ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX02958 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om avveckling av den allmänna arbetsgivaravgiften. Enligt vår bedömning är ytterligare stimulansåtgärder erforderliga för att det svenska näringslivets kapacitet till fullo skall utnyttjas och för att en önskvärd kapacitetsutbyggnad skall komma till stånd. Detta krävs också för att full sysselsättning skall kunna upprätthållas. Åtgärder är vidare nödvändiga för att garantera en tillfredsställande vinstutveckling. Den höga arbetsgivaravgiften är en i hög grad hämmande faktor för det svenska näringslivet. Den typ av bruttoskatt som löneskatten innebär är principiellt olämplig. Den innebär särskilt svåra påfrestningar för arbetsintensiva branscher och inte minst för mindre företag inom servicesektorn samt självfallet för mindre lönsamma företag. Den driver därigenom på strukturomvandlingen inom näringslivet och leder till friställning av arbetskraft. Särskilt i lägen, där det är svårt att sysselsätta den därvid friställda arbetskraften, är detta inte önskvärt. Särskilt orimlig framstår löneskatten och en förebådad höjning av densamma i den situation vi nu har med hög arbetslöshet. I speciellt hög grad får löneskatten negativa konskevenser i avfolkningsregionerna med dessas ofta förhållandevis arbetsintensiva företag. Den är sålunda ägnad att motverka de regionalpolitiska strävandena att åstadkomma en jämnare inkomstfördelning mellan landets olika delar och en bättre befolkningsmässig balans varom alla är överens. bör löneskatten i sin helhet avvecklas. Takten i avvecklingen måste emellertid bli beroende på konjunkturläget och de prioriteringar man gör i fråga om andra också önskvärda skattesänkningar och nya utgiftskrävande åtaganden. Det är dock enligt vår uppfattning angeläget att de olägenheter som löneskatten åstadkommer för näringslivet och sysselsättningen elimineras. En utredning bör ges i uppdrag att undersöka möjligheterna att ge arbetsintensiva företag och/eller branscher en lägre löneskatt och att ta bort den s. k. egenavgiften. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar om en utredning med uppgift att framlägga förslag om en succesiv avveckling av löneskatten enligt de riktlinjer som anges i motionen. () HANS ()
mot · FX02959 · 1974-01-25 00:00:00 — av i Gäddvik m. fl. om en översyn av regleringen av gränshandeln. Om en svensk medborgare går över bron till och köper varor för mer än 100 mark får han eller hon ett kvitto eller blankett att lämna i tullen varefter omsättningsskatten betalas åter till kunden. Det enda som krävs är att man är utlänning, svensk, och genast för ut varor från . Motsvarande regler finns ej om en utlänning, finländare, handlar varor i t. ex. och även i detta fall för varor över . Det talas ofta och med stor känsla om strävan att göra de nordiska ländernas lagstiftning samstämmig. Det förefaller rimligt och möjligt att ge den ömsesidiga gränshandeln likartade villkor i fråga om skattebefrielse vid utförsel av varor liksom för värdet av den varumängd som får inköpas och föras över . Med stöd av det anförda hemställs att måtte begära att Kungl. Maj:t låter verkställa en översyn av gränshandelns regleringar syftande till likartade villkor för den ömsesidiga gränshandeln mellan länder. PER () i Gäddvik () i Holmgården () i Agnäs
mot · FX02960 · 1974-01-25 00:00:00 — av herrar och i om förenkling av arbetsgivarnas uppgiftslämnande m. m. Att förverkliga egna idéer och få bestämma själv över sitt arbete är en vanlig drivfjäder till att starta eget. Få väntar sig att tjäna mycket pengar. Talet om företagare som utsugare bekymrar mångå, och man efterlyser en positivare attityd från samhällets sida. har de nyetablerade företagen blivit färre. För samhället är det väsentligt att företag startas, att idéer till nya eller förbättrade produkter förverkligas och att konkurrensen på marknaden hålls levande. Kraven på företagarna får därför inte bli så höga att nyetableringarna upphör. Man hävdar att det blivit allt svårare att vara företagare. Allt fler krav ställs, handlingsfriheten beskärs och man känner sig osäker om man har något existensberättigande som småföretagare. Mycket tyder på att en mer positiv attityd från samhällets sida till eget företagande och enskilda initiativ skulle kunna spela större roll för att utveckla nyetableringar än subventioner och olika former av ekonomiskt stöd. Litet förståelse kostar så litet men kan bli den avgörande stimulansen för dem som tvekar om de skall våga steget att starta eget. Man säger ibland i företagarkretsar att man saknar samhällets uppskattning och därför överväger att övergå till att enbart vara anställd i någon större firma och därmed slippa mycket extraarbete ofta på obekväm arbetstid för samhällets räkning. Uppgiftslämningen till SCB uppfattas som improduktivt arbete som tar en fruktansvärd tid. Många frågar sig om uppgifterna tjänar någonting till. Naturligtvis är det illa om denna kritiska inställning breder ut sig för mycket bland företagarna. Vad som kan göras från samhällets sida för att underlätta uppgiftslämnandet och inbetalningarna, som är pålagda arbetsgivarna, bör naturligtvis göras. Genom försorg eller på annat sätt borde det undersökas huruvida icke betydande förenklingar kunde genomföras. Därvid vore det önskvärt om alla uppgifter kunde lämnas på samma blankett en gång och de olika avgifterna inbetalas centralt till någon clearingmyndighet, som sedan fördelade medlen till de olika verken. Skulle det trots allt icke visa sig möjligt att genomföra en så pass omfattande rationalisering utan det nuvarande krångliga systemet måste bibehållas bör någon form av ersättning för det administrativa besväret utgå till företagarna för deras servicetjänst åt samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t hemställa om att åtgärder vidtas i syfte att förenkla och rationalisera arbetsgivarnas uppgiftslämnande och avgiftsinbetalning. () () , 74 5864 S
mot · FX02961 · 1974-01-26 00:00:00 — om en rättvisare förmögenhetsbeskattning. skattepaket medförde en individuell beskattning av makars inkomster. borttogs de gamla ortsavdragen, som var gemensamma för makar, och i stället fick varje skattskyldig ett grundavdrag. Beskattningen av förmögenheter sker dock alltjämt efter sambeskattningsprincipen. Den beskattningsbara förmögenheten beräknas gemensamt för makarna och för föräldrar med hemmavarande omyndiga barn gemensamt för föräldrar och barn. I motsats till den gamla sambeskattningen av inkomster som både innebar dubbelt ortsavdrag för makar och en gynnsammare skatteskala vid beskattningen av den sammanlagda inkomsten sker vid beräkning av förmögenhetsskatt inget hänsynstagande till skatteförmågan. Skatten på en viss förmögenhet är densamma vare sig den innehas av en ensamstående eller äkta makar med eller utan barn. Kravet på likformighet och rättvisa inom beskattningen blir därigenom inte tillgodosett. Ett hushåll kan bestå av två ensamstående med en förmögenhet på . Ingen av dem erlägger därvid förmögenhetsskatt. Ett annat hushåll kan bestå av äkta makar med likaså en förmögenhet på vardera . Den årliga förmögenhetsskatten blir för deras del . enligt gällande skatteskala. Inte bara rättviseskäl talar för en ändring av nu gällande bestämmelser utan också kravet på neutralitet från samhällets sida i vad gäller samlevnadsformer. Även beskattningen av förmögenheter synes därför så långt möjligt böra utformas så, att den inte missgynnar äktenskapet i jämförelse med andra samlevnadsformer. En helt individuell beskattning av förmögenheter kan visserligen ses som en naturlig konsekvens av den individuella beskattningen av makars inkomster. En sådan förmögenhetsbeskattning skulle dock i många fall leda till sådana överföringar makar emellan att lägsta möjliga skatt uppnåddes, som andra familjer inte skulle ha sådan möjlighet. Ett enkelt sätt att öka rättvisan och likformigheten mellan ensamstående och gifta vore att i stället låta det skattefria grundbeloppet på . motsvaras av ett skattefritt grundbelopp på . för äkta makar tillsammans. På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderliga ändringar i förordningen om statlig förmögenhetsskatt 11 § 1 mom. Med stöd av ovanstående hemställes att beslutar att för att uppnå större rättvisa mellan ensamstående och gifta vid förmögenhetsbeskattningen öka det skattefria grundbeloppet för makar med eller utan hemmavarande omyndiga barn till .
mot · FX02962 · 1974-01-26 00:00:00 — om vidgad rätt till avdrag för förrättningskostnader vid beräkning av realisationsvinst vid försäljning av fastighet. Vid beräkning av realisationsvinst får avdrag göras för förbättringskostnad eller därmed jämförlig reparations- och underhållskostnad uppräknad med index för år då kostnaderna uppgår till . Det så uppräknade beloppet får då dragas av från första kronan. Om den sålda fastigheten omfattat byggnad huvudsakligen avsedd för bostadsändamål, får dessutom . dragas av för varje kalenderår byggnaden funnits på fastigheten. Ovanstående avdragsregler kan i vissa fall innebära ett missgynnande av försäljning av tomt eller fastighet utan bostadshus, nämligen i de fall förbättringar skett på fastigheten men inte för år räknat överstigit . Därvid får varken göras fast avdrag på . eller avdrag för förbättringskostnaderna de år dessa understigit . Förbättringskostnader på t. ex. . berättigar inte till något som helst avdrag. Skulle däremot förbättringarna ha koncentrerats till ett enda år och då uppgå till , får hela detta med index uppräknade belopp dras av vid beräkningen av realisationsvinst. Enligt vår mening borde vid försäljning av fastigheter som ej omfattar byggnad huvudsakligen avsedd för bostadsändamål avdrag få göras för alla förbättringskostnader, således även då dessa ej uppgått till . För att detta inte skall medföra otillbörliga fördelar i dessa fall gentemot de fastigheter som omfattar bostadshus, vore det rimligt att förbättringskostnader understigande . visserligen får dragas av men inte uppräknas med index. Överstiger förbättringskostnaderna för ett kalenderår . bör i samtliga fall indexuppräkning alltfort ske. På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderlig lagtext. Med stöd av ovanstående hemställes att måtte besluta att vid beräkning av realisationsvinst för fastigheter som ej omfattar byggnad huvudsakligen avsedd för bostadsändamål avdrag också får göras med verkliga kostnaden för förbättringar som för år räknat understiger .
mot · FX02964 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående värderingen vid fastighetstaxering av kraftverk och regleringsdammar. Vid fastighetstaxering höjdes fastighetsvärdena genomgående i förhållandevis stor omfattning. I vad gällde värdena av kraftverk och regleringsdammar hade av vissa av chefen för tillkallade sakkunniga nya anvisningar utarbetats. Dessa ledde till att taxeringsvärdena på vissa kraftverk sänktes i avsevärd grad. Inom exempelvis län sjönk taxeringsvärdena på kraftverken inom länet från 764 milj. kr. vid taxering till 692 milj. kr. De införda värderingsreglerna åstadkom en livlig debatt och protester från många håll. Inte minst kommuner och landsting reagerade mot reglerna, som innebar ett minskat skatteunderlag för dem. Kritiken tog i väsentlig del sikte på det förhållandet att man vid utarbetandet av anvisningarna använt anläggningskostnaderna som grund för värderingen. Kritikerna menade att det i stället borde vara kraftverkens avkastning som skulle vara vägledande för deras värde. I vissa fall fördes besvärsvägen frågan om taxeringsvärdena upp i högre instans, varvid taxeringsvärden som motsvarade nivå kunde uppnås. De nya regler som antagits av års fastighetstaxering och de förslag som utarbetats till anvisningar för värdering av kraftverk och regleringsdammar inför denna taxering innebär i denna fråga ingen förändring i förhållande till reglerna års taxering. Om dessa sålunda skulle tillämpas finns det grundad anledning antaga att de vid fastighetstaxering sänkta värdena på kraftverken skall komma att bestå. Detta innebär en fortsatt reducering av skatteunderlaget för kommuner och landsting i Norrlandslänen. Enligt vår mening bör anvisningarna till fastighetstaxering i här förevarande avseende beakta att en värdering av kraftverk efter anläggningskostnadernas storlek är en ytterst bristfällig metod och att en värdering efter avkastningens storlek ger större underlag för ett korrekt fastighetsvärde. En ytterligare höjning av fastighetsvärdena i allmänhet kan förväntas vid fastighetstaxering. Att taxeringsvärdena på kraftverk generellt sett då skulle komma att ligga på en nivå som till och med kan vara lägre än förefaller mindre rimligt, i all synnerhet om man beaktar det ökade värdet av vattenkraft som rådande energikris medför. Åberopande det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t begär utredning och förslag beträffande anvisningarna för värdering av kraftverk och regleringsdammar i enlighet med vad i motionen anförts. () i Agnäs PER () i Gäddvik
mot · FX02965 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om upphävande av principbeslut om inrättande av ett domstolsverk, m. m. fattade 1972 på regeringens förslag ett principbeslut om inrättande av ett domstolsverk. Inom justitieutskottet (nr 8) reserverade sig representanterna för , och moderata samlingspartiet för avslag. Riksdagsbeslutet fattades efter votering med 155 röster mot 141. Den tvekan, som yppades inför förslaget, hade stöd hos flera viktiga remissinstanser. Principfrågor av grundläggande betydelse aktualiserades, bl. a. om domstolarnas självständighet i den dömande verksamheten. Kritik riktades också mot att ett principbeslut skulle fattas i en så pass grannlaga fråga på ett så bristfälligt underlag som då förelåg. Allmänt framhölls också att stor återhållsamhet måste visas då det gäller att inrätta nya myndigheter och att övertygande skäl inte framkommit i detta fall. Frågorna om verkets lokalisering och om tidpunkten för dess inrättande uppsköts. Beslut fattades 1973 om förläggning till . Förslag hade även framförts i om förläggning till eller till . Tidpunkten för inrättandet har successivt framflyttats. I årets statsverksproposition föreslås en ytterligare framflyttning av tidpunkten till . Regeringsförslaget 1972 hade föregåtts av en utredning (SOU 1971:41) som dragit upp riktlinjer för det nya verkets organisation och uppgifter. riksdagsärende sades endast att utredningsförslaget i sina huvuddrag skulle kunna ligga till grund för verkets slutliga utformning. En ny utredning tillsattes för att närmare utforma den nya myndighetens ställning, organisation och arbetsuppgifter. Denna utredning har ingen parlamentarisk förankring. Flera av de frågor, som återstår att pröva i fråga om ett domstolsverks ställning och funktioner, är ömtåliga och grannlaga. Särskilt gäller detta frågan om formerna för tillsättning av domare. Det framgår klart av remissyttrandena över den första utredningens betänkande. Enligt vår mening kvarstår betänkligheterna inför den tilltänkta nya myndigheten, liksom kritiken mot att ett principbeslut drivits fram i efter partilinjer innan utredningsarbetet avslutats. Det finns starka skäl för att upphäva principbeslut och i stället förstärka den nu pågående utredningen med parlamentariska ledamöter och ge den i uppdrag att överväga frågekomplexet i hela dess vidd. I vart fall bör inga ändringar i fråga om formerna för domartillsättningar övervägas som inte har en bred förankring både inom domstolsväsendet och inom . Dessa frågor bör vila i avvaktan domarutredning. bör givetvis fortsätta att fungera tills den nya utredningen är klar och dess resultat underställts för prövning. Nämnden kan också, i enlighet med riksdagsbeslut, lokaliseras till . Av de skäl som anförts här föreslås att 1. med upphävande av principbeslut om inrättande av en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet anhåller hos Kungl. att därmed sammanhängande frågor blir föremål för förnyad, skyndsam prövning genom en parlamentarisk utredning, 2. tillkännager för Kungl. som sin mening att någon ändring i nuvarande regler för tillsättning av domare inte skall ske års domarutredning slutfört sitt arbete. H. () () ()
mot · FX02966 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om upphävande av Kungl. Maj:ts beslut om indragning av Nedansiljans domsaga. Maj ds beslut skall Nedansiljans domsaga, som utgörs av , och kommuner, upphöra och tingsrättens domkrets förenas med domkretsen för . som redan nu är mycket stor är uppenbarligen inte i behov av något tillskott för att utgöra en rationell arbetsenhet. Nedläggningen av Nedansiljans tingsrätt kommer att medföra en viss försämring av servicen för befolkningen i det vidsträckta område som domsagan omsluter. Arbetsstyrkan på tingsrättens kansli i uppgår till 25 personer. För blir därför nedläggningen av tingsrätten mycket kännbar. Tingsrätten har i tingshuset i utomordentligt trivsamma arbetslokaler som befinner sig i mycket gott skick. Befolkningsutvecklingen inom Nedansiljans domsaga som under en följd av år varit negativ har åter börjat vända uppåt. Många är övertygade om att denna trend inte är tillfällig utan kommer att stå sig och måhända ytterligare förstärkas i det postindustriella samhälle som börjar ta form. Allom bekant är också att särskilt Siljansbygden är en utpräglad turistort och att begivenheter av olika slag med stor publiktillströmning året runt anordnas i och . Självfallet medför dessa förhållanden ökade arbetsuppgifter för rättsväsendet. Mot bakgrund av det anförda anser vi inte att det kan vara motiverat att lägga ned Nedansiljans tingsrätt. Från lokaliseringssynpunkt ter sig bibehållandet av tingsrätten i hög grad önskvärt, särskilt som redan tidigare drabbats hårt av statliga koncentrationsåtgärder. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär att beslutet om upphörande av Nedansiljans domsaga måtte upphävas. H. () () ()
mot · FX02968 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av frigångshem för kvinnor intagna på kriminalvårdsanstalt. De få kvinnor som i vårt land döms till frihetsstraff omhändertas på fångvårdsanstalten . Anstalten har cirka 65 slutna och 36 öppna platser. Den är delvis inrymd i en ombyggd, äldre slottsbyggnad. För intagna i öppen vård disponeras två avdelningar inom anstaltsområdet. Härutöver disponeras ett antal platser på den närbelägna skyddstillsynsanstalten Båtshagen. Frågan om de kvinnliga intagnas problem diskuterades rätt ingående av justitieutskottet i samband med behandlingen av kriminalvårdsberedningens förslag. Utskottet anförde att det med hänsyn till klientelets ringa antal inte syntes realistiskt att tänka sig särskilda lokalanstalter för kvinnor. Å andra sidan anförde utskottet är det självklart att dessa har samma behov av och bör ha samma rätt till anstaltsplacering i närheten av hemorten som manliga intagna. Olika lösningar kan tänkas. En lösning kan vara att dels inrätta särskilda avdelningar för kvinnor vid vissa lokalanstalter, dels utnyttja särskilda frigångshem som lokalanstalter för kvinnliga intagna. Utskottet förutsätter att frågan blir föremål för särskilda överväganden i den fortsatta planeringen. Framställningar från Hinsebergsledningens sida cm något eller några öppna annex, eventuellt i form av frigångshem med placering i storstadsregionerna , eller , har framförts praktiskt taget sedan Hinsebergs tillkomst. Även om ett genomförande av det av justitieutskottet framförda förslaget om att vid vissa lokalanstalter inrätta särskilda avdelningar för kvinnor kommer att genomföras, torde det enligt min uppfattning också finnas behov av renodlade frigångshem som en övergångsform till utskrivning. Vid justitieutskottets besök i framhölls att det mest angelägna önskemålet vore ett frigångshem i närheten av vardera och . Vi föreslår därför att Kungl. Maj:t får i uppdrag att utarbeta och för framlägga förslag om inrättandet av dylika frigångshem. Åberopande det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär förslag om inrättande av två frigångshem för kvinnliga intagna, ett i närheten av och ett i närheten av . () () L. () i , 74 5865 S
mot · FX02969 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om rätt för övervakningsnämnd att anlita postverket för särskild postdelgivning. I delgivningskungörelsen anges i 4 § att de myndigheter som finns upptagna i bilaga 2 till kungörelsen får anlita postverket för särskild postdelgivning. I förteckningen finns övervakningsnämnd icke angiven, och nämnden saknar således möjlighet att använda särskild postdelgivning. arbete skulle underlättas och effektiviteten avsevärt öka, om nämnden ägde rätt att i ärende som den handlägger delge den dömde medelst särskild postdelgivning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. anhåller att övervakningsnämnd upptas i förteckning över myndigheter som får anlita postverket för särskild postdelgivning (bilaga 2 till delgivningskungörelsen). () ()
mot · FX0297 · 1974-01-17 00:00:00 — om slopande av sekretesskyddet för handlingar i besvärsmål rörande reklamskatt. Enligt 29 § förordningen om skatt på annonser och reklam (reklamskatteförordningen) skall på ansökan av den som bedriver eller ämnar bedriva verksamhet som medför skattskyldighet till reklamskatt, om tillgänglig utredning det medger, efter hörande av en till verket särskilt knuten meddela s. k. förhandsbesked huruvida annons eller reklam är skattepliktig liksom i fråga om sökandes skattskyldighet eller om sökandes rätt till återbetalning av reklamskatt. Besvär över beslut beträffande förhandsbesked upptas och prövas enligt samma paragraf av regeringsrätten. I 17 § tredje stycket lag om inskränkning i rätten att utbekomma allmänna handlingar (sekretesslagen) stadgas att handlingar i ärende angående sådant förhandsbesked som enligt vad därom särskilt är stadgat kan meddelas i taxerings- eller skattefrågor inte utan samtycke av den som sökt beskedet får utlämnas till annan tidigare än från handlingens datum. Jag anser att starka skäl talar för att man vid ett reklamskatteärendes behandling i regeringsrätten inte skall sekretessbelägga detta. Ofta är de motiv som den klagande anför sådana att det bör vara en fördel om han sprider dem till allmän kännedom. Eftersom dessa domar ofta blir prejudicerande kan det vara värdefullt att man får tillfälle till en allmän debatt i dessa frågor. Med anledning av vad som ovan anförts hemställer jag att i skrivelse till Kungl. Maj:t beslutar att handlingar i ett reklamskatteärende som anförs till regeringsrätten icke skall sekretessbeläggas. 3 sami Nr 97-104