mot · FX0238 · 1974-01-01 00:00:00 — av m. fl. om höjning av anslaget till Bidrag till trossamfund. beslöt första gången om direkta bidrag till de fria samfunden. Kyrka-stat-beredningen såg detta bidrag som ett principiellt viktigt steg på vägen mot ökad jämställdhet mellan och övriga trossamfund. 1 samband med överväganden beträffande storleken av det ekonomiska stöd som totalt bör utgå till trossamfunden framhöll beredningen att en viss omfördelning mellan trossamfunden måste ske. Sådana förskjutningar kan ske successivt som föregår genomförandet av våra förslag om förändrade relationer mellan staten och , framhöll beredningen. Vi finner det angeläget att det förhållandet att kyrkastat-beredningens förslag inte föranlett någon proposition från regeringen inte får medföra att de förberedande åtgärder som beredningen förutsatte skjuts . Den höjning av bidraget till de fria samfunden som undan för undan skett /72 kan enligt vår mening ses som ett uttryck för en önskan att successivt förbättra de fria samfundens villkor. För att ökad jämställdhet på skall kunna förverkligas är det emellertid angeläget att de fria samfundens ekonomiska villkor inte försämras i första hand generellt men också i jämförelse med de ekonomiska villkor under vilka har att arbeta. Trots tillkomsten och höjningen av de direkta bidragen till de fria samfunden har som vi redovisat i motioner till både 1972 och riksdagar dessa samfunds ekonomiska villkor starkt försämrats genom ökade kostnader, till stor del föranledda av ett allmänt höjt kostnadsläge, som samfunden inte kan kompensera sig för genom att som t. ex. affärsföretag ta ut ökade priser på sina tjänster. Utrymmet för att åstadkomma en väsentlig höjning av de frivilliga gåvorna till samfundens verksamhet är också begränsat. Det är emellertid uppenbart att de fria samfundens försämrade ekonomiska villkor till inte ringa del är en följd också av att samfunden genom nya skatter och avgifter kommit att belastas med kostnader som det tidigare för deras del inte funnits någon motsvarighet till. Detta förhållande har närmare redovisats i en särskild motion till årets riksdag angående ideella organisationer m. m. Till belysning av de senast antydda svårigheterna kan nämnas att den positiva effektan av det bidrag på 5 milj. kr. som 1973/74 kom de fria samfunden till del helt upphävdes av den extra belastning på samfundens ekonomi som arbetsgivaravgiften innebär. Vi har i tidigare motioner bl. a. till riksdag fäst uppmärksamheten på betydelsen av det arbete som utförs av de s. k. invandrarkyrkorna. Vi har också framhållit vikten av att dessa kyrkors ekonomiska villkor regleras och efter samma normer som de övriga samfundens. frikyrkoråds samarbetsnämnd har i sitt anslagsäskande /75 anhållit att katolska kyrkan, estniska kyrkan och de mosaiska församlingarna i skall anknytas till samarbetsnämnden och i samband därmed få del av bidraget till de fria samfunden. En sådan åtgärd skulle också motivera en uppskrivning av detta bidrag. Vi finner den föreslagna anknytningen av katolska kyrkan, estniska kyrkan och de mosaiska församlingarna i angelägen som ett uttryck för att de på ett fastare sätt inlemmas i det svenska samhället. De bör självfallet i samband därmed också få del av det bidrag som utgår till de fria samfunden. Av vad som ovan anförts framgår att bidraget till de fria samfunden måste höjas väsentligt om ekonomisk jämställdhet mellan dessa och skall kunna uppnås. En första målsättning borde kunna vara den som frikyrkoråds samarbetsnämnd angett för sitt bidragsäskande /75: att uppnå formell ekonomisk likställdhet mellan de fria samfunden och så till vida att de direkta bidragen utgår med samma procentsats på den totala kostnaden för verksamheten. verksamhet kostar ca 1 000 milj. kr. , och det direkta bidraget uppgår till ca 100 milj. kr. De fria samfundens verksamhet kostar 350 milj. kr. , och det vöre därför rimligt att enligt den angivna målsättningen bidraget till dessa samfund höjdes till 35 milj. kr. Vi har i en särskild motion till årets riksdag angående ideella organisationer m. m. begärt utredning 1) av frågan om avdragsrätt för gåvor till bl. a. religiösa ändamål, 2) om åtgärder i syfte att eliminera den extra ekonomiska belastning som orsakats de fria samfunden genom skyldigheten att erlägga arbetsgivaravgift samt 3) av frågan om befrielse för de fria samfunden från skyldigheten att erlägga arvsskatt. Genomförandet av de reformer som därmed åsyftas skulle innebära en viss förbättring av samfundens ekonomi och kunna ses som en del av de åtgärder som erfordras för att åstadkomma formell ekonomisk jämställdhet mellan de fria samfunden och . Det måste emellertid med nödvändighet ta att genomföra dessa reformer. Med hänsyn till att det skulle behövas en mycket kraftig höjning av bidraget till de fria samfunden för att på en gång åstadkomma den önskvärda formella ekonomiska jämställdheten finner vi det lämpligt att denna höjning sker med hälften /75 och resten /76. Med bibehållandet av målsättningen om formell ekonomisk jämställdhet föreslår vi därför att bidraget till de fria samfunden för /75 höjs till 17,5 milj. kr. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att under åttonde huvudtiteln för /75 till Bidrag till trossamfund m. m. anvisa ett reservationsanslag av 17,5 milj. kr. /ENKEL (fp) GOTAB 74 5667 S 1974