antalet verkstadshus har ökat kraftigt har ännu inte alla möjligheter som verkstadshusen erbjuder tillvaratagits. En god tillgång på lämpliga lokaler är en viktig förutsättning för att de mindre företagen skall kunna utvecklas i positiv riktning. Mot denna bakgrund framstår det som angeläget att en utredning företas som inventerar det framtida behovet av lokaler för hantverk, småindustri och servicenäringar och som bl. a. mot bakgrund av utvecklingen utomlands och i samarbete med industridepartementet, , tekniska högskolan och företagarorganisationerna utarbetar prototyplösningar för verkstadshus. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller att en utredning tillsätts för att undersöka behovet av lokaler för hantverk, småindustri och servicenäringar för tiden fram och att denna utredning även skall få i uppdrag att i samarbete med lämpliga institutioner och organisationer utarbeta prototyplösningar för verkstadshus. HANS () ()