mot · FX021543 · 1974-01-26 00:00:00 — av om sysselsättningsfrämjande åtgärder Desillusion bland ungdomen griper omkring sig. Det är en av effekterna av senare års besvärande ungdomsarbetslöshet. är detta ägnat att undergräva förtroendet till samhällsfunktionerna. Åtgärder för att möta ungdomsarbetslösheten måste ges hög prioritet. Frågan att skapa nya och attraktiva arbetstillfällen är i hög grad en fråga om näringslivets möjligheter att vinna nya marknader och hålla sina positioner på redan etablerade marknader. Framgångarna i dessa strävanden har i dagens situation kommit att bli den viktigaste ungdomsfrågan. Ingen förändring har påverkat företagens arbetsvillkor mer än utvecklingen bort ifrån en säljarens marknad till en köparens marknad. Den tid är förbi då det rådde knapphet på varor och då säljaren bestämde villkoren vid köp och försäljning. I dagens marknadssituation med ett rikt utbud av varor och tjänster är det de företag som bäst lyckas anpassa sin produktion till efterfrågan som bäst lyckas hävda sig i konkurrensen. Därför har arbetstrygghet och fortsatt välståndsutveckling i allt högre grad blivit beroende av aktiv och skicklig marknadsföring. En omfattande undersökning, baserad på ett av gjort urval bland svenska företag, har också visat att det råder ett samband mellan företag med väl utvecklade marknadsföringsfunktioner och företag med förmåga att under trycket avvikande konjunkturer hävda sysselsättningen. På motsvarande sätt har det visat sig att företag som under den senaste lågkonjunkturen tvingades att varsla om personalinskränkningar i väsentlig utsträckning var företag som bl. a. på grund av pressad lönsamhet - inte haft möjlighet att utveckla konkurrenskraftiga funktioner för marknadsföring. Det är inte bara företagen som behöver anpassa sig till förändringarna i den allmänna marknadssituationen. Även den ekonomiska politiken och då inte minst arbetsmarknadspolitiken måste underkastas en sådan anpassning. tillämpas ett tungrott system för subventioner vid bl. a. utnyttjande av yngre arbetskraft. Det är tvivelaktigt huruvida dessa subventioner har några mer påtagliga sysselsättningsfrämjande effekter. Det är inte uteslutet att på detta sätt subventionerad arbetskraft bara slår ut annan arbetskraft. Det avgörande måste vara att skapa nya sysselsättningstillfällen. I dagens marknadssituation måste en sysselsättningsfrämjande politik inbegripa åtgärder för att stimulera utvecklingen av företagens marknadsföringsfunktioner. I ett läge då man inom många branscher har en för stor produktionskapacitet är det inte rimligt att ensidigt inrikta den ekonomiska politiken på att stimulera företagens investeringar i bygg nader och maskiner dvs. på ytterligare utbyggnad av produktionsapparaten. För många, inte minst mindre och medelstora företag, är problemet inte att få resurser för att kunna öka sin produktion utan för att vinna avsättning för vad man har kapacitet att producera. Med stöd av det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer om en översyn av arbetsmarknadspolitiken i syfte att åstadkomma en bättre anpassning till de krav som ställs på sysselsättningsfrämjande åtgärder som följd av den förändrade marknadssituationen, varvid problemet med ungdomsarbetslösheten särskilt beaktas.