mot · FX02351 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om rösträtt för invandrare. Ett förhållandevis stort antal invandrare har sökt sig till . fanns här 240 000 invandrare . Invandrarna bidrar till produktionen. De erlägger skatter och fullgör andra skyldigheter. De kommer också i åtnjutande av vissa sociala, kulturella och andra rättigheter. I många avseenden är emellertid invandrarnas situation sämre än de svenska medborgarnas. Ovanan vid svenska förhållanden ställer ofta invandrare främmande inför de rättigheter de har. Språksvårigheter och i vissa fall bristande information bidrar härtill. Bostadssegregation och en vanligt förekommande social isolering förstärker deras främlingsskap i det svenska samhället. Dessa omständigheter utnyttjas ofta av arbetsköpare som i invandrarna ser ett tacksamt objekt att utsuga. Invandrarnas möjligheter att påverka sin situation är begränsad. Därför har kravet om rösträtt för invandrare vunnit stort gehör, inte bara bland invandrarna utan i en bred svensk opinion. rösträtt vistelse i synes väl motiverad med hänsyn till gällande regler för bibehållen rösträtt i hemlandet för invandrare från nordiska länder och den tid som erfordras för utomnordiska invandrare att erhålla bosättningstillstånd. Den kommunala rösträtten för invandrare är ett demokratiskt krav. I många kommuner svarar invandrarna för en stor del av befolkningen. Enligt (SOU 1971:51) var 1970 invandrarnas andel av befolkningen i 20 kommuner. För av invånarna svarade invandrarna i hela 75 kommuner. I sitt betänkande 1973:26 med anledning av förslaget till ny regeringsform m. m. behandlade konstitutionsutskott frågan om rösträtt för invandrare. Utskottet intog en välvillig hållning till de motioner som då förelåg och förutsatte att frågan skulle prövas i särskild ordning, om vars former Kungl. Maj:t skulle besluta. I beslutet låg också att pågående överväganden i skulle beaktas. Som grund för sitt ställningstagande att hänföra frågan till vidare utredningar anförde utskottet att det skulle finnas åtskilliga principiella och praktiska aspekter som ingående borde övervägas. Vi delar icke denna ståndpunkt. Sakens principiella kärna är huruvida alia som bor i en kommun och som uppnått rösträttsålder, är beroende av dess service, fullgör sina skyldigheter och äger rättigheter skall ha möjlighet att påverka sin kommun eller ej. Svaret på denna huvudfråga är för kommunisternas del givet. Vi kan heller inte inse att det skulle medföra några praktiska problem att ge invandrare som vistats i Deras ev. dubbla rösträtt (dvs. att de också skulle ha rösträtt i sitt hemland) är knappast ett problem vad beträffar den kommunala rösträtten. Språk- och informationsproblem är ju främst de i valen deltagande partiernas angelägenheter. Vad som här sagts om rösträtten gäller tillika valbarheten till kommunala församlingar. Beslut bör enligt vår mening kunna fattas genast. Det kan inte vara någon olägenhet för att gå före med gott exempel i denna fråga. Med hänvisning till ovanstående föreslås att måtte anta följande Förslag till Lag om ändring i kommunallagen (1953:753) har en röst. Utländsk medborgare som oavbrutet till valdagen varit bofast i riket har rösträtt i kommun där han är kyrkoskriven på samma villkor som svensk medborgare. inträffar före valet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i