mot · FX02139 · 1974-01-18 00:00:00 — om produktionsbidrag för dagstidningar på annat språk än svenska. utges i den estniskspråkiga tidningen med 8-12 sidor per nummer. Upplagan är ca 2 600 exemplar. Tidningen ser som sin uppgift förutom den allmänna nyhetsförmedlingen och kulturdebatten att vara en förbindelselänk mellan ester i . Utan denna tidning skulle det differentierade estniska kulturlivet liksom det estniska organisationsväsendet i (uppskattningsvis 150200 estniska organisationer) inte kunna existera. Tidningens stora betydelse belyses också av att den trots den mycket höga avgiften de stora Stockholmstidningarna kostar ju endast några tiotal kronor mer har kunnat fortsätta att komma ut och t. o. m. ökat antalet prenumeranter något. Tidningens ekonomi är emellertid mycket ansträngd, även om den i stort sett har gått ihop ekonomiskt. Detta har varit möjligt genom att tidningen endast har två heltidsanställda redaktörer en i där redaktionen finns och en i där tidningen trycks samt två heltidsanställda personer som sköter tidningens ekonomi och distribution. Tidningens medarbetare arbetar helt gratis eller mot en symbolisk ersättning. arbetar således helt utan några reserver. En längre tids sjukfrånvaro för någon av redaktörerna skulle t. ex. kunna bli förödande för tidningens ekonomi och äventyra dess existens. Tidningens möjligheter att erhålla kvalificerade medarbetare begränsas starkt av de ekonomiska ramarna. uppfyller alla i presstödskungörelsen (SFS 1972:427) angivna villkor beträffande upplagans storlek, annonsandel etc. för att erhålla produktionsbidrag. Tidningen har ansökt om sådant men fått avslag (ansökan har ännu ej behandlats) av presstödsnämnden med motiveringen att tidningen dels icke är en allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär, dels icke har en andratidnings svårigheter, då den ej kan anses ha konkurrens från annan dagstidning. Mot beslutet reserverade sig ledamöterna . Nettelbrandt och H. som ansåg att tidningen dels är en allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär, dels är en andratidning, enär den på sin utgivningsort har mindre upplaga än annan tidning. Frågan diskuterades i efter en motion av och (båda fp; motion 1973:547). Då kom det fram att den första avslagsmotiveringen byggde på uppfattningen att begreppet 'allmän nyhetstidning förutsätter att alla svenskar kan ta del av innehållet i tidningen, dvs. att den kommer ut på svenska språket. Alla som yttrade sig i debatten tog avstånd från denna uppfattning. Däremot framgick det inte alls varför presstödsnämndens majoritet har funnit att den estniska tidningen inte konkurrerar med någon annan tidning. Den enda rimliga tolkningen är att man har utgått från att tidningen utges på annat språk än svenska och att nämnden anser att en icke-svenskspråkig tidning i princip inte kan konkurrera med svenskspråkiga tidningar. Påståendet skulle således kunna formuleras på ungefär följande sätt: en tidning på annat språk än svenska konkurrerar inte med svenskspråkiga tidningar eftersom inte alla svenskar kan ta del av innehållet i tidningen. påståendet att inte konkurrerar med annan tidning är i sak i det närmaste identiskt med den tidigare refererade åsikten att begreppet 'allmän nyhetstidning förutsätter att alla svenskar kan ta del av innehållet i tidningen. Att den här framförda tolkningen är den riktiga bekräftades i riksdagsdebatten av , en av reservanterna i presstödsnämnden. bägge avslagsmotiveringar bygger således på att tidningen utges på annat språk än svenska. komma ut på svenska under i övrigt identiska förhållanden hade tidningen uppenbart fått produktionsbidrag både . Att då påstå som gjordes i riksdagsdebatten att tidningens språk inte spelar någon roll är vilseledande. Bland esterna i har presstödsnämndens handläggning av detta ärende allmänt uppfattats som en medveten diskriminering av den estniska folkgruppen och som ett försök att hindra den estniskspråkiga kulturen att fortleva och utvecklas i . har antagit vissa riktlinjer angående vår politik gentemot invandrade grupper och språkliga minoriteter. Detta innebär bl. a. att vi så långt möjligt skall ge sådana grupper likvärdiga möjligheter att utveckla sin särart och behålla sin nationella kultur om de så önskar. Vi eftersträvar en integration av invandrarna i vårt samhälle och har så långt möjligt avskaffat särbestämmelser för utländska medborgare. Vi har officiellt förklarat att vi inte eftersträvar en försvenskning av alla invandrare, men att alla som har fått komma hit skall, om de så vill, få stanna här och tillförsäkras en med den infödda befolkningen jämställd standard. Desto märkligare är det då att en svensk myndighet presstödsnämnden vill diskriminera den invandrade befolkningsgrupp, esterna, som bäst av alla har lyckats förverkliga målsättningen att integrera sig i det svenska samhället med bevarad kulturell identitet. Lika märkligt är det att representanterna för de två största riksdagspartierna, socialdemokraterna och , inte inser att handläggningen av detta ärende har inneburit att förtroendet för det svenska samhället och våra myndigheter allvarligt har skadats bland många svenska medborgare och i bosatta utlänningar som är invandrare eller är födda här av invandrade föräldrar. Det finns ju ingenting i presstödskungörelsen som inte tillåter presstödsnämnden att ge produktionsbidrag till . Tvärtom tycks nämnden ha brutit mot kungörelsen genom sitt avslag. pressutredning har avslagit en begäran från Estniska Dagbladets sida att frågan om produktionsbidrag till dagstidningar som utges i på annat språk än svenska skulle tas upp med förtur av utredningen. är det ett elementärt rättskrav att erhåller produktionsbidrag på samma villkor som gäller för motsvarande svenskspråkiga tidningar. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om sådana preciseringar av reglerna för statligt stöd till dagstidningar att produktionsbidrag för tidningar på annat språk än svenska kan utgå fr. o. m. innevarande år.