mot · FX0294 · 1974-01-16 00:00:00 — av herrar i Ulfsbyn och Åsling om höjning av anslaget till Bidrag till kostnader för beredskap, m. m. I årets statsverksproposition, kommundepartementet, punkt F 4, föreslås att till Bidrag till kostnader för beredskap för /75 anvisa ett reservationsanslag av . Genom den helt otillräckliga medelstilldelningen har riksnämndens för beredskap (RKB) ursprungliga målsättning för den kommunala beredskapens genomförande rubbats i grunden. Enligt nämndens målsättning skulle landets samtliga kommuner ha en beredskapsplan senast under /76. har statsmakterna satsat . på kommunernas beredskap. Beloppet har medgivit nyplanläggning och revision av äldre beredskapsplaner () i 114 storkommuner. Det återstår således att planlägga inte mindre än ca 160 kommuner. Kostnaden härför, inklusive revision av äldre planer, kan beräknas till . Den gångna höstens erfarenheter har gett oss alla kännbara påminnelser om de snabba på den världspolitiska arenan. Det ligger därför i sakens natur att planläggningen bör ske . Med hänsyn till bl. a. den medverkan som krävs av länsstyrelserna kan emellertid planläggningen inte genomföras i en handvändning eller ens under loppet av i ett skärpt läge. Hittillsvarande erfarenheter tyder däremot på en tidsåtgång av 612 månader för beredskapsplanläggning av en kommun. Det krävs helt enkelt en tidsplan för planeringens genomförande. En sådan plan saknas och skulle egentligen ej heller behövas, då lagen (1964:63) om beredskap stadgar skyldighet för kommun att redan i fred vidta förberedelser för sin verksamhet under beredskap och krig. Detta innebär paradoxalt nog att länsstyrelserna utan att statsbidrag anvisats för ändamålet omgående skulle kunna förordna om att de ännu ej planlagda kommunernas beredskapsförberedelser skall redovisas i en särskild plan. I praktiken har emellertid skyldigheten gjorts beroende av statsmakternas otillräckliga medelsanvisningar och nämndens i följd därav stränga prioriteringar. Denna ordning är självfallet högst otillfredsställande. I sin anslagsframställning för /75 säger att det med hänsyn till länsstyrelsernas arbetsbelastning erfarenhetsmässigt visat sig lämpligt att, förutom viss revision av äldre planer, planlägga ett 50-tal nya kommuner. Det skulle alltså ta att slutföra denna viktiga för totalförsvaret och hela samhället grundläggande beredskapsplanering om medel funnes tillgängliga, och den skulle i huvudsak kunna bli klar senast under /77. har försiktigtvis kalkylerat med en 4-årig uppbyggnadsperiod (1974/751977/78). Enligt vårt sätt att se skulle denna för övrigt totalförsvar så angelägna planläggning utan större olägenheter kunna ges prioritet inom länsstyrelsernas försvarsenheter. Den bör därför slutföras . I tidigare motioner har vi redovisat våra motiveringar för en höjning av anslaget. Dessa gäller i allt väsentligt och med ännu större skärpa och behöver därför inte upprepas här. Avslutningsvis vill vi betona att beredskapskraven på kommunerna ökar. För kommunernas egen skull och för beredskapen inom totalförsvarets civila sektor över huvud taget får det anses högst angeläget att arbetet med beredskapsplanläggningens fullföljande för samtliga kommuner påskyndas och slutförs inom kommande . Med tanke på den bättre balans och effekt inom totalförsvaret som en landsomfattande beredskap otvivelaktigt ger, är en fortsatt planläggning i förhållande till kostnaderna för övrigt totalförsvar en fråga om ytterst blygsamma belopp. Denna bättre balans och effekt kan fås om statsmakterna satsar ytterligare . Mot bakgrunden av det ovan anförda måste det belopp som fört upp i sin anslagsframställning anses synnerligen berättigat. Med stöd av det anförda hemställes 1. att till Bidrag till kostnader för beredskap för /75 anvisar ett reservationsanslag av 2,1 milj. 2. uttalar sig för att den kommunala beredskapsplanläggningen bör påskyndas och vara klar senast under /77. () i Ulfsbyn ÅSLING (c)