mot · FX02774 · 1974-01-25 00:00:00 — av i om utbyggnad av mötesspår vid SJ. Alla tillgängliga trafikprognoser pekar på en växande efterfrågan på transporttjänster. Detta gäller såväl landsvägs- som järnvägstrafik. Sedan ganska länge har man önskat att SJ kunde ta över alltmer av godstransporten från riksvägarna, i synnerhet då från de vägar som inte håller nöjaktig standard och där bilburet gods ofta utgör en fara för övriga trafikanter. Alternativet är alltså järnvägstransport. Den senaste tioårsperioden har godstrafiken ökat kraftigt jämfört med genomsnittet för järnvägsföretagen i de västeuropeiska länderna. Expansionen efter den senaste konjunkturavmattningen för SJ:s del följde samma mönster som industriproduktionen, alltså en ökning . Om man beaktar att investeringsramen för innevarande budgetår höjts med 75 milj. kr. för främst utökade lok- och vagnanskaffningar bör den föreslagna ramen för nästa budgetår ge SJ möjligheter att genom kapacitetsutbyggnad och serviceförbättringar möta den väntade trafikökningen. Till kapacitetshöjande investeringar hör bl. a. bangårdsutbyggnader, fjärrblockeringsanläggningar, eldrift och teleanläggningar samt anskaffning av lok och vagnar. Fjärrblockering är beteckning på ett visst trafikeringssätt för en järnväg innebärande att alla tågrörelser inom ett område helt leds med hjälp av signaler som kontrolleras från en central punkt av en enda tågklarerare. I detta begrepp ligger också att det fjärrkontrollerade området är så stort att en väsentlig del av de åligganden, som tidigare tillkommit tågledaren, övertagits av den centrale tågklareraren; inom SJ kallas han fjärrtågklarerare. För att säkerställa tågens gång mellan stationerna fordras att man inför automatisk linjeblockering. Detta innebär att man genom signaler på linjen reglerar tågens gång så, att på en linje tåg aldrig kan utsändas mot varandra och aldrig efter varandra i samma riktning om inte det först utsända tåget hunnit så långt att dess gång på linjen skyddas av bakomvarande signal. Införande av fjärrblockering är ett utomordentligt hjälpmedel att rationalisera järnvägsdriften. På en indikeringspanel som täcker hela det fjärrstyrda området, kan fjärrtågklareraren överblicka tågsituationen . Han kan genom manövrer förlägga möten till den mest lämpade stationen, på så sätt erhålls en avsevärt förbättrad tågföring. Som en följd av den förbättrade tågföringen kan fjärrblockeringsområdets trafikkapacitet ökas. Härigenom minskar behovet av investeringar i dubbelspårutbyggnad. En förutsättning är dock att det finns ordentligt tilltagna mötesspår; annars hindras ett maximalt utnyttjande av tillåtna tågstorlekar vid tågmöten. Ett fjärrgodståg med en största hastighet av får medföra högst 100 axlar (i regel 50 vagnar). Ett normalgodståg med en största hastighet av får medföra högst 120 axlar (60 vagnar). Det är alltså av betydelse att de flaskhalsar som utgörs av för korta mötesspår skyndsamt byggs ut, så att en ökad trafikkapacitet kan ernås. En annan faktor är dragkraften, men den tillgodoses genom den ökade lok anskaffning som planeras. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. begär att de mötesspår som är för korta och därför inte tillåter maximal trafik skyndsamt byggs ut.