mot · FX02143 · 1974-01-18 00:00:00 — av herrar och om beredskapsplan inför konjunkturändringar. har det blivit allt klarare att förändringar i de ekonomiska konjunkturerna kan komma med större snabbhet än vi tidigare varit vana vid. Det har också visat sig att skiftningarna kommer med kortare tidsmellanrum. Konjunkturförändringarna drar med sig rubbningar av balansen mellan tillgång och efterfrågan t. ex. på arbetsmarknad och kreditmarknad, ibland överhettning och ibland underefterfrågan. För verksamhet med långsiktig planering, såsom inom företag, organisationer, kommuner och statligt företagande, medför konjunkturvariationerna svårigheter. Dessa svårigheter synes ha blivit förstärkta av den ovisshet om åtgärder i konjunkturpåverkande syfte som i det ena eller andra läget kan förväntas från statsmakternas sida. Denna motion syftar till dels att kräva ett av statsmakterna förberett beredskapsprogram för ingripanden i konjunkturförloppet, dels att skissera en åtgärdstyp som tycks vara oprövad. Räntan kan sänkas såsom ett medel att stimulera investeringar och öka sysselsättningen; den kan höjas för att begränsa investeringar i ett överhettat läge. Räntehöjningar har nackdelen att påverka hyresnivån och tillgrips därför ogärna, ofta . Investeringsavdrag, i form av extra avdragsrätt, är ett medel att stimulera till ökad investering och därmed sysselsättning. Allmänna åtgärder för att begränsa investeringar och därmed minska trycket på arbetsmarknaden kan tillgripas i motsatt situation. Momsens sänkning ökar konsumtion och därmed produktion en höjning har motsatt effekt. Allmän löneskatt, dvs. en procentuell skatt på arbetskostnaden som inte avser sociala försäkringspremier för det aktuella företagets anställda, kan påläggas för att minska efterfrågan på arbetskraft och öka intresset för personalbesparande rationaliseringar. En sänkning av löneskatten har motsatt effekt; den ökar efterfrågan på arbetskraft och minskar efterfrågan på kapital för rationaliseringar. Energiskatt kan vara ett medel att tillgripa för att minska konsumtionen av bl. a. olja och el. Sådan skatt kan få som följd övergång till mindre energikrävande men mera arbetskraftskrävande produktion. Ovannämnda möjligheter är välkända, även om samspelet mellan de olika åtgärdernas användande inte är tillräckligt inövat. Givetvis finns flera typer av allmänna insatser att tillgripa. Talet om konjunkturer, konjunkturstimulans och -bromsar etc. har blivit alldagligt i massmedia. Inte bara företagarna utan även medborgarna i allmänhet har börjat förstå att vi inte kommer ifrån konjunkturvariationer och att åtgärder för deras utjämnande kan behöva tillgripas. Kanhända skulle det vara möjligt att använda detta medborgerliga intresse i ett system för frivillig medverkan i konjunkturutjämnande syfte. Särskilda konjunktursparkonton av variabel storlek för fysiska personer skulle kunna inrättas vid befintliga kreditinstitut. Genom frivilliga löneavdrag eller på annat sätt skulle belopp avsättas inför och under en väntad högkonjunktur. Regelbunden insättning måste krävas, en begränsning till exempelvis /år per person kunde vara rimligt och en låsning av insatta medel påbjudas t. ex. eller till den tidigare tidpunkt som statsmakterna fastställer. Rätten till insättning på konjunktursparkonton kan avbrytas vid av statsmakterna fastställd, konjunkturanpassad tidpunkt. När konjunkturen bedöms vända, kan statsmakterna fastställa tidpunkten då insatta konjunktursparmedel får uttagas helt eller delvis. I senare fallet kan , som är anpassade till konjunkturen, procentuella andelar av insatta konjunktursparmedel få uttagas, , vid ett senare osv. Stimulansen för insättning på konjunktursparkonto kan utformas som avdragsrätt vid inkomstdeklarationen för viss del av konjunktursparat belopp, som extra räntepåslag, som extra premie vid uttaget eller som en kombination av olika åtgärder. Kreditinstituten får, om stimulansen utformas så, uppgiftsskyldighet till taxeringsmyndigheterna av samma typ som vi redan har för inkomstbeskeden. Om en tredjedel av våra ca 6 miljoner myndiga medborgare medverkar i en konjunktursparkampanj med i genomsnitt /år medför detta en frysning av ca 4 miljarder. Om kampanjen utsträcks rör det sig även nationellt sett om stora belopp. Dessa miljarder kan sedan i en konjunkturnedgång tinas upp, släppas ut på marknaden och bli ett värdefullt tillskott av köpkraft. En beredskapsplan för olika konjunkturpåverkande åtgärder, skisserade regler för de olika åtgärdernas insättande osv. skulle kunna bli till god hjälp för alla intressenters långtidsplanering. Svårigheterna inför konjunkturväxlingar skulle kunna minskas, om företagare, organisationer, kommuner och enskilda visste att i det eller det konjunkturläget kommer statsmakterna att tillgripa de eller de åtgärderna. De berörda intressenterna skulle kunna ha egna beredskapsplaner för de olika åtgärdernas förverkligande i enlighet med statsmakternas intentioner. Rätt konjunkturåtgärd, insatt , skulle kunna avlasta en del av de bekymmer som sent insatta speciella kraftåtgärder ofta visat sig medföra. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär en parlamentarisk utredning med representanter för arbetsmarknadens parter, näringslivsorganisationer och fristående ekonomisk expertis med uppdrag att A. dels katalogisera olika konjunkturpåverkande åtgärder och de effekter de kan förväntas ha samt skapa regler för deras tillgripande, B. dels utarbeta en plan för ett frivilligt konjunktursparsystem, avsett för fysiska personer enligt tankegångarna i motionen. GOTAB 74 5697 S 1974