mot · FX021748 · 1974-04-05 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:74 angående ökade produktionsbidrag för dagstidningar. Det nuvarande presstödets otillfredsställande utformning beror bl. a. på att det aldrig utreddes på ett fullständigt sätt. Inte heller har den snabba översyn av presstödet som statsrådet aviserade och riksdag begärde ägt rum. hälsade därför med tillfredsställelse att de politiska partierna och pressens organisationer genom pressutredning äntligen fick tillfälle att granska presstödet. beklagade vi att direktiven blev så snävt hållna på flera punkter. Det är beklagligt att finansministern inte gett utredningen i uppdrag att föreslå generella stödåtgärder som skulle kunna förbättra pressens ekonomiska situation. Redan vid riksdag begärde vi att pressutredningen bl. a. skulle lägga fram sådana förslag (motionen Vi pekade t. ex. på möjligheterna för staten att subventionera tidningsföretagens inköp av papper upp till ett visst tak. Vi framhöll att man också borde undersöka om en viss typ av annonser, som införs gratis (t. ex. radio-TV-programmen i dagspressen), skall kunna bekostas av staten. Från principiella synpunkter anser vi att generella åtgärder är att föredra framför selektiva. Selektiva åtgärder kan endast accepteras om alternativet är nedläggning av ett inte obetydligt antal tidningar i landet. Målsättningen måste vara: Försvaga inte de tidningar som bär sig, stärk den press som behöver stöd. Det är också orimligt att beskattningsfrågorna un dantagits från pressutredningens område. En rad frågor, som berör t. ex. reklamskatten och mervärdeskatten, är utomordentligt viktiga för pressens ekonomi och borde självfallet ha fått granskas av utredningen. Vi beklagade också att direktiven inte klart säger ut att utredningen bör lägga fram förslag, som begränsar den nuvarande diskrimineringen av vissa veckotidningar. Reglerna för produktionsstöd till pressen är på flera punkter oklara eller orättvisa. Resultatet har blivit att presstödsnämnden vid upprepade tillfällen fattat beslut efter votering och med reservationer fogade till protokollet. Intrycket av godtycke i reglerna och i tolkningen av reglerna har därför förstärkts . Bestämmelserna måste därför nu snabbt ses över. Vi föreslog att utredningen skulle erhålla sådana tilläggsdirektiv att förslag till riksdag kunde läggas fram om förändringar av bidragsreglerna för att därigenom uppnå ökad rättvisa i de fall då förstatidningen endast har en obetydligt större totalupplaga än andratidningen. En annan mycket väsentlig fråga, som också borde behandlas med förtur, gäller situationen för de tidningar som är s. k. förstatidningar men har att konkurrera med närliggande storstadstidningar, varav vissa erhåller produktionsbidrag. Dessa lokala förstatidningar är ofta starkt hotade av konkurrensen från storstadstidningar i närheten. Redan nu finns enligt kungörelsen en möjlighet att ta hänsyn till hela spridningsområdet och inte bara till utgivningsorten, när det gäller att avgöra vad som är att betrakta som första- respektive andratidning. Bestämmelserna är emellertid suddiga och svårtolkade och har därför inte kunnat tillämpas. avslog yrkandena om tilläggsdirektiv. Enligt av godkända betänkande ger direktiven den önskade möjligheten till förtursbehandling av frågor som rör tillämpningen av 17 §. fick pressutredningen i tilläggsdirektiv i uppdrag att, i avvaktan på utredningens slutliga förslag, till Kungl. inkomma med förslag till lämplig fördelning av ökade produktionsbidrag inom en kostnadsram av 30 milj. kr. Propositionen bygger på pressutredningens förslag. Det är enligt vår mening betänkligt att det provisoriska systemet nu inte bara bibehålls utan även ges en större omfattning. Det gör att vissa av godtycklighetema blir än mer stötande, t. ex. den olikartade behandlingen av tidningar med mycket liten upplageskillnad. En andratidning som haft en upplaga som är omkring 700 ex. färre än förstatidningen får fullt stöd. fick t. ex. tidigare 2,5 milj. kr. medan , som har en obetydligt större upplaga, 1972 fick avslag på sin begäran om produktionsbidrag och 1973 erhöll . Enligt propositionens förslag skulle få 3,75 milj. kr., medan får . De i presstödet inbyggda orättvisorna förstärks således genom det nya förslaget. Det är således fortfarande angeläget att pressutredningen snabbt lägger fram förslag till en ändring av reglerna på denna punkt. Risken är ju den att det framtida presstödssystemet binds till följd av de provisoriska åtgärder som föreslås; tidningarnas beroende av statligt ekonomiskt stöd ökar. För att få fram sådana förslag är tilläggsdirektiv nödvändiga, eftersom de nu gällande direktiven är alltför vaga. Utredningen bör också arbeta så snabbt att regeringen kan förelägga höstriksdag en proposition som ändrar presstödskungörelsen på den punkten. Den provisoriska uppräkningen av stödet gör det också än mer angeläget att situationen för de tidningar som är s. k. förstatidningar, men har att konkurrera med närliggande storstadstidningar, behandlas särskilt. Då storstadstidningarna genom ökade produktionsbidrag i vissa fall får sin ekonomi förstärkt, kan konkurrensläget för de lokala förstatidningarna bli mycket svårt. I ett särskilt yttrande i pressutredningen av ledamöterna framhålls att vissa av de tidningar som enligt presstödskungörelsens definition inte är andratidningar har sådana svårigheter som är utmärkande för andratidningar. Som exempel på tidningar av detta slag nämns , , och . Bestämmelserna i 17 § presstödskungörelsen bör kunna tillämpas även på tidning som är i en situation motsvarande andratidnings, även om detta inte beror på konkurrens från annan tidning i den egna kommunen. En på detta sätt generösare tillämpning av bestämmelserna torde enligt yttrandet medföra endast obetydligt ökade kostnader för presstödet. De av oss tidigare påpekade, omotiverade skillnaderna mellan olika typer av veckopress förstärks om de s. k. veckotidningarna av dagspresskaraktär får ett ytterligare höjt stöd. 1 en motion av herrar och har det tveksamma i den nuvarande diskrimineringen av vissa veckotidningar påtalats. Den ekonomiska diskrimineringen förstärks genom propositionens förslag. Det är också av andra skäl olämpligt att göra så stora skillnader mellan olika slags veckotidningar. Den föreslagna höjningen av presstödet till de s. k. veckotidningarna av dagspresskaraktär till /år bör således avslås. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. hos Kungl. Maj:t begär förslag till årets riksdag om sådan ändring av presstödskungörelsen att större rättvisa uppnås i de fall där förstatidningen endast har en obetydligt större total upplaga än andratidningen, 2. uttalar att presstödskungörelsens paragraf 17 bör kunna tillämpas så att stöd kan ges också åt tidning, som på grund av konkurrens från näraliggande storstadstidningar är i samma svårigheter som andratidning, 3. avslår höjningen av det fasta belopp som utgår som bidrag för tidning, vilken utkommer en gång från . /ENKEL (fp) () GOTAB 74 7437 S 1974