mot · FX021981 · 1974-11-19 00:00:00 — av herrar Hovhammar och i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:177 med förslag till lag om avsättning till särskild investeringsfond, m. m. Maj:ts proposition 1974:177 föreslås en serie åtgärder med anledning av vinstutvecklingen inom industrin och skogsbruket. Vinstutvecklingen beskrivs i propositionen i huvudsak enligt följande: O kommer att bli ett mycket gynnsamt år för det svenska näringslivet, O industriproduktionen har legat över fjolårsnivån, O orderböckerna är välfyllda, O de svenska exportpriserna har ökat med i genomsnitt , O kostnadsutvecklingen i har varit förmånligare än i flertalet av våra konkurrentländer, O utvecklingen har lett till mycket snabba ökningar av företagens vinster, O vinstökningarna har omfattat praktiskt taget hela näringslivet, men de har varit särskilt markanta inom skogsindustrin och järn- och stålbranschen. Den uppkomna situationen talar enligt propositionen för att ytterligare åtgärder - utöver avsättningar till särskilda arbetsmiljöfonder - vidtas mot företagens vinster. I åtgärdspaketet ingår bland annat förslag om att den lättnad i energibeskattningen, som medgetts enligt en särskild förordning, skall slopas. Det understryks att mot bakgrund av den redovisade vinstsituationen finns ingen anledning att förlänga den tillfälliga energiskattenedsättningen att gälla även efter utgången av . Vidare framhålls att energibesparande åtgärder inom industrin vid en höjning av energibeskattningen blir mer lönsamma. Den gynnsamma vinstutvecklingen, som stora delar av industrin uppenbarligen visar, försätter genom det nu framlagda förslaget den manuellt arbetande och löneintensiva glasindustrin i en mycket svår ekonomisk situation. Glasindustrin har ingalunda blivit delaktig av den vinstutveckling som beskrivs i propositionen. Denna vinstutveckling har i stället utlöst en rad problem för glasbruken. a. har råmaterialpriserna på nyckelråvarorna stigit exceptionellt kraftigt. Möjligheterna att utnyttja konjunkturläget till egen vinstförbättring har på grund av branschens specifika karaktär varit marginella, och de har ej gett några positiva utslag. har den manuellt arbetande glasindustrin varit fö remål för statsmakternas särskilda intresse. Branschen har ett statligt exportstöd och omfattas jämväl av det statliga strukturstödet. Stödåtgärderna har främst varit betingade av den problematik som följt av att de löneintensiva och starkt sårbara glasbruken varit lokaliserade till ett begränsat antal smärre orter, främst i sydöstra . I flertalet fall är dessa orter helt uppbyggda kring det existerande glasbruket. Samhällsutvecklingen, som går mot kraftigt ökade krav på en förbättrad miljö, såväl på arbetsplatsen som i omgivande bygd, ställer stora anspråk på glasbrukens resurser för investeringar. Utvecklingen på världsmarknaden, som i allt högre grad är den svenska glasindustrins avsättningsområde, kräver också allt större marknadsinvesteringar. Situationen på löne-, råvaru- och energiområdena har helt kullkastat de prognoser som ännu gällde . Det är mot denna bakgrund som det nu framlagda förslaget att slopa den tillfälliga nedsättningen av energiskatten skall bedömas för den glasindustrins vidkommande. Konkurrenskraften försvagas ytterligare, hotet mot sysselsättningen i det redan nu hårda marknadsläget förstärks än mer. Enligt propositionen beräknas skattenedsättningarna för industriell bränsle- och kraftförbrukning ha uppgått till inemot 100 milj. kr. Den manuellt arbetande glasindustrin har för sin del medgetts en energiskattenedsättning som kan beräknas till 0,8 milj. kr. Den ytterligare kostnadsbelastning det innebär för de manuellt arbetande galsbruken, med en sammanlagd årsomsättning av ca 150 milj. kr., kan om skattenedsättningen slopas påverka sysselsättningen vid glasbruken negativt. Antalet sysselsatta i branschen har redan nedgått från 3 800 till 2 600. Ytterligare krympning kommer ej att kunna ske utan allvarliga komplikationer för glasbruken och de orter där de är belägna. Den energiskattenedsättning som gällt för tillverkning av glas inom den manuellt arbetande glasindustrin har varit konstruerad sålunda Elektrisk kraft: Skattenedsättning Genom propositionens uppläggning framgår att det tekniskt ej bör möta hinder att även för tiden efter medge nedsättning av allmän energiskatt, därest detta från särskilda synpunkter ansetts angeläget. Förslag till ny lag om sådan skattenedsättning har jämväl framlagts avseende trädgårdsnäringen. För upprätthållandet av sysselsättningen inom den glasindustrin är det nödvändigt att jämväl denna bransch får del av fortsatt skattenedsättning. Energikostnadernas enormt höga nivå är redan i sig själv tillräcklig för att stimulera glasbruken att genomföra de energibesparande åtgärder som över huvud taget är möjliga. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med stöd av det ovan anförda hemställes att vid behandlingen av propositionen 1974:177 måtte medge den manuellt arbetande glasindustrin samma nedsättning av den allmänna energiskatten som gäller för branschen till och med , nämligen a) för bränsle en skattenedsättning , b) för elektrisk kraft en skattenedsättning .