ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX021626 · 1974-03-21 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 61 angående stöd till intensifierad skogsvård i norra , m. m. I proposition 1974:61 behandlas frågan om stöd till intensifierad skogsvård i norra , m. m. I propositionen föreslås att åtgärder vidtas för att intensifiera skogsvården i norra . Departementschefen har dock i propositionen ansett att även andra delar än bör komma i fråga för det extra stöd som aviseras i propositionen, bl. a. delar av och norra . Bärande skäl för den här propositionen har varit dels att skapa sysselsättning på kort sikt, dels förbättra sysselsättningsläget och skogsindustrins råvaruförsörjning på lång sikt. Det får betecknas som utomordentligt värdefullt att det föreslagna stödet i första hand är avsett att ge sysselsättning åt dem som redan arbetar inom skogsbruket eller arbetslösa skogsarbetare på orten. Vi har på många håll i landet en icke oansenlig överavverkning av våra skogar. I spåren på dessa omfattande skogsavverkningar måste följa en intensifierad skogsvård för att inte råvarutillgången på lång sikt skall äventyras. De statliga stimulansåtgärder som ställs i utsikt för en ökad skogsproduktion och en förbättrad sysselsättning på olika håll i landet måste hälsas med den största tillfredsställelse. Samtliga remissinstanser är beträffande industrins framtida råvarubehov eniga om att en ökad skogsproduktion måste åstadkommas. Likaså anser alla remissinstanser att starka sysselsättningsskäl talar för ett genomförande av det föreslagna skogsvårdsprogrammet. Våra gemensamma skogstillgångar måste utnyttjas på ett effektivare sätt, och härvid spelar de skogsvårdande åtgärderna en avgörande roll. Vi motionärer förväntar oss att det stöd som statsmakterna ställer i utsikt skall resultera i en kraftigt utökad skogsvårdande verksamhet förutom den som olika ägarkategorier haft planer på att genomföra. Samtliga remissinstanser har varit eniga om att en intensifierad skogsvård är nödvändig. När man talar om en intensifierad skogsvård utgår vi motionärer ifrån att ambitionsnivån hos såväl skogsbolag som enskilda markägare väsentligt skall höjas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att tillämpningskungörelsen får en sådan utformning att de här anslagna medlen i första hand kommer att gå till skogsvårdsåtgärder, som innebär en verklig ökning av det skogsvårdsprogram som normalt skulle ha kommit till utförande, även om inte det i propositionen upptagna stödet GOTAB 74 7669 S 1974
mot · FX021627 · 1974-03-22 00:00:00 — av herrar och Polstam i anledning av Kungl. Majrts proposition 1974:42 med förslag till inkassolag m. m. I propositionen 1974:42 framläggs förslag till inkassolag jämte vissa ändringar i lagsökningslagen och i lagen om avbetalningsköp. Propositionen bygger på det förslag till inkassolag som utarbetats av kreditupplysningsutredningen. Även om förhållandena inom inkassobranschen har förändrats till det bättre , dels som en följd av kreditupplysningsutredningens arbete, dels som en följd av den pressbevakning branschen varit utsatt för, finns fortfarande företag inom branschen som arbetar med minst sagt tvivelaktiga metoder. Det är därför med stor tillfredsställelse vi hälsar det förslag till inkassolag som förelagts . Skyddet för den personliga integriteten har varit föremål för uppmärksamhet. Sålunda har beslut fattats om en datalag, som fullt ut träder i kraft innevarande år, liksom om en lag som reglerar kreditupplysningsverksamheten. Även denna lag träder i kraft . Den nu föreliggande propositionen med förslag till inkassolag har nära anknytning till de ovannämnda lagarna, och avsikten har från såväl kreditupplysningsutredningen som Kungl. Maj:t varit att inkassolagen skulle ha trätt i kraft från samma tidpunkt som ovannämnda lagar. Även om en självsanering ägt rum inom branschen och huvudparten av företagen arbetar efter seriösa metoder finns fortfarande företag som använder minst sagt otillbörliga metoder. Det är angeläget att dylik verksamhet möjligt stoppas och att allmänheten får en möjlighet att redan från innevarande år kunna vända sig till datainspektionen och påtala fall där man uppenbarligen icke förfar enligt god inkassosed. De skäl departementschefen anför för att lagen skall träda i kraft först är främst den tid det måste ta för datainspektionen att företa den tillståndsprövning som den föreslagna lagen föreskriver i 2 och 3 §§. Vi delar departementschefens uppfattning på denna punkt. Det finns all anledning att noga pröva vilka företag som skall ha rätt att bedriva inkassoverksamhet. Vi anser emellertid att det är angeläget att få till stånd en lagstiftning som reglerar formerna för verksamhetens bedrivande och att datainspektionen blir tillsynsmyndighet. Detta kan åstadkommas om lagen - bortsett från 2 och 3 §§ samt punkten 1 i 17 § - träder i kraft . Om beslutar i enlighet med vad vi här förordat åstadkommer man därmed också gemensamt ikraftträdande med såväl datalagen som kreditupplysningslagen vilket är angeläget. Med stöd av vad vi ovan anfört får vi därför hemställa att beslutar att förslaget till inkassolag, bortsett från 2 och 3 §§ samt punkten 1 i 17 §, måtte träda i kraft . () () GOTAB 74 7272 S 1974
mot · FX021629 · 1974-03-26 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 197435 med förslag till lag om ändring i vallagen (1972:620), m. m. I propositionen 1974:35 föreslås att formuläret till den nuvarande kungaförsäkran skall upphöra att gälla vid utgången av år 1 974. Tillträdande konung har alltid avlagt kungaförsäkran. Det formulär som gäller och som senast användes vid konung trontillträde antogs och fastställdes av ständerna vid 1809 och riksdagar. Formuläret godkändes av Kungl. Maj:t och utfärdades av ständerna , § 8. Detta är anledningen till att upphävandet nu föreslås ske genom lag i enlighet med förslag från grundlagberedningen. Beredningen förordade att den som annat än rent tillfälligt tjänstgör som statschef skall framträda inför och ge uttryck för sin beredvillighet att åtaga sig de med ämbetet förenade plikterna. I propositionen 1973:90 anförde departementschefen (s. 270) att han anslöt sig till beredningens förslag om nuvarande kungaförsäkrans avskaffande. Han ansåg att den borde ersättas av en förklaring, riktad till , av det slag som beredningen förordade samt att ämbetsförklaring borde avges inte bara av en tillträdande konung utan också av annan som skall tjänstgöra som statschef. I riksdagsordningens 2 kap. 10 § formulerades detta på följande sätt: Statschef kan avgiva ämbetsförklaring inför kammaren. Konungaförsäkran har gamla anor och härrör ursprungligen från den svenska landslagens konungaed. Om nuvarande försäkran avskaffas och ersättes med en ämbetsförklaring, ligger vikt uppå att dennas innehåll ges en värdig form och anknyter till historiska traditioner samt till nu gällande försäkran. Förslag till sådan kungaförsäkran bör möjligt framläggas för att därefter fastställas av . Frågan är av sådan betydelse, att förslaget bör utarbetas av för ändamålet särskilt lämpade personer eller organ. En möjlighet vore att hemställa hos att handha detta uppdrag. Under åberopande av det anförda föreslår vi att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer att förslag till den ämbetsförklaring som tillträdande konung har att avgiva utarbetas på sätt i motionen angives. () ()
mot · FX021631 · 1974-03-26 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 197435 med förslag till lag om ändring i vallagen (1972:620), m. m. I propositionen 1974:35 läggs fram förslag till ändringar i bl. a. vallagen. I 3 kap. 6 § vallagen föreslås den ändringen att talan mot beslut om indelning i valdistrikt skall föras hos valprövningsnämnden genom besvär. Grundlagens bestämmelse om valprövningsnämnd finns i 3 kap. 11 § nya regeringsformen. Enligt denna paragraf får val till överklagas hos en av utsedd valprövningsnämnd. Bestämmelsen avser sålunda endast val till , men avsikten har varit att nämnden också skall pröva besvär över val av landstingsman och kommunfullmäktige. Däremot har det varken i grundlagberedningens betänkande eller i propositionen 1973:90 nämnts något om att nämnden skall pröva även besvär över valdistriktsindelning. Den av departementschefen framförda motiveringen för utvidgning av nämndens kompetensområde, nämligen att det förefaller naturligt och mest konsekvent att valprövningsnämnden får överta besvärsprövningen enligt vallagen i samtliga fall där denna f. n. ligger hos förvaltningsdomstol, kan vi inte biträda. har tillkommit för att pröva frågor som rör valet och inte frågor som rör rikets indelning i valdistrikt. Vi kan inte finna någon anledning att frånta kammarrätten denna prövning. Den föreslagna ändringen av 3 kap. 6 § vallagen bör därför avslås. Åberopande det anförda hemställs att avslår förslaget om ändring i 3 kap. 6 § vallagen. H. () HÄKAN ()
mot · FX021632 · 1974-03-26 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj.ts proposition 197435 med förslag till lag om ändring i vallagen (1972:620), m. m. Frågan om lagstiftning till skydd för namnen på politiska organisationer behandlades av riksdag. I motion 1973:967 yrkade kommunisterna att hos regeringen skulle begära förslag till sådan lagstiftning. I motionen anfördes bl. a. att skäl talar för att partiernas namn och valbeteckning i möjligaste mån bör överensstämma. anförde med anledning av motionen att en undersökning av möjligheterna att vidga skyddet för de politiska partiernas namn borde företas, och gav detta till känna som sin mening (KU 1973:40). I sammanfattningen av det huvudsakliga innehållet i prop. 1974:35 anföres att skyddet förstärks mot registrering av partibeteckning som av väljarna kan förväxlas med beteckning för ett tidigare registrerat parti. Vissa förändringar föreslås i vallagen 5 kap. 3 §. Nuvarande lydelse att partibeteckningen tydligt skiljer sig från beteckning som redan registrerats eller vars registrering är föremål för prövning föreslås sålunda ersatt med lydelsen att partibeteckningen kan antagas ej leda till förväxling med beteckning som redan har registrerats eller som, med anledning av tidigare gjord ansökan, kan komma att registreras . Vi ifrågasaätter om den föreslagna ändringen innebär någon avgörande förstärkning av skyddet för partibeteckning och om lagtexten är tillräckligt klar för valmyndighets prövning av valbeteckning. En sådan enligt vår mening erforderlig markering av det i propositionen angivna syftet med lagtextändring i ifrågavarande syfte kan uppnås om viss del av nuvarande författningstext bibehålles med komplettering av övrig föreslagen lagtextändring. Med hänvisning till det anförda föreslås besluta att vallagen 5 kap. 3 § erhåller följande lydelse: Propositionens förslag: Motionärernas förslag: Partibeteckning får registreras om 1. partiet icke utgör underavdelning av politisk sammanslutning, 2. partiet visat att det vid registrering för val till har minst 1 500 röstberättigade medlemmar i hela riket och vid registrering för val av landstingsman och för val av kommunfullmäktige minst 100 respektive minst 50 röstberättigade medlemmar i den landstingskommun eller kommun för vilken registrering sökes, samt 3. partibeteckningen kan an- 3. partibeteckningen tydligt tagas ej leda till förväxling med skiljer sig från och ej kan antagas beteckning som redan har registrerats eller som, med anledning av tidigare gjord ansökan, kan komma att registreras med giltighet för det valet eller för annat val för vilket den nya registreringen enligt 4 § första stycket kommer att gälla. leda till förväxling med beteckning som redan har registrerats eller som, med anledning av tidigare gjord ansökan,, kan komma att registreras med giltighet för det valet eller annat val för vilket den nya registreringen enligt 4 § första stycket kommer att gälla. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FX021633 · 1974-03-26 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:35 med förslag till lag om ändring i vallagen (1972:620), m. m. Enligt den nu antagna regeringsformen, 5 kap. 1 §, skall statschefen av statsministern hållas underrättad om rikets angelägenheter. När det behövs sammanträder regeringen i konselj under statschefens ordförandeskap. Man kan utgå ifrån att vid dessa konse(jer protokoll skall föras, t. ex. med uppgivande av vilka som är närvarande och med angivande av de ärenden som behandlas. Med hänsyn härtill bör förslaget till lag om ändring i lagen om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar kompletteras, så att det klart framgår att även protokoll fört vid konselj enligt 5 kap. 1 § nya regeringsformen rymmes inom lagens ram. På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderlig författningsändring. Med åberopande av det anförda hemställes att beslutar sådan ändring i det vid proposition 1974:35 fogade förslaget till lag om ändring i lagen om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar att det klart framgår att även protokoll fört vid konselj enligt 5 kap. 1 § regeringsformen rymmes inom lagens ram. () ()
mot · FX021634 · 1974-03-26 00:00:00 — av i Glömminge och i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:42 med förslag till inkassolag m. m. Propositionen 1974:42 med förslag till inkassolag m. m. a. två väsentliga punkter som här skall beröras: tillståndsprövning av viss typ av inkassoverksamhet och regeln om god inkassosed. I samband med ikraftträdandet anför departementschefen: Vissa skäl talar för att den nya lagen bör träda i kraft . Emellertid anser jag att det är nödvändigt att datainspektionen får på sig att utarbeta arbetsrutiner och blanketter m. m. Även med hänsyn till företagen inom branschen finns det anledning att skjuta på ikraftträdandet. Jag förordar därför att den nya lagen sätts i kraft . Departementschefens argumentering när det gäller ikraftträdandet tycks enbart gälla tillståndsprövningen. Det finns emellertid skäl som talar för att begreppet god inkassosed borde införas och börja gälla tidigare än regeln om tillståndsprövningen. Det är helt klarlagt att flera företag med inkassoverksamhet driver sin rörelse på ett sätt som inte alls överensstämmer med god inkassosed. Införandet av denna regel skulle ha en preventiv verkan, och en sanering av branschen skulle snabbare komma till stånd. I och med vetskapen om att en tillståndsprövning kommer att införas från kommer många företag i självbevarelsedriftssyfte att upphöra med otillbörlig inkassoverksamhet. Propositionen innehåller så många konkreta punkter där god inkassosed beskrivs, att datainspektionen utan större arbetsbelastning kan göra påpekanden om de grövsta brotten mot denna regel. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att inkassolagen träder i kraft med undantag av de delar som rör tillståndsprövningen. () i Glömminge
mot · FX021636 · 1974-03-26 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:43 med förslag till lag om handel med arbeten av guld, silver eller platina, m. m. 1 propositionen 1974:43 framläggs förslag till ny lag om handel med arbeten av guld, silver och platina. Härvid föreslås att den nuvarande obligatoriska kontrollstämplingen bibehålls. Frågan är om den obligatoriska kontrollen kan motiveras med några andra tyngre skäl än den betydelse som kan ligga i polisens brottsförebyggande och brottsupptäckande verksamhet. är jag självfallet medveten om det kulturhistoriska värde som ligger i den 200-åriga traditionen med stämplingssystemet. Det administrativa arbetet härmed är emellertid mycket omfattande och tidsödande. Ett sätt att minska detta och därmed kontrollkostnaderna är att ändra nu gällande viktgränser, ett gram för guld- eller platinaarbeten och för silverarbeten. Jag föreslår att gränsen sätts vid för guld- och platinaarbeten. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslår jag att beslutar följande ändring av § 12 lagen om handel med ädelmetallarbeten. Maj:ts förslag 12 § Ädelmetallarbete som tillverkats i riket eller hit införes och vars vikt uppgår för guld- eller platinaarbete till ett gram eller däröver, och för silverarbete till eller däröver, skall kontrolleras av myndighet som Kungl. Maj :t bestämmer. Motionärens förslag 12 § Ädelmetallarbete som tillverkats i riket eller hit införes och vars vikt uppgår för guld- eller platinaarbete till eller däröver och för silverarbete till eller däröver, skall kontrolleras av myndighet som Kungl.
mot · FX021637 · 1974-03-26 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:51 med förslag till lag om ändring i lotteriförordningen (1939:207), m. m. I propositionen 1974:51 lämnas förslag till ändring i lotteriförordningen m. m. Rent allmänt vill vi betona vikten av att bingoanordnarna, dvs. i flertalet fall idrottsorganisationerna, ges möjlighet till en större del av det ekonomiska utbytet. Med anledning av bingospelets lönsamhet framhåller departementschefen betydelsen av att lönsamheten för tillståndshavarna förbättras. Departementschefen avhåller sig dock ifrån att närmare precisera vilka vägar man skall gå. I departementets promemoria (Ds H 1973:4) med förslag till reglering av bingospel m. m. pekar man på att erfarenheterna visar att bingolotterier bör kunna ge åtminstone i behållning av lotteriets totala omslutning. Genom att kräva att lotterierna skall ge åtminstone denna behållning bör en viss sanering kunna åstadkommas och därmed en bättre lönsamhet uppnås. Vi ansluter oss till kravet att bingolotterierna skall ge till anordnarna. Naturligtvis får detta inte vara någon absolut gräns. Spel som normalt ger men som av speciella skäl kommer under gränsvärdet bör naturligtvis även fortsättningsvis erhålla tillstånd. Vi instämmer vidare i den av departementschefen uttalade meningen att bingospelet bör frigöras från beroendet av och inflytandet från kommersiella intressen. Ett steg på denna väg måste vara att föreståndare för de ideella organisationerna ges möjlighet till utbildning och information för att i betydligt större utsträckning arrangera bingospel i egen regi. När det gäller automatspelen bör lotteriutredningen få i uppdrag att utreda förstatligandet av automatspelen eller ett helt upphörande av dessa spel. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att vid sin behandling av propositionen 1974:51 beslutar antaga förslaget till lag om ändring i lotteriförordningen (1939:207), m. m. med tillägget att ett lönsamhetskrav av skall ställas vid anordnande av bingolotterier, 2. att hos Kungl. Maj:t anhåller om att lotteriutredningen får i uppdrag att utreda frågan om ett förstatligande av automatspelen eller ett helt upphörande av dessa spel. () () GOTAB 74 7305 S 1974
mot · FX021638 · 1974-03-26 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:51 med förslag till lag om ändring i lotteriförordningen (1939:207), m. m. Lotteritillstånd till förmån för partipolitisk verksamhet har enligt gällande bestämmelser endast beviljats politiska partier som är representerade i , eller organisationer, som har anknytning till sådana partier. Denna begränsning har ifrågasatts, bl. a. med hänsyn till partistödets konstruktion. 1974:51 förordar föredraganden i enlighet med lotteriutredningens förslag att lotteritillstånd skall kunna beviljas politiska sammanslutningar, som är representerade i landsting och kommunfullmäktige utan att partiet är representerat i . Detta är ett framsteg. Tillstånd skall dock endast gälla lotterier som bedrivs inom landstingsområdet eller kommunen. Ett parti med riksomfattande representation skulle därigenom inte kunna få tillstånd till ett rikslotteri, om det inte är representerat i . Denna begränsning finner vi omotiverad. Det kan även ifrågasättas om representation i landsting och kommuner bör uppställas som ett villkor för lotteritillstånd. Politisk verksamhet i andra former kan ha betydande omfattning och motivera tillstånd för lotteri. De förutsättningar som förordas i prop. 1974:51 utöver att partiet vunnit mandat - nämligen samma krav på stadgar, varaktighet m. m. som uppställs vid tillståndsprövning i andra fall borde enligt vår mening vara tillräckliga för prövning av tillståndsgivning. Några skäl för särskild behandling av politiska organisationer kan vi inte finna. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening uttalar vad som i motionen anförts rörande lotteritillstånd för partipolitisk verksamhet. (vpk) (vpk)
mot · FX021642 · 1974-03-26 00:00:00 — av herrar och i Heden i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:58 angående ökade livsmedelssubventioner. Maj:t har i propositionen 1974 föreslagit att sänka prisstoppspriserna på kött och köttprodukter. Prissänkningarna skall göras för att stimulera köpkraften och på så sätt medverka till att fler arbetstillfällen skapas i det svenska näringslivet. Det bör vara angeläget att åtgärder vidtages som i största möjliga utsträckning leder till att ytterligare arbetstillfällen skapas. De prissänkningar som föreslås i propositionen bör därför också göras på ett sådant sätt att de även direkt får största möjliga effekt för sysselsättningen. har en betydande ökning av importen av köttvaror skett. Denna ökning har helt avsett förädlade köttdetaljer. Från att tidigare i första hand ha gällt hela slaktkroppar har importen mer och mer kommit att omfatta vidareförädlade produkter. Tillsammans med den totalt sett ökade importen har detta lett till minskade sysselsättningsmöjligheter inom den svenska köttindustrin. Det svenska överskottet på kött som har måst exporteras har däremot i stor utsträckning fått exporteras i oförädlat skick, eftersom utländska importbestämmelser ofta gör det betydligt svårare att importera förädlade varor. Man har i andra länder ett importskydd som i första hand gynnar deras inhemska förädlingsindustri. Som framgår av propositionen föreslås också att åtgärder vidtages för att eliminera icke önskvärda följder av förslaget om livsmedelssubventioner för importen av kött och fläsk i huvudsaklig överensstämmelse med vad som gäller i samband med prisstoppet. Vi vill i detta sammanhang understryka att bestämmelserna i samband med prisstoppet, som gällt , fått icke önskvärda konsekvenser. Man har sålunda genom särskilda införselavgiftsrestitutioner underlättat importen av vissa förädlade köttdetaljer på samma gång som vi har haft ett överskott av dessa produkter inom landet. Det har t. o. m. varit så, att särskilt höga exportbidrag på vissa styckningsdetaljer av kött måst införas för att avlasta den svenska marknaden ett överskott, vilket delvis uppstått genom att man från svensk sida genom restitutioner av införselavgiften stimulerat importen. Detta får också till följd att den svenska förädlingen och därmed också sysselsättningen i branschen minskar. Vi vill därför påpeka vikten av att underlättandet av importen av vissa köttdetaljer endast får ske när det finns en utpräglad brist på varan på den svenska marknaden. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att uttalar att Kungl. Maj:t eller efter Kungl. Maj:ts bestämmande jordbruksnämnden vid bedömningen av behovet av införselavgiftsrestitutioner beaktar att sysselsättningen i förädlingsledet inom landet befrämjas. () i Heden