ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX021382 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående undervisningsskyldighetens omfattning för timlärare vid folkhögskola. I statsverkspropositionen bilaga 10 G 8 Bidrag till driften av folkhögskolor tillstyrkes att övningslärare får möjlighet att räkna in handledning i studiecirkel i sin undervisningsskyldighet. Denna rätt tillkommer redan tidigare ämneslärare. Denna komplettering är värdefull och tar bort en från såväl folkhögskolans som det allmänna folkbildningsarbetets synpunkt omotiverad skillnad. De två lärargrupperna upplevs inte vid folkhögskolorna som skilda. Denna förbättring markerar emellertid ytterligare att folkhögskolornas timlärare inte får samma möjlighet att räkna in studiecirkelhandledning i sin undervisning. Folkhögskolorna ligger ofta i glesbygd och arbetar dessutom ofta med ämnesområden, som inte kan täckas av högre formell utbildning. Därigenom fullgöres undervisningen vid många av dem i relativt stor utsträckning av timlärare. Dessa uppfattas normalt inte, varken av skolans elever eller av bygdens folk, som annorlunda lärare än de som har tjänst som ämneslärare eller övningslärare, och det kan vara svårt att förklara, varför just de inte skall kunna utnyttjas i det allmänna folkbildningsarbetet under samma villkor som övriga lärare. Då andelen timlärare torde vara störst vid de skolor som ligger i särskilt utpräglade glesbygder, innebär skillnaden också en regional orättvisa. De bygder som skulle ha det största behovet av folkhögskolornas erfarna lärare får de minsta möjligheterna. Det är rimligt att man måste förutsätta en viss omfattning i en timlärares undervisning och en viss kontinuitet i hans anställning vid folkhögskola för att han i detta avseende skall kunna betraktas som jämförlig med ämneslärare och övningslärare. En väl avvägd förutsättning torde vara att läraren är anställd för hel vinterkurs med minst tolv veckotimmars tjänstgöring vid skolan och att han även närmast föregående år var anställd vid samma eller annan folkhögskola med undervisning av minst samma omfattning. Med stöd av det anförda hemställes att hos Kungl. begär, att timlärare vid folkhögskola med viss omfattning av undervisningen och viss kontinuitet i anställningen får räkna in handledning av studiecirkel i den undervisning för vilken lön utbetalas med statsbidrag genom skolan. () ()
mot · FX021383 · 1974-01-26 00:00:00 — om en översyn av tjänsteförhällandena inom den kommunala vuxenutbildningen. Från två utgångspunkter är det nödvändigt att överse tjänsteförhållandena inom den kommunala vuxenutbildningen. Det primära är att vuxenutbildningens elever måste ha rätt att ställa samma krav som elever i grundskola och gymnasieskola i övrigt, nämligen att det upprätthålls en kontinuitet i undervisningen genom att lärarna är fast anställda för just vuxenutbildningen. Det är inte heller rimligt att en stor löntagargrupp, som i andra sammanhang förstärker anställningstryggheten för olika löntagargrupper, helt saknar trygghet i anställningen och dessutom har endast begränsade sociala förmåner. Statsverkspropositionens förslag om att högst av timunderlaget i den kommunala vuxenutbildningen skall komplettera underlaget för att inrätta i.o. lärartjänster i grundskola eller gymnasieskola tillgodoser inte elevernas berättigade krav på en med och gymnasieskolan likvärdig kvalitet i undervisningen. Inte heller förbättras i nämnvärd grad anställningstryggheten för personalen. Med stöd av ovanstående hemställes att , i syfte att undanröja i motionen anförda brister, hos regeringen hemställer om en skyndsam översyn av tjänsteorganisationen för den kommunala vuxenutbildningen. INGA (vpk)
mot · FX021385 · 1974-01-26 00:00:00 — av herrar Lidgård och Wennerfors angående den postgymnasiala utbildningen inom kommunikations- och reklamområdet. Övergången från industrisamhälle till servicesamhälle har skapat behov av välutbildad arbetskraft inom bl. a. marknadsföringsyrkena. anvisar samhället betydande medel för finansiering av utbildning inom teknikeryrken. Inom området marknadsföring begränsar sig samhällets utbildningsinsats till det obetydliga. Av reklamutredningens framlagda delbetänkande framgår det (s. 173), att staten 1971/72 anslog som bidrag till landets enda utbildning inom kommunikations- och reklamområdet, dvs. och reklamutbildning (IHR). Institutet har en enskild stiftelse som huvudman. Det må i detta sammanhang erinras om att det arbete som utförs inom marknadsföringens olika sektorer beräknats svara för av vår bruttonationalprodukt. Det kan också påpekas att de statliga journalisthögskolorna inte tillgodoser behovet av utbildning av journalisterinriktade på konsumentupplysning. Samhället har uppenbarligen inte anpassat fördelningen av sina utbildningsinsatser till utvecklingen mot ett alltmer renodlat servicesamhälle. I ett land som som undergått en motsvarande utveckling finns flera schools of Communications, dvs. Vid dessa utbildas marknadsförare, konsumentupplysare, informatörer med flera liknande yrkesgrupper. Den underförsörjning som råder på institutionaliserad och av samhället understödd postgymnasial utbildning inom nämnda yrkesområden har delvis kunnat kompenseras genom insatser av enskilda företag liksom sammanslutningar av företag. Inte minst fullgörs betydande insatser av det slaget av företag med resurser för internutbildning. Det gäller emellertid företrädesvis mycket stora företag. Mindre och medelstora företag saknar förutsättningar för att på motsvarande sätt bygga upp en apparat för internutbildning. Underförsörjningen av samhällsfinansierad utbildning inom åberopade områden utgör därför ett särskilt bekymmer för den mindre och medelstora företagsamheten. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. anhåller om utredning om åtgärder för en bättre anpassning av den postgymnasiala utbildningen till servicesamhällets olika krav, varvid behovet av en statlig kommunikationshögskola särskilt beaktas. H. () () GOTAB 74 5941 S 1974
mot · FX021386 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående undervisningen för invandrare i svenska språket. anför i sina anslagsäskanden G 12 Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. att det totala utbildningsbehovet för /75 uppskattas . Dessutom vill SÖ ha till stånd uppmjukning av bestämmelser om att vid cirkelstart minst tio deltagare bör vara närvarande. SÖ menar att en återgång till de föreskrifter som gällde fram till bör ske, dvs. till samma regler som gäller för de allmänna studiecirklarna. föreslår också borttagande av timtalsbegränsningen i studiecirkelverksamheten i svenska språket med samhällsorientering för invandrare. förordar i vad gäller antalet studietimmar ett oförändrat antal, nämligen 550 000, varav beräknas bli använda till följd av lagstiftningen och till undervisning av icke anställda invandrare. Antalet studietimmar, anför departementet, kan tas upp till förnyad prövning när ytterligare erfarenheter vunnits. Departementet går också emot SÖs äskande om en uppmjukning av antalet deltagare vid cirkelstart. Ej heller är departementet berett att tillstyrka SÖs förslag om borttagande av timtalsbegräsningen i studiecirkelverksamheten i svenska för invandrare med samhällsorientering. Vpk delar uppfattning i dessa frågor och hemställer 1. att anvisar anslag för invandrare i svenska språket, 2. att en uppmjukning göres i vad gäller antalet deltagare vid cirkelstart, och 3. att timtalsbegräsningen i studiecirkelverksamheten slopas. (vpk) (vpk) 3 sami Nr 1386-1396
mot · FX021388 · 1974-01-26 00:00:00 — om ökat anslag till Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader. I statsverkspropositionen, bilaga 10, s. 147149 behandlas bl. a. frågan om den specialpedagogiska tillsynen av 336 registrerade synskadade förskolebarn. Det framgår att 275 av dessa barn besöktes en eller två gånger under /72 av förskolekonsulent, medan 91 barn icke fick något sådant besök alls. För den senare gruppen erhöll sålunda föräldrarna över huvud taget ingen specialpedagogisk hjälp och inte heller förskollärarna i den mån dessa barn gick i integrerad förskola. Enligt bedömning skulle alla de barn det här gäller behöva fem eller sex besök . Enligt min mening måste organisationen även kunna tjäna flerhandikappade, t. ex. utvecklingsstörda med synskador. Trots att det väl skulle behövas flera förskolekonsulenter som lämnade hjälp till såväl föräldrar som lärare föreslår endast ytterligare en förskolekonsulenttjänst. Trots denna återhållsamhet avstyrks i statsverkspropositionen denna begäran med motiveringen att det ännu skulle vara för tidigt att dra några säkra slutsatser om hur ifrågavarande organisation fungerar och denna avvisande formulering avser även en framställning om ytterligare tre tjänster som speciallärare/ reselärare för övriga synskadade barn. Med hänsyn till det ytterligt angelägna behovet av tidiga specialpedagogiska insatser på detta område anser jag att framställning borde ha tillstyrkts åtminstone i vad avser här nämnda konsulenttjänst för synskadade barn i förskoleåldern. Med hänvisning till det anförda hemställs att till Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader anvisar ett i förhållande till Kungl. Maj :ts förslag med förhöjt reservationsanslag av för inrättande av en förskolekonsulenttjänst för synskadade barn inklusive flerhandikappade i förskoleåldern. () i Lane-Herrestad
mot · FX021389 · 1974-01-26 00:00:00 — av i Lane-Herrestad och fröken om ökat antal konsulenttjänster för rörelsehindrade elever. I statsverkspropositionen, bil. 10, s. 120121 behandlas behovet av specialkonsulentservice för 1 400 rörelsehindrade barn och ungdomar i och specialskolan (exkl. specialklasser). föreslår ytterligare fyra konsulenttjänster, jämte på halvtid fyra biträdestjänster, anknutna till länsskolnämnder. Departementschefen har avstyrkt denna framställning med hänvisning till pågående omorganisation av länsskolnämnderna. Oavsett hur länsskolnämndernas kamerala och administrativa arbete i övrigt organiseras, erfordras på den regionala nivån en avsevärt bättre tillgång till konsultationsservice såväl då det gäller rörelsehindrade elever som för specialundervisning för andra handikappade. Den behövs för att få skolväsendet så ordnat att rörelsehindrade elever kan tas emot i skolan och där erhålla en god undervisning. Det är av stor betydelse att undervisningsanordningarna är lämpliga, och det gäller att få en lämplig skolplacering av eleverna. Att vi här ägnat de rörelsehindrade eleverna särskild uppmärksamhet utesluter således inte behov av konsultationsservice även för andra handikappgrupper bland eleverna. Departementschefen beräknar att länsskolnämnderna kommer att få minskade arbetsuppgifter. Vi finner det då lämpligt att personer som är lämpliga för konsultationsservice av här angiven art avdelas för sådan verksamhet och fyller det behov som föreligger. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att i den mån som personal kan frigöras till följd av minskade arbetsuppgifter vid länsskolnämnderna det beaktas att behov föreligger att öka antalet konsulenttjänster för rörelsehindrade elever i grundoch gymnasieskolan samt särskolan. () ()
mot · FX021390 · 1974-01-26 00:00:00 — av herrar i Agnäs och om lokalisering till av högre teknisk utbildning. Industripolitiska skäl talar starkt för att en högre teknisk utbildning förläggs till . I regionen finns en livskraftig och differentierad industri, vilken behöver stödjas för fortsatt utveckling. tillkallades en organisationskommitté med uppgift att under universitetskanslersämbetet (UKÄ) planera för en högre teknisk utbildning och forskning i övre . förfogade tydligen kommittén över ett genomarbetat utredningsmaterial, vilket framgår av en skrivelse till UKÄ. Områdena finmekanik med tillämpad elektronik samt mät- och kontrollteknik hade utretts, och senare har man också med tanke på Bolidenbolagets behov aktualiserat processteknik och träteknik. behövs forsknings- och utbildningsresurser som tillgodoser de kvalitetskrav som ställs på en avslutande civilingenjörsutbildning. Den grundläggande utbildningen kan utformas i samråd med i , som utgör den högre utbildningens kärna i . Med hänvisning till det anförda föreslås att 1. hemställer till Kungl. Maj:t att efter vederbörlig beredning förslag ofördröjligen framläggs om genomförande av planerna på avslutande civilingenjörsutbildning i , i första hand inom de teknikområden som i motionen nämnts och som föreligger utredda hos organisationskommittén för högre teknisk utbildning och forskning i övre (NoTH), 2. hos Kungl. Maj:t begär att den högre tekniska utbildningen i skall organiseras så att den blir kvalitativt likvärdig med motsvarande utbildning på andra håll i landet och att för uppnående av denna målsättning erforderliga forsknings- och utvecklingsresurser anvisas. () i Agnäs
mot · FX021391 · 1974-01-26 00:00:00 — om ökat anslag till Trädgårdsskolan i : Materiel m. m. Av statsverkspropositionens bil. 10, punkten D 28, framgår att trädgårdsskolan i föreslås få ett materielanslag på . Jämfört med innevarande budgetår innebär förslaget en nedskärning med . Denna nedskärning innebär bl. a. att trädgårdsskolan i inte får möjligheter att inköpa en ny traktor, som de bedömt nödvändig för en rationell verksamhet. Den traktor som anslaget avser är av modell och har under de den varit i bruk använts mycket flitigt i undervisningen. Redan nu är reparations- och underhållskostnaderna för denna traktor mycket höga, och de kan befaras stiga ytterligare under kommande budgetår. Till det kan läggas att de moderna traktorer som finns i marknaden i många avseenden är olika dem som tillverkades . De höga underhållskostnaderna gör det företagsekonomiskt försvarbart att ett utbyte av traktor vid trädgårdsskolan i kommer Därutöver kan sägas att i samhällets strävan att förse vårt skolväsen med modern och ändamålsenlig undervisningsmateriel ingen skoltyp får undantas. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att vid sin behandling av propositionen 1974:1, bilaga 10, under punkten D 28 Trädgårdsskolan i : Materiel m. m. beslutar anvisa ett i förhållande till Kungl. Maj:t med förhöjt reservationsanslag av att användas för utbyte av traktor.
mot · FX021395 · 1974-01-26 00:00:00 — angående alternativa studiekurser och decentraliserad universitetsundervisning. Andelen vuxenstuderande vid universiteten har vuxit kraftigt. Mer än var tredje förstagångsinskriven är , visar SCB:s preliminära statistik . Vidare avsåg inte att läsa på deltid, vilket är en ökning jämfört med året innan. Centralbyråns siffror visar också att allt fler studerande avser att inte läsa fram till fullständig examen. har de studerandes utbildningsönskemål undergått påtagliga förändringar. Allt fler söker sig till mer yrkesinriktade utbildningar. Intresset för studier vid de filosofiska fakulteterna har minskat kraftigt, vilket torde vara ett resultat av att utbildningarna vid dessa fakulteter fortfarande i alltför hög grad är inriktade mot i huvudsak lärår- och forskarbanorna medan många studerande siktar mot helt andra yrkesområden. Kraven på en breddning och anpassning av utbildningen vid filosofisk fakultet till individernas önskemål och arbetsmarknadens behov har således ökat. I det sammanhanget är det också väsentligt att notera de allvarliga sysselsättningsproblem som de nyexaminerade mött . För att universiteten skall kunna möta de nya krav som ställs både från de studerande själva och från avnämarsidan krävs dels nya utbildningstillfällen i form av bl. a. utökat antal deltids- och kvällskurser, dels ett differentierat utbud av studiekurser inom ämnena, s. k. alternativa studiekurser. Härutöver torde även en ytterligare satsning på den decentraliserade universitetsutbildningen vara nödvändig för att möta framför allt behoven från de studerande som av skilda anledningar är bundna till sin bostadsort och saknar möjlighet att resa till en universitetsort för att deltaga i högre studier. UKÄ har i petita /75 begärt ytterligare . för en utökning av verksamheten med deltids- och alternativkurser. Detta förslag avvisas av departementschefen. Denne har skurit ned UKÄ:s begäran om oförändrat anslag till den decentraliserade universitetsutbildningen med . Mot bakgrund av det anförda hemställs att vid behandlingen av anslagsfrågor för högre utbildning och forskning 1. anvisar ytterligare . till UKÄ för utveckling av deltids- och alternativkurser vid filosofisk fakultet, 2. anvisar ytterligare . till UKÄ för verksamheten med decentraliserad universitetsutbildning.
mot · FX021397 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående skolans gymnastikundervisning. I klasserna 1 t. o. m. 4 i har låg- och mellanstadielärare rätt att meddela undervisning i gymnastik, vilket ämne också omfattar simundervisning. Först när eleverna går i åk 5, dvs. när de är , får de undervisning i gymnastik av en utbildad gymnastiklärare. Låg- och mellanstadielärama har visserligen en viss utbildning i ämnet, men de är inte specialister och torde inte ha något emot att avstå undervisningen till utbildade gymnastiklärare. Bland många elever upplevs gymnastiken nu som meningslös och föga entusiasmerande. Denna uppfattning grundas ofta långt ner i klasserna. En av anledningarna kan vara att den undervisning eleverna får inte är kvalitativt tillfredsställande och inte heller rätt anpassad till deras behov och intresse. är eljest barnens fysiska aktivitetsbehov som störst. Gymnastiken borde följaktligen vara ett mycket populärt ämne. Inte minst angeläget är att kvalificerad lärarpersonal står till förfogande för simundervisningen, då det är utomordentligt viktigt att barnen bibringas gedigen simkunnighet. Tyvärr är enligt tillgänglig statistik antalet icke simkunniga elever trots viss förbättring oroväckande stort. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär en utredning om möjligheterna för årskurserna 1 t. o. m. 4 att erhålla gymnastikundervisning av lärare som avlagt gymnastiklärarexamen. HANS () ()
mot · FX021398 · 1974-01-26 00:00:00 — av herrar och i om trafikkonsulenter vid länsskolnämndema. En omfattande och effektiv trafikundervisning för barn och ungdom samt en anpassning av trafikförhållanden och trafikföreskrifter så att barnolycksfall i trafiken förebyggs så mycket som möjligt är några viktiga åtgärder för att minska trafikdöd och trafikskador bland barn och ungdom. Dödsolyckorna bland barn i trafiken visade en ökande tendens. 1972 dödades exempelvis 45 barn i åldern i trafiken, medan motsvarande tal var 56 omkomna. I statsverkspropositionen har på skilda ställen upptagits anslag för trafikupplysning som då bl. a. i hög grad vänder sig till barn och ungdom i skolåldrarna. Skolans myndigheter , länsskolnämnderna och skolstyrelserna trafiksäkerhetsverket, och är bland de verk och institutioner som med statsanslag tilldelats uppgifter för trafikupplysning i och över skolorna. I samband med omläggningen till högertrafik skedde en koncentrerad trafikinformation i skolorna. a. tilldelades varje län en deltidsanställd trafikkonsulent, och varje kommun fick statsbidrag till särskilda trafiklärare. I omgångar har resurserna senare uppdelats på de många ovan nämnda verken och institutionerna. Anslagen till personal i skolan, särskilda trafiklärare och de deltidsanställda trafikkonsulenterna vid länsskolnämndema har indragits. Däremot har trafiksäkerhetsverket tilldelats ett ökande antal heltidsanställda konsulenter, f. n. sju stycken, placerade vid verkets kontor i vissa residensstäder. Trots stora ansträngningar från trafikkonsulenterna har den direkta kontakten med skolan och dess befattningshavare inte i önskvärd utsträckning ökat. Det framstår som allt angelägnare att återgå till den ursprungliga modellen för trafikupplysning i skolan, vilken praktiserades vid högertrafikomläggningen. a. trafiksäkerhetsverkets chef har i olika sammanhang stött förslaget att trafikkonsulenterna, såsom i huvudsak pedagogiska konsulenter, borde placeras vid länsskolnämndema. Den angelägna kopplingen till lärarnas fortbildning blev då också lättare att genomföra. Medverkan i trafikundervisningen från polisens sida inverkar i och för sig inte på tilldelningen av trafikkonsulenter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utbyggnad av den regionala organisationsdelen i trafikundervisningen, innebärande att till vaije länsskolnämnd knyts en trafikkonsulent, som har att verka för effektivare trafikundervisning i skolorna.
mot · FX021399 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om yrkesinriktade linjer inom gymnasieskolan. Genom gymnasieskolans införande minskades avsevärt de rent praktiska utbildningsvägar som tidigare genom yrkesskolan stod ungdomar till buds efter genomgången grundskola. Från många håll, vilket framhållits i motioner till såväl 1972 som riksdagar, har denna utveckling beklagats, då den inneburit att praktiskt inriktade elever inte upplever undervisningen inom gymnasieskolans yrkesförberedande linjer som meningsfull. Läroplanerna upptar ett alltför stort inslag av teoretiska ämnen, och långtifrån alla elever har i vare sig håg eller fallenhet för teoretiska ämnen. I utbildningsutskottets betänkande 1972:45 uttalades bl. a. beträffande : Enligt mål och riktlinjer för måste den yttre organisationen och det inre arbetet för skolan formas så, att det blir möjligt för vaije enskild elev att under uppväxtåren med skolans hjälp tillvarata sina anlag och möjligheter att finna studievägar och arbetssätt, som främjar den personliga utvecklingen. Utskottet underströk med hänvisning till denna princip att , då kursplanernas anvisningar ses över, tillmäter de praktiska momenten i skolundervisningen ökad betydelse. Detta uttalande var värdefullt, då det visar en ökad förståelse för en återgång till mera praktiska inslag i undervisningen för de elever som av olika skäl önskar en mera praktiskt inriktad utbildning. Den målsättning som gäller för gäller även enligt läroplanen Lgy 70 för gymnasieskolan. Med anledning därav finns minst lika starka skäl att se över gymnasieskolans yrkesinriktade linjer. Om det av organisatoriska skäl nu är svårt att återinföra rent praktiska linjer, så bör det ändock vara möjligt att av vaije yrkesinriktad linje i gymnasieskolan anordna en variant, som innebär att de allmänna ämnena ersätts av arbetsteknik och yrkesteori. En sådan variant skulle hälsas med stor tillfredsställelse av många ungdomar, och de skulle kunna få en mera näringslivsanpassad utbildning som därigenom skulle underlätta deras möjligheter att erhålla arbete efter avslutad skolgång. Med hänvisning till det anförda får vi hemställa att hos Kungl. Maj:t anhåller om skyndsam utredning samt förslag om inrättande av rent yrkesinriktade varianter inom gymnasieskolan.