mot · FX02240 · 1974-01-21 00:00:00 — av m. fl. om ökat stöd till produktutveckling i mindre företag, m. m. För att underlätta och stimulera produktutvecklingen i mindre företag föreslår att o företagareföreningarna ges möjlighet att bevilja enskilda företag och mindre företag produktutvecklingslån med villkorlig återbetalningsskyldighet eller kreditgarantier, O att åtta regionala tjänster som tekniska företagskonsulenter inrättas, 0 ytterligare industriella utvecklingscentra inrättas, i första hand i och eller . För industriprodukter gäller numera väsentligt kortare omloppstid . Produkter som förr hade en livslängd har genomsnittlig omloppstid eller mindre. För ett företag som vill bevara sin konkurrensförmåga är det därför viktigt att satsa på att utveckla nya produkter. står ett stort antal mindre företag helt utan egna produkter. 1 stället bygger de sin verksamhet på legotillverkning, vilket gör dem lätt sårbara. Ändrad produktionsinriktning hos det större företaget, nedgång i efterfrågan på dess produkter etc. drabbar legotillverkaren hårt. För att undvika det måste de mindre företagen stimuleras att utveckla egna produkter. En egen produkt i botten gör företaget stabilare och mindre känsligt för konjunktursvängningar. Ett annat viktigt skäl för att stödja och stimulera produktutvecklingen i mindre företag är att de, som framhållits i motion nr 188, erbjuder en god miljö för nytänkande och innovationer. Denna utvecklingsmöjlighet måste tas till vara. Av flera undersökningar framgår att produktutvecklingen upplevs som ett av de största problemen i mindre och medelstora företag. Den är det område vid sidan av marknadsföringen, där de anser sig ha det största behovet av tekniskt och finansiellt stöd. Den största svårigheten gäller därvid steget från idé till prototyp. Enbart en idé är inte tillräcklig som säkerhet för att kunna erhålla lån genom de traditionella kreditinstituten. I en rad motioner har pekat på det här problemet. De former för finansiellt stöd till enskilda innovatörer och mindre företag som föreslagits har dock avvisats av . Genom beslut av föregående års riksdag har statens utvecklingsfond inrättats. Syftet med denna är att öka möjligheterna att stödja s. k. kritiska skeden i produktutvecklingskedjan. I årets statsverksproposition preciseras fondens uppgifter till att gälla sådana projekt där den tekniska risken nedbringats men där den kommersiella kvarstår. Uppgiften att stödja tekniskt osäkra projekt förbehålls styrelsen för teknisk utveckling (STU). I det avseendet har fondens tillkomst inte medfört några förändringar. Möjligheten för STU att stödja enskilda innovatörer och mindre företag att tekniskt utveckla en idé är viktig och bör naturligtvis byggas ut. Men även om STU ges ökade möjligheter i det avseendet, kvarstår behovet av ett finansiellt produktutvecklingsstöd, förmedlat via regionala organ. Om man vill stimulera utvecklingen av nya produkter framför allt i de mindre företagen, är det viktigt att de insatser som görs ligger så nära företagen som möjligt. Studier av serviceutnyttjande i mindre företag pekar entydigt på att avståndet både i geografisk och i psykologisk bemärkelse utgör en viktig faktor. Ett produktutvecklingsstöd förmedlat via företagareföreningarna kommer därför lättare att kunna utnyttjas av företag och enskilda. Mot denna bakgrund föreslår vi att företagareföreningarna ges möjlighet att finansiellt hjälpa enskilda innovatörer och mindre företag att få en produktidé överförd till ett stadium där dess funktionsduglighet och marknadsanpassning kan prövas. Det bör ske genom produktutvecklingslån med villkorlig återbetalningsdkyldighet och kreditgarantier som möjliggör att normala banklån kan ställas till förfogande. När det gäller omfattningen och utformningen av produktutvecklingslånen utgör de s. k. direktlånen en naturlig förebild. En högsta gräns för lånen bör fastställas. Därigenom får man också en naturlig gräns mellan STU :s och företagareföreningarnas insatser. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att fastställa beloppsgränsen och utforma närmare anvisningar. För att stimulera företag att utveckla nya produkter och produktionsprocesser är det nödvändigt att förse dem med information om aktuella forskningsrön och utvecklingstendenser. Informationen kan spridas på olika vägar genom utbildning, konferenser, konsulter osv. Men oavsett hur det sker måste den utformas med utgångspunkt i de mottagande företagens tekniska och personella resurser. Informationen bör om möjligt vara specialdestinerad för det aktuella företaget eller företagstypen. Vid vissa universitet och högskolor finns s. k. kontaktsekreterare med uppgift att förmedla kontakt och information mellan olika intressenter i forskningen samt att aktivt medverka vid utvecklingen av konkret projektsamarbete mellan universitet och högskolor å den ena sidan och näringslivet å den andra. Deras verksamhet kommer naturligtvis de mindre och medelstora företagen till del. a. har viss samverkan med företagareföreningarna etablerats. Det ligger dock i sakens natur att kontaktsekreterarnas direktanknytning till universitet och högskolor gör att de mer kommer att fungera som informatörer om forskning och forskningsmöjligheter vid dessa institutioner än som förmedlare av företagens utvecklingsproblem till forskarna. I föregående års petita föreslog STU att tjänster som tekniska företagskonsulenter skulle inrättas med nära anknytning till företagareföreningarna. Deras uppgift skulle vara att på basis av ingående kännedom om speciellt de mindre företagens problem och utvecklingsmöjligheter, förmedla kontakt och information gällande i första hand tekniska frågor mellan företag och lämplig expertis. Härvid är såväl universiteten och högskolorna som inte minst den expertis och de konsulter som medverkar i STU :s projektinriktade verksamhet av betydelse. Verksamheten förutsätts ske i nära samverkan med STU för att utnyttja där existerande resurser och möjligheter till tjänster. Likaså skall de tekniska företagskonsulenterna samverka med kontaktsekreterarna vid universiteten och högskolorna och tillsammans med dessa och STU bilda ett sammanhållet kontaktnät för utveckling av kontakter och information samt för utbyte och samverkan i olika avseenden inom det tekniska fältet. Tjänster av det här slaget bör enligt vår mening betraktas som en viktig del av en regional organisation för företagsservice. I likhet med föregående år föreslår vi därför att sådana tjänster nu inrättas. I en första etapp bör åtta tjänster komma till. Det bör ankomma på Kungl. Maj :t att göra fördelningen länsvis. För sitt produktutvecklingsarbete är mindre och medelstora företag beroende av olika typer av specialtjänster. Det gäller framför allt på den tekniska sidan, där det kan finnas behov av att få hjälp med att bedöma de tekniska förutsättningarna att förverkliga en produktidé; man kan också på vägen mot en färdig produkt behöva utnyttja specialmaskiner och ha tillgång till provningskapacitet. Själva den tekniska utvecklingen av en produkt är emellertid bara första steget i en lång kedja. Möjligheterna att lägga upp en rationell produktion och marknadsutsikterna avgör om det skall bli en framgångsrik satsning. Att kunna vända sig till produktionsteknisk expertis och att få hjälp med att bedöma marknadsförutsättningar m. m. kan därför också vara nödvändigt. Att åstadkomma ett samlat utbud av tjänster av detta slag innebär betydande fördelar från företagens synpunkt. I koncentrationen av tekniska utvecklingsresurser kan också tänkas ligga viss stimulans av företagen att satsa på produktförnyelse och nyetablering av företag. finns ett industriellt utvecklingscentrum (IUC) i . Som huvudmän för verksamheten står bl. a. Norrlandsfonden, statens provningsanstalt, , styrelsen för teknisk utveckling samt landstingen i och . Via Norrlandsfonden tillskjuter staten ett bidrag på 5 milj. kr. Verksamheten vid IUC syftar till att man i ett utbyggt skede skall ha resurser för att biträda företagen i arbetet att föra fram en produkt från idé till produktionsstart. Verksamheten skall främst inriktas på att betjäna mindre och medelstora företag i övre och skall byggas upp i nära anslutning till redan existerande serviceinstitutioner och befintlig industri. Vissa av de funktioner som kommer att finnas vid IUC bör normalt finnas vid företagareföreningarna, medan andra specialfunktioner, framför allt på den tekniska sidan, av naturliga skäl inte kan rymmas inom ramen för dessa. Industriella utvecklingscentra utgör därför ett viktigt komplement till en regional serviceorganisation uppbyggd med företagareföreningarna som bas. Trots att IUC i bara fungerat och det således är för tidigt att dra några definitiva slutsatser om dess betydelse, bör man redan nu överväga att inrätta industriella utvecklingscentra på ytterligare ett par orter. Det bör enligt vår mening i första hand ske i och . beslöt att införa särskilt forskningsavdrag för industriföretag. Men genom sin konstruktion är det i första hand avsett för större företag med god räntabilitet. I en separat motion påyrkas därför från folkpartihåll förslag om ett motsvarande forskningsstöd för mindre företag, anpassat efter deras behov och förutsättningar. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi A. anvisar 10 milj. kr. till företagareföreningarna för produktutvecklingslån med villkorlig återbetalningsskyldighet till enskilda innovatörer och mindre företag, B. medger att statsgaranti för lån till produktutvecklingsändamål får beviljas intill ett belopp av 25 milj. C. anvisar . till styrelsen för teknisk utveckling för åtta tjänster som tekniska företagskonsulenter, samt D. hos Kungl. Maj :t begär förslag om inrättande av ytterligare industriella utvecklingscentra, i första hand i och eller . /ENKEL (fp)