mot · FX021533 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående återverkningarna på sysselsättning m. m. vid övergång från militär till civil produktion. I de ständigt stegrade internationella rustningarna deltar även . Trots bibehållande nivå ökar totalförsvaret i årets budget med i det närmaste . Försvarspolitik i traditionell mening är emellertid endast ett av säkerhetspolitikens medel. För att minska spänningen i världen krävs en internationell rättsordning, som inte bygger på nöd och fattigdom för flertalet människor i världen utan på rättvisa och välstånd för alla. Därför är ett väsentligt ökat utvecklingsbistånd från de rika nationernas sida där intar en tätplats en grundläggande säkerhetspolitisk åtgärd. Automatiken för bl. a. stigande löner och priser garanterar i årets budget ökade militärutgifter . Motsvarande garanti gäller inte för löne- och prisstegringar. I femte paragrafen till den antagna internationella strategin för andra utvecklingsårtionde knyts frågan om ekonomisk och social utveckling samman med frågan om nedrustning. Där sägs: Framsteg i riktning mot allmän och fullständig nedrustning torde frigöra avsevärda resurser vilka kan utnyttjas för att främja ekonomisk och social utveckling, särskilt i utvecklingsländerna. Därför bör ett nära samband råda mellan andra utvecklingsårtionde och nedrustningsårtiondet. Generalsekreteraren tillsatte därefter en internationell expertgrupp, bestående av åtta vetenskapsmän på toppnivå från , , , , , , och med uppgift att begrunda sambandet mellan nedrustning å ena sidan och ekonomisk och social utveckling å den andra. Till ordförande utsågs och gruppen avlämnade sin rapport . Rapporten kompletterar den tidigare av FN avlämnade rapporten om de ekonomiska och sociala problem som den enorma kapprustningen skapar. I den eniga rapporten and Social Consequences of disarmement: Disarmement and development påvisar Myrdalgruppen att en radikal nedrustning inte skulle medföra några negativa konsekvenser i ekonomiskt och socialt avseende. Gruppen påpekar bl. a. att den totala sysselsättningsprocenten, som kan tillskrivas militära kostnader i 1970, utgjorde . Expertgruppen menar att av anpassning och omställning några menliga ekonomiska konsekvenser av en nedrustning varken i vad det gäller sysselsättning eller det ekonomiska framåtskridandet behöver befaras. (Se bil. 1 och II). Rapporten tar upp relationen mellan nedrustning å ena sidan och det globala ekonomiska och sociala uppbyggnadsarbetet å den andra och 3 sami Nr 1533-1534 förutsätter att FN som organisation starkt skall engagera sig i att en sådan sammankoppling kommer till stånd. Gruppen har därefter besvarat frågan om i vilken utsträckning och på vilka vägar de resurser som frigjorts i rustningsindustrin kan överföras till konstruktiva utvecklingsprojekt på det internationella planet. Genomgående har gruppen diskuterat i konkreta termer och tekniska kategorier och bl. a. frågat sig vilken typ av resurser som frigörs och vilka internationella uppbyggnadsändamål de i första hand skulle kunna tillföras. (Se bil. II, tab. 3 och 4.) Gruppen fann att om de friställda resurserna till övervägande del används till nationella ändamål skulle detta automatiskt öka välståndsklyftan mellan de rika och fattiga länderna. Med största sannolikhet skulle en nedrustning i de rika länderna både samhällsekonomiskt, psykologiskt och politiskt möjliggöra en inte obetydlig ökning av utvecklingshjälpen. Detta kan bekräftas av förhållandet i vårt eget land, där i första hand det begränsade budgetutrymmet hindrar oss från att fullfölja de biståndsprojekt vi annars är beredda att främja. Några talande siffror visar hur betydande effekter även mycket blygsamma reduceringar av rustningskostnaderna skulle kunna åstadkomma. I strategin för FN :s andra utvecklingsårtionde fastställs en målsättning om en 6-procentig årlig tillväxt i utvecklingsländerna BNP. En förutsättning för att nå detta mål är att de rika länderna kan fördubbla sitt offentliga bistånd från till av i-världens samlade BNP, något som i flertalet i-länder betraktas som en omöjlig prestation. Detta omöjliga belopp skulle i pengar räknat kunna läggas på FNs bord när världens nationer bestämde sig för att reducera sin rustningsbudget ! För ett genomsnittsi-land betyder en femprocentig rustningsbegränsning möjlighet till en 100-procentig biståndsökning! Vilka samhällsekonomiska konsekvenser skulle det bli om man minskade och avvecklade den tunga rustningsindustrin? Enligt gruppen sker produktionen redan nu i ganska stor utsträckning tekniskt-företagsmässigt i kombination med civil produktion, varför det i regel skulle erbjuda ganska obetydliga problem att lägga över tyngdpunkten från den militära till den civila produktionen. Gruppen säger att i flera länder, t. ex. några av de västeuropeiska länderna, finns ofta hotet om allvarlig arbetslöshet i särskilda regioner när arbeten på t. ex. ett militärt flygprojekt har fullföljts eller avslutats. Industrin är ofta ovillig att ändra produktionen, och regeringarna placerar ibland nya försvarsorder för att hålla i gång sysselsättningen och förevigar därmed rustningskapplöpningen. För att motverka detta föreslår gruppen att regeringarna, när de planerar order för särskild försvarsproduktion eller för att utveckla särskilda anläggningar, som sannolikt framkallar dessa svårigheter vid en eventuell nedrustning, skall presentera avancerade planer för överförande av arbetskraft och anläggning till civil produktion. Gruppen menar vidare att den inhemska rustningsindustrin i många fall egentligen inte är högproduktiv utan upprätthålls för att man anser det vara politiskt vanskligt att göra sig beroende av utlandet. skulle en överföring av resurserna utgöra en produktivitetsvinst i det egna landet och i än högre grad om de ställdes till utvecklingsländernas förfogande. Den mest omedelbara vinsten av en nedrustning för en snabb stegring av utvecklingstakten i de fattiga länderna skulle vara att den intellektuella elit av forskare, tekniker m. fl. som är bunden vid forskning och utveckling inom den militära sektom skulle kunna ägna sig åt uppgiften att tekniskt-administrativt söka lösa civila problem av livsavgörande art: försörjningsproblem, transportproblem, miljöskyddsproblem m. m. Kostnaderna för militär forskning och utveckling sväljer inte av världens forsknings- och utvecklingsutgifter eller av de totala /år som anslås till forskning och utveckling. Gruppen säger med skärpa att från denna synpunkt redan en ganska blygsam partiell nedrustningsåtgärd skulle frigöra en intelligensreserv som nästan språngartat skulle kunna höja utvecklingstakten, om dessa intellektuella toppresurser sattes in på vissa strategiska utvecklingsproblem, såsom erosionsbekämpning, växtförädling, utvinning, användning och överföring av atomenergi osv. (Se bil. Myrdalgruppens slutsatser bör kunna tillämpas och överföras på svenska förhållanden. För det krävs det kunskaper om effekten på svensk ekonomi av fem procents nedrustning och överföring till utvecklingsbistånd, hur stor procentuell andel sysselsatta som arbetar inom försvarsindustrin och bland underleverantörerna, hur överföring från militär till civil produktion återverkar på sysselsättningen bransch för bransch och vilken effekt på råvarusidan en övergång från militär till civil produktion får. Vidare krävs kunskaper om till vilka sektorer inom det fredliga forsknings- och utvecklingsarbetet som svensk militär forskning och utveckling kan överföras. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär en utredning i syfte att i konkreta former kartlägga återverkningarna på sysselsättning, ekonomi, forskning och utveckling av stegvis överförande från militär till civil produktion och forskning respektive till utvecklingsarbete. MAJ () () B. () () () Bruttonationalprodukt, militära utgifter och statligt utvecklingsbistånd till utvecklingsländer, 1970 (miljarder dollar). Statligt utvecklingsbistånd a) De sex länderna med Källa: BNP och militära utgifter Vapenkontroll- och Nedrustningsbyrå, Världens militära utgifter, 1971 (, D.C., 1972), tabell II. Liksom i rapporten sociala konsekvenser av kapprustningen och av militära utgifter (se anmärkningarna 2 och 3 ovan) har ovannämnda byrå använts som källa för data om enskilda länder vilka omgrupperats för den föreliggande rapportens ändamål. Källan för siffror beträffande statligt utvecklingsbistånd har varit Central för Utvecklingsplanering, Prognoser och Politik som i sin tur har använt och statliga källor. a) Beräkning av bistånd från givarländer med central planering baseras på årliga genomsnittliga bilaterala förpliktelser, 1966-1970, då siffror över utgifter ej är tillgängliga. Inkluderar även bistånd till enstaka utvecklingsländer som, i brist på data, ej medtagits bland de i tabell 1 och 2 uppställda utvecklingsländerna. Summan av enskilda siffror stämmer inte exakt på grund av avrundning. b) Dessa länder specificeras i tabell 2, anmärkning b-d. c) , Tyska , , , , . Utvecklingsländer 1970: befolkning, BNP, militära utgifter och erhållet bilateralt statligt utvecklingsbistånd. i % av BNP Miljarder % av dollar BNP Erhållet bilateralt statligt utvecklingsbistånd a) Miljarder % av dollar BNP Källa: För befolkning, Demografisk , 1970 (FN publikation, försäljn. nr E/F 71.XIII.I) och Statistisk Månadsbulletin (FN publikation). För andra data, samma källa som tabell 1. a) Statistik över erhållet multilateralt utvecklingsbistånd är ej tillgänglig. Beräkning av erhållet bistånd från givarländer med central planering baseras på årliga genomsnittliga bilaterala förpliktelser, 1966-1970, då siffror över utgifter ej är tillgängliga. Procenttalen stämmer inte alltid överens med de angivna siffrorna på grund av avrundning. b) , , , , , , , , , Republiken, , , , Saudi , , , . c) , , , , , , , , , , , , , , , , . d) , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , . HUR EKONOMI SKULLE PÅVERKAS OM VISSA MILITÄRA UTGIFTER ERSATTES AV ALTERNATIVA UTLÄGG a) var uppskattningsvis av alla förvärvsarbetande inom näringsliv direkt sysselsatta i arbete som kan hänföras till militära utgifter (tabell 3). Det var emellertid i förhållandevis få industrier som effekten av militära utgifter var stor: krigsmaterial (81,), statliga tjänster (30,), transportutrustning (27,), elektrisk utrustning (17,), metallbrytning (13,) och instrument (12,). Olika hypotetiska omdisponeringar motsvarande av alla militära kostnader av militära utgifter till inhemsk privatkonsumtion, eller till bistånd till utvecklingsländer i form av kapitalvaror eller i form av ett brett sortiment av varor, skulle negativt påverka den totala sysselsättningen och bli tillräckligt små för att snabbt kunna uppvägas genom lämpliga ekonomiska åtgärder. Graden av påverkan skulle variera något beroende på huruvida de nedskurna militära utgifterna var strategiska eller icke-strategiska. Antalet drabbade industrier skulle bli mindre då ersättningen för militära utgifter bestod av bistånd till utvecklingsländer än då den bestod av bara inhemsk privatkonsumtion. Andelen av den totala förbrukningen av råvaror som kan hänföras till militära utgifter var uppskattningsvis (tabell 4) (för de handelsvaror som påverkades mest) mellan (bensin) och (bauxit). För alla dessa handelsvaror utom bensin skulle efterfrågan öka när de militära utgifterna ersattes av bistånd till utvecklingsländer och minska när alternativet var inhemsk privatkonsumtion. a) Framställt av på basis av statistiska kalkyler av , , , ., och , , som tjänstgjorde som konsulent för . Hur sysselsättningen inom vissa industrier påverkas av militära utgifter och av utvalda omdisponeringar från militära till icke-militära utgifter, , 1970. Procentuella förändringar av sysselsättningen för olika typer av industrier då dessa förändringar är en följd av hypotetiska omdisponeringar (motsvarande av de totala militära utgifterna) från militära till icke-militära utgifter, a) militära ändamål b) Kol, sten, m. m. Källa: Kalkyler av , , , ., och , , som tjänstgjorde som konsulent för FN-sekreteriatet. Anm. - betyder obetydliga eller noll. a) Baserat på det hypotetiska mönstret av militära utgifter som hämtades från statistik över militära utgifter , och på de totala militära utgifterna . De hypotetiska omdisponeringarna kan identifieras med hjälp av följande symboler: S från strategiska militära utgifter NS från icke-strategiska militära utgifter CG till bistånd till i form av kapitalvaror (export av maskiner betraktas som kapitalvaror) AG till bistånd till i form av alla varor som exporteras till sådana länder (under förutsättning att all export till ökar i samma proportion) PC till inhemsk privatkonsumtion (under förutsättning att alltså icke erhåller extra resurser utifrån i händelse av nedrustning) b) Procent av sysselsättningen inom industrin som kan hänföras till militära utgifter. c) Inkl. statliga företag, forskning och utveckling. d) Inkl. de 14 ovannämnda industrierna samt 21 industrier inom vilka sysselsättningsprocenten som kan hänföras till militära utgifter understiger och för vilka data inte ges. Effekterna av hypotetiska omdisponeringar inom de industrier som inte nämnts är i genomsnitt mindre (huvudsakligen positiva eller obetydliga). Hur konsumtion av råvaror påverkas av militära utgifter och av utvalda omdisponeringar av militära till icke-militära utgifter, , 1970. Procentuella förändringar i slutlig efterfrågan på vissa råvaror som kan hänföras till hypotetiska omdisponeringar av militära till icke-militära utgifter motsvarande av de totala militära utgifterna, a) militära ändamål b) -2,0 -0,3 Källa: samma som för tabell 3. a) Se tabell 3, anmärkning a. b) Andel i procent av den totala konsumtionen av varje handelsvara. FREDLIG ANVÄNDNING AV MILITÄR FORSKNING OCH UTVECKLING a) Militär F och U Fredlig F och U Kemisk och biologisk krigföring Olika typer av basgrödor som ger hög avkastning Insekter och skadedjur kontroll, vektorkontroll Kontroll av smittsamma sjukdomar (inkl. parasitiska sjukdomar) b) Nukleär energiforskning och utveckling Nukleära explosioner för att bilda (undergjordiska gasoch oljereservoarer och för brytning av malmfyndigheter (1) Små och medelstora kärnkraftsreaktorer för (2) Jordbruks- och industriella anläggningar (3) Avsaltning av havsvatten Institutioner inom Stadsförnyelse i allmänhet på försvarsändamål Forskning rörande användning av lokala byggnads- och konstruktionsmaterial för Bostadsbyggnadsmetoder för snabbare och kostnadsbesparande byggande av bostäder för Borttagning och rengöring av avfall från städer, sanitär ut ål Sammanställning av i samarbete med . Många av de nämnda ämnena finns detaljbehandlade i Världsaktionsplan för tillämpning av vetenskap och teknologi för utveckling (FN publikation; försäljning nr E.71.11.A.18) b) I synnerhet trypanosomasias, spetälska, kolera, schistosomasis. Militär F och U Fredlig F och U Allmänna landsvägar, järnvägar, flygplatser för såväl i- som utänder Militär flyg- och rymdforskning, ingenjörsteknik, elektronik och telekommunikationer Tidig upptäckt av internkontinentala robotar av satellitnät Militära telekommunikationsbyråer och institutioner Systemanalysmetoder och datorteknologi som används för Lämpliga anläggningar för flygplan och flygplatser i Konstgjorda organ och proteser Registrering av funktioner av mänskliga organ för diagnostiska och övervakningsändamål Modeller av livsviktiga organ (för undervisning) Observation av olika parametrar genom telemetrisk teknologi Förbättring av olika laboratoriekontrollsmetoder genom automatiska instrument (större precision, acceleration, utformning av olika bärbara medicinska anordningar etc.) Förbättring av farmacevtiska kontroller Kartläggning av naturtillgångar med hjälp av känsliga fjärrstyrda instrument i flygplan eller satelliter. Solenergi (med eller utan användning av satelliter) Varning för naturkatastrofer och meteorologisk forskning av tropiska cy klo ner Kommunikationssatelliter för utbildning och träning Systemanalysmetoder och datorteknologi för tillämpning på Militär F och U militära, flyg, rymd och nukleärprojekt, militära databanker Vapenindustrier som levererar till militära myndigheter enligt kontrakt för forskning rörande tillförsel av födoämnen Militära institutioner för bensin Fredlig F och U utvecklingsproblem, inkl. hälsovård splanering och verksamhet Undervisning med hjälp av dator Utbildning rörande dator, databehandling och programmering i Informationssystem för i vetenskap och teknologi Allmän sjöfart och hamnar i uländer Oljeletning utanför kusten Havets mineraltillgångar (i) Icke-förorenande energikällor (ii) Återanvändning av avfallsprodukter (iii) Forskning över ickeförorenande energikällor (geotermiska, solsatelliter bränsleceller och andra batterier för bilar, solceller) Industriell forskning och utformning tillämpad på lokala material i - keramik och glas Kemikalier för personligt bruk i hushållet Utformning av anläggningar och utrustning Lagring och konservering av jordbruksprodukter Forskning, letning och utveckling av bensin och naturgas Militär F och U Fredlig F och U Forskning rörande militära fordon Utgivande av hemlig information Militärforskning inom fysiologi, patologi och hygien Utformning av bilar med hänsyn till behoven i Effekter av buller och vibration på människor Framsteg i fredlig forskning i ett stort antal områden Utbildning i vetenskap och teknologi Förbättring och förstärkning av undervisning i vetenskap i gymnasieskolor i ; uppbyggande av vetenskaplig och teknologisk kapacitet Hälsorisker av klimatiskt ursprung Yrkessjukdomar, yrkesrisker och personskydd