ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX02184 · 1974-01-10 00:00:00 — av herrar och i om ändrade öppethållandetider för vallokaler vid allmänna val. Vid de båda senaste allmänna valen har vallokalerna i allmänhet lagenligt hållits öppna från kl. 8 till . Det torde vara en allmän uppfattning att ett så långt öppethållande av vallokalerna icke fyller något egentligt behov. Tvärtom torde man kunna konstatera att valförrättarna haft litet att göra i vallokalerna större . Dessutom har den sena stängningen av vallokalen medfört att efterarbetet för valförrättarna i regel dragit ut till och i många fall till långt . Dessa förhållanden kan givetvis icke anses vara tillfredsställande. Enligt vårt förmenande bör vallokalernas öppethållande vid de allmänna vallokalerna i princip tillgodose följande tre krav: Köbildning bör så långt möjligt undvikas, och väljarna bör kunna kräva att ha möjlighet att lämna sin röst med relativt liten tidsåtgång. Valförrättarna bör ges hyggliga arbetsförhållanden under valdagen. Efterarbetet i vallokalerna bör kunna bedrivas i ett lugnt och avspänt tempo och ändå normalt hinna avslutas i sådan tid att distriktets valresultat kan lämnas . Om vallokalerna vid de allmänna valen hålles öppna i två pass, förslagsvis dels mellan kl. 8 och , dels mellan och , menar vi att samtliga nämnda krav i regel borde kunna vara tillgodosedda. Valdistrikten har f. n. normalt inte ett större antal röstande än att 10 timmars öppethållande mer än väl räcker till för att undvika besvärande köbildning inte minst med hänsyn till den omfattning poströstning i förväg har fått. En stängning av vallokalerna mellan och ger flertalet valförrättare en möjlighet att inta middagsmålet vid lämplig tid och koppla av . Om vallokalen stängs bör valresultatet - i vart fall från riksdagsvalet kunna vara färdigt före i samtliga valdistrikt. Vi förutsätter dessutom att valnämnderna och berörd länsstyrelse skall ha möjlighet att göra vissa jämkningar i öppethållandetiden med hänsyn till de lokala förhållandena. Att ett genomförande av vårt förslag skulle innebära betydande besparingar för såväl stat och kommun som partier bör ju ej heller minska dess värde. Under hänvisning till vad som anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslag till höstriksdag angående ändrade öppethållandetider för vallokalerna vid de allmänna valen. () ()
mot · FX0219 · 1974-01-11 00:00:00 — av i m. fl. angående den andliga vården inom kriminalvården. Den andliga vården bland fångar har gamla traditioner i vårt land. Stadganden om dylik vård intogs redan i kyrkoordning av 1571. Nuvarande bestämmelser om ekumeniskt sammansatt vård (NAV) vid varje anstalt och tre resesekreterartjänster i riket antogs 1962. Man kan emellertid med fog påstå att organisationen för den andliga vården i dagens läge inte är tillfredsställande. har också motioner väckts i både riksdag och kyrkomöte med förslag om förbättringar av nämndledamöternas arvoden, utökning av antalet resesekreterartjänster, inrättande av regionspastorstjänster, komplettering av vederbörande församlingars prästerliga organisation m. m. Man har anledning att över huvud taget ifrågasätta huruvida en lokal ekumenisk nämnd alltid är lämplig att handha den andliga vården. Uppgiften kräver liksom på sjukhusen särskilda insikter och därför särskild utbildning av den personal som skall sköta verksamheten. Uppenbarligen har betingelserna för den andliga vården vid kriminalvårdens anstalter avsevärt förändrats. Genom en ökad invandring har ett större antal främmande trosbekännare kommit att ingå i kriminalvårdsklientelet. En nödvändig differentiering på skilda anstaltstyper har genomförts. Den andliga vården bör rimligen också omfatta ungdomsvårdsskolor, vårdanstalter för narkotikamissbrukare m. fl. Vårdinstitutionerna har i en del fall lokaliserats till mindre orter där det kan vara svårt för lokala krafter i en nämnd att utföra det omfattande arbete som den andliga vården tarvar. Det är allmänt omvittnat, jämväl i , att religiös verksamhet av det slag det här gäller för många interner kan vara av väsentlig betydelse för vederbörandes rehabilitering. Men även bortsett från rehabiliteringseffekten bör möjlighet till själavård vara en av staten garanterad rättighet. har enskilda sammanslutningar på religiös grund kunnat visa häpnadsväckande rehabiliteringsresultat. Genom insatser av religiöst och praktiskt slag har man tagit personligt ansvar för enskilda individer såväl under fängelsevistelsen som efter densamma. Som exempel kan nämnas och Stiftelsen åt hemlösa i . Vad här anförts och till vilket mycket skulle kunna fogas torde ge vid handen att den andliga vårdens organisation och funktion vid kriminalvårdens anstalter bör bli föremål för en allsidig utredning. Samma mening redovisades i kyrka-stat-utredningens slutbetänkande (SOU 1972:36). Där framhålles bl. a. att frågorna om den andliga vården vid sjukhus och vid kriminalvårdens anstalter bör utredas genom statens försorg. Syftet bör bl. a. vara att uppnå en önskad likformighet i den Utredningen slår också fast att de som vistas på kriminalvårdsanstalt bör ha samma möjlighet till andlig vård som övriga innevånare i landet och att staten även i fortsättningen bör ta ekonomiskt ansvar för verksamheten. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos Kungl. Maj:t hemställer att frågorna om andlig vård vid kriminalvårdens anstalter blir föremål för allsidig utredning. () ()
mot · FX02191 · 1974-01-22 00:00:00 — av herrar och i Alingsas om åtgärder för att stimulera bostadsuppvärmning med inhemskt bränsle. 1 har från folkpartihåll motionerats om slopandet av beskattning för bränsle som hämtats från egen skog. Så sker även . Med det läge inte bara på kort utan i synnerhet på lång sikt som energifrågan befinner sig i torde alla åtgärder behöva övervägas som stimulerar övergång från dyrare importerat bränsle för bostadsuppvärmning till inhemskt sådant. Sådan övergång inte bara minskar konsumtionen av olja för bostadsuppvärmning, vilket i många fall innebär ett ineffektivt utnyttjande av en knapp råvarutillgång, utan påverkar också i sin mån vår bytesbalans med utlandet. 1 den föreliggande situationen kan det finnas anledning att överväga om man inte från statens sida borde ekonomiskt premiera hushåll, som för bostadsuppvärmningen uteslutande använder inhemskt bränsle. Många hem på landet och i mindre tätorter gör så till gagn visserligen i begränsad omfattning för folkhushållet. Det kan röra sig om bostäder med värmeledningssystem som har vedpanna i kök eller källare, vedspis i köket som enda värmekälla eller kombinerad med kakelugn eller kamin. I många hem t. ex. hos pensionärer eller i anslutning till lantbruk är sådan uppvärmning ganska vanligt förekommande. Ett stimulansbidrag skulle kunna utformas såsom en reduktion av statsskatten vid deklarationen på t. ex. . Intyg, som biläggs deklarationen om att sådan bostadsuppvärmning uteslutande förekommer, skulle kunna utfärdas av förtroendevald i kommunfullmäktige e. d. För den vars statsskatt inte uppgår till borde kontantutbetalning av bidrag kunna ske. Med hänvisning till anförda kortfattade synpunkter hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär snabbutredning och förslag till riksdag om ett system för stimulans av hushåll som för bostadsuppvärmningen uteslutande använder inhemskt bränsle. () ()
mot · FX02192 · 1974-01-22 00:00:00 — av herrar och i angående beskattningen av makars folkpension. är vår skattelagstiftning för gifta baserad på principen om individuell beskattning. Enligt kommunalskattelagens 50 § blir emellertid gifta folkpensionärer sambeskattade. En folkpensionär, som åtnjuter inkomst endast i form av folkpension, får befrielse från skatteplikt via rätten till ett extra avdrag. Om vederbörande är gift och t. ex. maken har tjänstepension tas vid makans beskattning hänsyn härtill, och hon förlorar då rätten till extra avdrag. Hon får endast behålla rätten till sitt grundavdrag . Det måste anses principiellt betänkligt att lagstiftningen, när det gäller folkpensionärer, i realiteten bibehåller den för de skattskyldiga oftast ofördelaktiga sambeskattningen. Med hänvisning till den kortfattade argumentationen hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär att lämplig sittande utredning får i uppdrag att göra översyn av här berörd fråga om sambeskattning av folkpensionärer och att återkomma med förslag till förändring. HANS () i
mot · FX02193 · 1974-01-22 00:00:00 — av i Agnäs m. fl. om befrielse för de kristna samfunden från skyldigheten att erlägga arvsskatt. I egenskap av statsorgan är befriad från skyldighet att erlägga arvsskatt. Vissa stiftelser med ideell syftning är också befriade från arvsskatt för testamentsgåvor som tillfaller dem. Det måste anses riktigt att lagstiftningen medger denna befrielse. Rätten till sådan befrielse bör dock utvidgas att gälla de kristna trossamfunden. Deras samhällsnytta är ställd över all diskussion. Inte minst , med dess kriser och den pågående värdeinflationen som medför stora påfrestningar för människor i allmänhet och de unga i synnerhet, är trossamfundens arbete av oskattbart värde. Deras insatser i biståndsarbetet för präglas av den kunnighet som lång erfarenhet ger och den praktiska utformning som dels ger låga administrationskostnader, dels når just dem som bäst behöver stödet. Dagens skatteläge och de många avgifter som drabbar också trossamfunden vållar bekymmer, och det måste anses nödvändigt att de gåvor som genom testamenten eller på annat sätt som arv tillfaller dem helt får disponeras för deras verksamhet, varför det är angeläget att sådana ändringar genomförs i lagstiftningen om arvsskatt att trossamfunden får befrielse från arvsskatt i likhet med och vissa stiftelser med samhällsnyttigt arbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. anhåller om utredning i syfte att befria de kristna samfunden och deras lokala organisationer från skyldigheten att erlägga arvsskatt. () i Agnäs . NISSER (m) ()
mot · FX02194 · 1974-01-22 00:00:00 — av fru m. fl. om ökad information i lönebeskeden till statsanställda. Medborgarens rätt till en korrekt och utförlig information om de förhållanden som berör honom är en del av de grundläggande demokratiska rättigheterna. har allmänhetens behov av information på konsumentområdet särskilt uppmärksammats. Men medborgaren är inte bara konsument utan också producent och får i denna sin egenskap inkomster. En del av dessa inkomster får medborgaren i allmänhet inte direkt i sin hand utan de inbetalas till det allmänna i form av källskatt, löneskatt och sociala avgifter. För att få en korrekt uppfattning om värdet av sin produktiva insats och storleken av de skatter och avgifter han betalar är det väsentligt att medborgaren inte bara får uppgifter om bruttolön och nettolön där skillnaden utgör källskatt utan också om den löneskatt och de sociala avgifter som erläggs för hans räkning till det allmänna. Det är statens skyldighet som arbetsgivare att såvitt möjligt vara en föregångare bl. a. när det gäller informationen till de anställda. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att anhåller hos Kungl. Maj:t att Kungl. Maj:t uppdrager åt verk och myndigheter att i lönebeskeden ange inte bara uppgifter om källskatt utan också om löneskatt och sociala avgifter. BO () () () ()
mot · FX02195 · 1974-01-22 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av en forsknings- och utvecklingsenhet vid . Under åberopande av innehållet i motion nr 151 av m. fl. att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag om inrättande av en forsknings- och utvecklingsenhet vid i huvudsaklig överensstämmelse med vad som förordats i betänkandet (SOU 1973:35) Kriminologisk forskning. PER () i Gäddvik G. ()
mot · FX021950 · 1974-01-01 00:00:00 — av m. fl. med anledning av det förvärrade läget i de svältdrabbade länderna. Remiss till utskott vägrad.
mot · FX02198 · 1974-01-22 00:00:00 — om skadeersättning vid dammolyckor m. m. Den svåra översvämningskatastrofen ovanför aktualiserade en rad problemställningar beträffande kontroll av dammanläggningar och beträffande ersättningsregler. Den debatt som följde efter katastrofen visade att det rådde en rätt stor osäkerhet på många håll om hur tillsyn och kontroll skall ske över dammanläggningar och andra anläggningar som kan orsaka katastrofer. En ökad klarhet i ansvarsförhållandena, i vad gäller tillsyn och kontroll, skapades genom debatten inte minst i samband med det svar som lämnades på min interpellation i frågan. Däremot råder fortfarande oklarhet beträffande ersättningsansvaret. Vid den inträffade katastrofen i visade det sig nödvändigt att staten gick in med ekonomisk ersättning till dem som drabbats. Det får ej enbart vara beroende av statens goda vilja. Garanti mot ekonomiska förluster måste skapas. Det finns ej . Enligt min mening måste de som byggt dammar och tagit naturens resurser i anspråk vara ansvariga för skador som kan uppkomma om det inte är uppenbart att någon, annan kan göras ansvarig för att katastrofen uppkommit. Jordbruksministern framhöll i det nämnda interpellationssvaret att även om man vid en naturkatastrof kan lägga ansvaret på en försumlig dammägare, torde detta från ersättningssynpunkt vara otillräckligt. Någon form av försäkringssystem som skydd vid dylika katastrofer är enligt min mening motiverad, särskilt som katastrofer av betydligt större omfattning kan inträffa. Om den stora Höljesdammen ovanför brustit skulle hela ha drabbats av en katastrof som varit tusenfalt värre än den som inträffade . Det är uppenbart att försäkringsfrågan innehåller många problem. Därför fordras det en omfattande utredning. Utgångspunkten bör vara att den som har dammanläggningen är ansvarig för skador som uppkommer om dammen brister om ingen annan på grund av särskilda skäl kan göras ansvarig. Den som äger dammen skall själv svara för eller ta försäkring ur vilken ersättning skall kunna utgå. Det torde kunna bli fråga om mycket stora försäkringar varför särskilda och kanske ovanliga försäkringstekniska arrangemang kan erfordras. Liknande behov av försäkringar för att skapa trygghet kan erfordras också mot skador orsakade av olyckor med andra anordningar än dammar. Under hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj :t anhåller om utredning angående garantier som tryggar ersättning vid katastrofskador orsakade av olyckor med dammar och andra anordningar av motsvarande slag.
mot · FX022 · 1974-01-11 00:00:00 — av m. fl. om övergång till republik. Den ärftliga monarkin utvecklades i i samhällen som alltmer avlägsnade sig från det gamla ättesamhällets demokratiska traditioner. Ättesamhällena avlöstes av ett samhällssystem baserat på en blandform av slaveri, livegenskap och ett allt starkare förtryck av självägande småbönder. Ägande av jorden gav makt. Jordegendomen hade blivit privategendom och ärftlig. Så blev också samhällsmakten. Feodaltidens ståndssamhälle med dess bördsindelning i privilegierade och förtryckta växte fram. Under dessa betingelser uppstod den ärftliga monarkin. Den var inte bara en maktsymbol utan hade den omedelbara ledningen för den feodala statsapparaten och utövade ofta ett hårt och hänsynslöst förtryck mot de producerande klasserna. När borgarklassen gripit makten i vårt land fortsatte den att använda den monarkiska styrelseformen med konungen som statschef. Konungens självständiga makt har successivt minskats. Men har tronen och hovet varit reaktionen till tjänst vare sig det gällt direkta politiska tjänster eller genom att vara föremål för reaktionär mytbildning. Enligt förslaget till ny grundlag skall konungen mista de flesta av de åligganden som har med rikets styrelse att göra. Men även om monarkens uppgifter i huvudsak skulle begränsas till rent representativa sådana så kvarstår monarkins ideologiska funktion. Den helt odemokratiska bördsrätten till ett ämbete kvarstår, liksom t. ex. konungens rättsliga immunitet och andra privilegier. Dessutom har även representation politiska sidor och i varje fall en viss politisk betydelse. Oavsett vilken författning som kommer att gälla efter andra behandling av det vilande grundlagsförslaget har kravet om övergång till republik fortsatt aktualitet. Reaktionär ideologi och föremål för reaktionär mytbildning måste alltid bekämpas. Bakom kravet på monarkins avskaffande står en bred opinion, representerande en rad organisationer och enskilda. Så t. ex. uttalade vid sin senaste kongress 1971 och i ett remissuttalande till grundlagberedningen att monarkin bör avskaffas. De representativa uppgifter som åvilar kungahuset kan minskas i omfattning och bör lämpligen handhas av talman. Denne åtnjuter ju ett förtroende hos och är själv en del av den folkvalda . Då det ännu icke är klart vilken grundlag ett lagtextsförslag till ändring skall in i och språkligt anpassas till förutsätts att utarbetar de lagtextmässiga förändringar som erfordras för övergång till republik med talman som fungerande statschef. Med hänvisning till ovanstående föreslås att måtte besluta om övergång till republik med talman som statschef, enligt förslag till ändrad lydelse av grundlagen som utarbetar i anledning av denna motion. (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FX0220 · 1974-01-11 00:00:00 — av herrar i och om ersättning av allmänna medel till förmyndare och överförmyndare. Frågan om formerna för ersättning till förmyndare och överförmyndare har varit föremål för överväganden vid ett flertal tillfällen under en rad av år. I ett stort antal motioner har man krävt utredning på området och framställt yrkanden om att arvodena till förmyndare och överförmyndare skall utgå från allmänna medel. De nu gällande bestämmelserna att arvode skall utgå med hänsyn till den omyndiges tillgångar och uträknas procentuellt har ansetts vara otidsenliga. Förmyndare äger rätt att uppbära arvode med belopp som kan anses skäligt med hänsyn till förvaltningens omfattning, men arvodet får inte, med mindre rätten annorlunda förordnar, överstiga ett belopp motsvarande av den omyndiges behållna inkomst enligt årsräkning eller sluträkning. Åt överförmyndare utgår enligt gällande bestämmelse belopp motsvarande en procent av den omyndiges behållna årsinkomst där denna inte överstigit och eljest därav dock av varje omyndig högst för år. Det nuvarande systemet leder till att folkpensioner, underhållsbidrag och liknande förmåner som är avsedda att trygga myndlingens försörjning reduceras med belopp som motsvarar arvodet till förmyndaren. Det synes helt orimligt att exempelvis en omyndigs begränsade tillgångar i form av barnpension skall beläggas med avgift till överförmyndare och i vissa fall även förmyndare. Avgiften blir självfallet i sådana fall betungande för den omyndige. Även förmynderskapsutredningen föreslog i sitt betänkande 1970:67 att ersättning bör utgå till överförmyndare ur allmänna medel och att med hänsyn till de finansiella verkningarna för det allmänna som en sådan kostnadsövervältring skulle innebära en särskild tillsynsavgift skulle utgå till statsverket, vilken avgift skulle beräknas så att de små förmynderskapen skulle bli helt avgiftsfria. Vidare föreslogs att under vissa förhållanden skulle jämväl också arvode utgå ur allmänna medel för ersättning åt förmyndare. Även med hänsynstagande till de kostnader som en reformering av systemet skulle innebära för det allmänna synes det enligt vår mening vara i högsta grad befogat att det allmänna svarar för de kostnader som sammanhänger med kontrollen och handhavandet av den omyndiges tillgångar. Tillsynsavgift till det allmänna bör få förekomma endast i de fall då den omyndige äger tillgångar och beskattningsbar inkomst, och i sådana fall skall avgiften beräknas därefter. Då emellertid tillgångarna är ringa och inkomsten låg skall någon avgift inte utgå. Emedan frågan om ersättning till överförmyndare och förmyndare varit föremål för överväganden i förmynderskapsutredningen kan vi inte finna anledning till någon förnyad omprövning av frågan för ett positivt ställningstagande enligt de riktlinjer vi angivit. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att ersättning till överförmyndare och förmyndare skall utgå av allmänna medel då den omyndiges tillgångar är ringa.
mot · FX02202 · 1974-01-22 00:00:00 — Motioner nr 202209 är 1974 av m. fl. om erkännande av Cambodjas nationella enhetsregering, GRUNK. Kriget i Cambodja fortsätter. tvingades att upphöra med sina massiva bombningar mot landet, men fortsätter nu att så gott det går hålla sin marionettregering i under armarna. Det lyckas dåligt. Den amerikanska marionettregimen under saknar helt folkligt stöd och förankring i Cambodja. Dess militära styrkor är demoraliserade och får vidkännas allt svårare förluster. Cambodjas folk är hårt plågat av och dess lydregerings terror och korruption. Men växer ytterligare det folkliga stödet för GRUNK - Cambodjas nationella enhetsregering. GRUNK och dess befrielsearmé har befriat 85 å av Cambodjas territorium. Det innebär att långt över 5 av Cambodjas cirka 8 miljoner invånare bor i av befriade och av GRUNK kontrollerade områden. Medan står handfallen inför den ekonomiska kris dess korruption, USA-beroende, nederlag och isolering orsakar, utvecklas de befriade områdena. Trots att det ännu inte förflutit de amerikanska terrorbombningarna mot landet upphörde, har skördarna i de befriade områdena givit så goda resultat, att GRUNK kunnat skänka ris till svältdrabbade i . Av bara dessa korta fakta torde med all önskvärd klarhet framgå att GRUNK behärskar huvuddelen av sitt lands territorium. GRUNK är också dess regeringschef var Cambodjas statschef intill dess att den CIA-inspirerade kuppen förde till terrormakten. För att bidra till att ytterligare stärka GRUNK :s ställning och främja det kambodjanska folkets befrielse och rätt till nationellt självbestämmande, bör erkänna GRUNK. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer att denna erkänner GRUNK som . HKRMANSSON (vpk) KIVOR (vpk) (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FX02204 · 1974-01-22 00:00:00 — om bättre utnyttjande av verkstäderna vid Ostkustens örlogsbas. Verkstäderna vid Ostkustens örlogsbas på byggdes för att ge marinen skyddade resurser för reparationer i krig. Dessutom behöver flottan verkstadskapacitet i fred för underhåll och reparation. Verkstäderna på drivs så att man fakturerar av verkstaden utfört arbete till verkliga kostnader. Detta innebär att verkstäderna bär de speciella kostnader, som uppstår genom långa transporter till och från , lokalisering i berg, den särskilda maskinpark som erfordras i krig och den relativt stora tekniska ledning, som erfordras för att behärska flottans komplicerade tekniska materiel m. m. Möjligheter finns dock att särredovisa dessa speciella kostnader. På så sätt skulle en eventuell utomstående kund kunna erbjudas priser som ligger minst i nivå med civila varv. I proposition 1974:1 Bilaga 6 s. 96 påpekas att kostnaderna på underhållsverkstäderna stigit kraftigt utan att försvaret erhållit full kompensation. Verkstäderna vid har sådan kapacitet att man skulle kunna ta emot utomstående kunder. Av militära säkerhetsskäl måste detta ske med urskilning. Från rent militär synpunkt är det önskvärt att basen i fred har ett så stort antal anställda att det underlättar en mobilisering. Ett större utnyttjande av verkstädernas kapacitet skulle vidare ge en bättre balans mellan den nödvändiga administativt-tekniska delen av den rena verkstadsdelen. Härigenom uppnår man bl. a. ett lägre pris för utfört arbete. Vidare skulle man kunna få en bättre förräntning av nedlagt kapital i lokaler och utrustning. Lämpligt sätt att få ett bättre utnyttjande av basen vore att fartyg som tillhör andra statliga myndigheter underhölls vid . Exempel på sådana fartyg är isbrytare, sjömätningsbåtar och lotsbåtar. Om svårigheter uppstår med t. ex. dockning av isbrytare och därav beroende arbeten kan samarbete ske med civilt varv. avser att, i samband med sin utlokalisering till , där bygga nya verkstäder för verkets sjömätningsfartyg. har lämnat Kungl. Maj:t förslag till ett avtal mellan staten och om ett förvärv av markområde för verkstäder. Innan dessa verkstäder uppföres borde en undersökning ske om förutsättningarna att använda verkstäderna på även för behov. Södra delen av lider stor brist på arbetstillfällen. En eventuell ökning av antalet anställda vid skulle därför få en positiv effekt för området. Med hänvisning till det anförda hemställes att ger Kungl. Maj :t till känna vad i motionen anförts om utnyttjandet av verkstäderna vid Ostkustens örlogsbas på .