ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX021258 · 1974-01-01 00:00:00 — om ratificering av angående förebyggande av stöld av konstskatter, m. m. Det har gått en våg av konststölder över . försvann en av konstmuseums verkliga dyrgripar, en tavla av , värderad till en å två miljoner. Den hade skurits ut ur ramen så vårdslöst att en bred remsa blev kvar av målningen och endast halva begynnelsebokstaven i signaturens förnamn kom med. Om möjligt ännu allvarligare än den plundring av arkeologiska fyndplatser som pågått och pågår i , , Camerun och många andra . Finns det någon gräns för vad plundrare kommer att stjäla, när konstinköp har blivit en av de mest lukrativa investeringarna och plundring av arkeologiska fyndplatser har blivit världsomfattande? undrade en konstkritiker i . Han nämnde som exempel en konsthandlare i som specialiserat sig på för-columbiansk konst och investerade i att bygga ett flygfält för att kunna bortföra en hel tempelfasad från en ruin från mayaepoken i . När de mexikanska myndigheterna krävde att få tillbaka den bortrövade fasaden, krävde konsthandlaren att få tillbaka de han investerat i flygplatsen. i köpte för en etruskisk vas som enligt de italienska myndigheterna hade grävts upp och illegalt förts ut ur . Kambodjanska reliefer och skulpturer, som brutits loss från de berömda templen i efter statskuppen och militära invasion , uppges ha förekommit på den internationella konstmarknaden. s 16:e generalkonferens antog i en konvention för förebyggande av olaga import, export och stölder av antikviteter och andra kulturföremål, Convention on the means of prohibiting and preventing the illicit import, export and ownership of cultural property. hade gjort invändningar mot den föreslagna konventionstexten. När det slutliga förslaget presenterades vid generalkonferensen hade de svenska synpunkterna inte beaktats, varför i likhet med övriga nordiska stater lade ner sin röst. Konventionen röstades igenom med stöd av bl. a. u-ländemas röster. har konventionen biträtts av bl. a. , , , , , , , , , och . Inga åtgärder har vidtagits för en svensk ratificering av konventionen, vilket jag finner vara en allvarlig försummelse mot bakgrunden av den hänsynslösa plundring och kommers som är ett hot mot särskilt de underutvecklade ländernas historiska monument och andra Dessa är hela mänsklighetens. Med hänvisning till det anförda föreslår jag att hos regeringen hemställer att för förebyggande av olaga import, export och stölder av antikviteter och andra kulturföremål bör ratificeras utan ytterligare dröjsmål. GOTAB 74 5923 S 1974
mot · FX021260 · 1974-01-26 00:00:00 — om översyn av bestämmelser om vittnesed och domared. I sitt slutbetänkande (SOU 1972:36) Samhälle och trossamfund tog beredning om stat och kyrka upp frågan om vittnesed. I praktiken torde bestämmelser om vittnesed och sanningsförsäkran tillämpas så, anförde beredningen (s. 100), att det ankommer på vittnet att självt ta initiativ för att få avlägga sanningsförsäkran. Beredningen sade sig finna det väsentligt att lagen omformuleras, så att det klart framgår att här är fråga om två likvärdiga alternativ. Beredningens förslag beträffande den framtida gestaltningen av förhållandet mellan staten och har lagts åsido. Frågan om en omarbetning av bestämmelserna om edsavläggelse, så att en från religionsfrihetssynpunkt mera tillfredsställande ordning kommer till stånd, har emellertid inget direkt samband med hur förhållandet mellan staten och kyrkan skall vara utformat. En sådan omarbetning bör därför aktualiseras utan dröjsmål. I det sammanhanget finns det skäl att från samma principiella utgångspunkt uppmärksamma också bestämmelser om domared, vilka inte särskilt berördes i beredningens betänkande. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t anhåller om en översyn av bestämmelser om vittnesed och domared.
mot · FX021262 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående minimigränsen för bolags aktiekapital. För att inte hämma ett redan lågt nyföretagande bör risktagarens ansvar begränsas och inte inkludera hem och personligt lösöre. Den lägsta gränsen för aktiekapital bör därför sänkas från . Aktiebolagsformen bör således stå öppen även för mindre företag och eventuellt med särregler för dessa. Det är nämligen till stor fördel att företag oavsett storlek kan röra sig inom en och samma företagsform och därigenom dessutom ha endast en central registreringsmyndighet. Eftersom aktiekapitalets storlek även är kopplad till avkastningens storlek är det för åtskilliga mindre företag direkt olämpligt att ha en kapitalstorlek på ett så högt belopp som , vilket i vissa fall kan ge en obefintlig avkastning och således från aktieägarnas synpunkt vara otillfredställande. Ett aktiekapital på . är mer lämpligt och kan också ge en rimlig avkastning. Med stöd av det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställer om sådan ändring av aktiebolagslagen att lägsta tillåtna aktiekapital skall vara . () () () () ()
mot · FX021264 · 1974-01-26 00:00:00 — av herrar i och Josefson om vidgad rätt till dispens från låneförbud i aktiebolagslagen. beslut om vissa förändringar i aktiebolagslagen trädde i kraft med bl. a. en höjning av minimigränsen för aktiekapitalet från . Även om den beslutade lagändringen är motiverad med bl. a. ett behov av ökad trygghet för anställda samt större säkerhet för samhälle och andra borgenärer kommer densamma i vad avser nybildade bolag och förväntade krav på tidigare registrerade bolag att vålla många företagare problem av ny art. Speciellt gäller detta aktiebolag som bildats före den nya lagens ikraftträdande och som före utgången av 1978 genom fond- eller nyemission måste höja sitt aktiekapitel. De som ej höjer aktiekapitalet får välja mellan att övergå till annan företagsform utan likvidation, vanligen enskild firma, handelsbolag eller kommanditbolag eller att likvideras. Den dominerande associationsformen inom svensk industri och annan näringsverksamhet är aktiebolag. fanns ca 125 000 inregistrerade aktiebolag. Av dessa var ca 43 000 vilande bolag utan anställda, 82 000 företag är således rörelsedrivande företag. Enligt tillgänglig statistik har av dessa 65 000 bolag ett medelaktiekapital på . Man kan räkna med att ett betydande antal av de 65 000 rörelsedrivande bolagen kommer att byta företagsform, i första hand beroende på att det för dessa saknas anledning att binda . Man kan också räkna med att många bolag på olika sätt kommer att klara den föreskrivna aktiekapitalshöjningen. För många mindre bolag, särskilt enmansägarföretagen, kommer det emellertid att vara förenat med betydande svårighet att inom loppet av kanske tiofaldiga aktiekapitalet. Många företagsägare saknar förutom tillgångar i företaget privata belåningsbara tillgångar, och rörelseresultatet i deras företag är inte sådant att det medger ett ägaruttag som efter skatt är så stort att det möjliggör den erforderliga aktiekapitalshöjningen till och med . Dessa företag blir därför tvingade att övergå till en annan associationsform eller avregistreras, om kapitalanskaffningen inte underlättas. Genom övergång till annan associationsform förlorar företag aktiebolagsformens fördelar, vilket kan inverka hämmande på företagets utveckling. För att en erforderlig höjning av aktiekapitalet skall kunna genomföras bör låneförbudet i 75 a § aktiebolagslagen övergångsvis mildras så, att där avsedda personer kan utnyttja företagets tillgångar som kreditsäkerhet för upptagande av penninglån med en längsta amorteringstid av . Länsstyrelserna bör därför ges möjlighet att i nu avsedda fall meddela dispens från låneförbudet. För prövning i varje enskilt fall förutsättes länsstyrelserna anlita företagarföreningarnas kompetens. Erforderlig lagtext bör utarbetas av lagutskottet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar om ändring i dispensreglerna i 75 b § aktiebolagslagen i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · FX021265 · 1974-01-26 00:00:00 — av herrar Lidgård och Schött angående tillämpningen av permutationsrätten. Rätten att förändra regler för donationer och stiftelseurkunder av olika slag, permutationsrätten, har reglerats genom en särskild permutationslag (1972:205). I denna har angivits under vilka omständigheter sådana bestämmelser kan ändras. Vid lagens tillkomst utsädes att man icke åsyftade någon ändring i den praxis som tillämpats tidigare. På vissa områden har emellertid permutationsrätten kommit att brukas mycket längre än som ursprungligen varit avsett. Särskilt beträffande donationer till skolväsendet har Kungl. Maj:t genom kungl, brev givit mycket vidsträckta bemyndiganden till lokala skolmyndigheter att dra in stipendie- och premiefonder vid de s. k. avvecklingsskolorna. Alla dylika fonder har sammanslagits i stora enheter, där de olika individuella syftena med fonderna i och för sig mycket väl kunnat tillgodoses även under nya förhållanden, trots att just den skola till vilken fonden en gång skänkts gått upp i grundskola eller gymnasieskola på orten. På detta sätt har donatorernas ändamål med sina donationer satts åsido i mycket stor omfattning inom hela skolväsendet. I realiteten har permutationsrätten använts på sådant sätt att skolmyndigheterna kunnat använda donationsmedlen efter eget gottfinnande. Alla de olika ändamål som donatorerna velat gynna har ansetts inneslutna i några få svepande formuleringar. Som exempel kan nämnas Kungl. Maj:ts stadgar för De kommunala flickskolornas minnesfond i i vilken alla de stipendiefonder som funnits i uppgått utan möjlighet att vidare tillgodose de olika specialändamål som de ursprungliga fonderna avsett att gynna. Från finns exempel på att en fond donerad för att ge stidpendium till dem som utmärkt sig i svensk uppsatsskrivning i stället användes att anlägga en fotbollsplan för skolan. Exemplen kan mångfaldigas. För att få en överblick över vad som egentligen skett på detta område borde en undersökning göras av hur permutationsrätten, vilken Kungl. Maj:t delegerat ned till olika statliga och kommunala myndigheter utan den sakkunskap som permutationsbeslut i och för sig kräver, i verkligheten tillämpats. Enklast kan denna undersökning företagas av revisorer. resultat framlagts för , får närmare överväga vilka åtgärder undersökningen kan ge anledning till. Under hänvisning till det anförda hemställes att måtte uppdraga åt sina revisorer att utarbeta en översikt över hur permutationsrätten använts beträffande skolornas stipendie- och premiefonder. H. ()
mot · FX021266 · 1974-01-26 00:00:00 — om ändring av bestämmelserna rörande secundosuccession. Enligt nu gällande bestämmelser i och äger den ene efterlevande i äktenskap utan barn rätt att fritt disponera dödsboets tillgångar om detta inte uppgår till högre värde än fyra gånger gällande basbelopp. I princip är dessa regler enligt min mening helt riktiga och socialt väl motiverade. Lagens bestämmelser innebär att i sådana fall endast den sist avlidnes arvingar ärver hela kvarlåtenskapen av båda makarnas efterlämnade tillgångar, medan den först avlidne kontrahentens arvingar står helt utan arvsrätt. Denna regel ter sig inte särskilt rättvis om makarnas dödsfall inträffar under en kort tidrymd. Det kan dessutom konstateras att lagens bestämmelser skapat svårigheter och slitningar mellan arvsberättigade och icke arvsberättigade släktingar till de avlidna. Enligt min mening bör lagtexterna i dessa sammanhang kompletteras med en bestämmelse som fastställer att i äktenskap utan barn, där båda makarna avlider inom av , skall boets tillgångar delas lika mellan båda de avlidna makarnas arvingar efter samma grunder som stadgas för dödsbo där tillgångarna uppgår till högre belopp än fyra gånger gällande basbelopp. På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta förslag till ändrad lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar om sådan ändring av gällande lagar att i äktenskap utan barn, där makarna avlider inom av och där boets tillgångar understiger fyra gånger gällande basbelopp, boets tillgångar delas lika mellan båda de avlidna makarnas arvingar efter samma grunder som stadgas för dödsbo där tillgångarna överstiger fyra gånger gällande basbelopp. () i Heden 3 sami Nr 1266-1271
mot · FX021267 · 1974-01-26 00:00:00 — angående skyddet för konsumenter vid köp av egnahem. Konsumentköplagen slår fast vissa grundläggande rättigheter som en konsument alltid skall ha när han från näringsidkare köper varor som är avsedda huvudsakligen för eget bruk. Lagen rör i första hand köparens rättigheter mot säljaren. Lagen behandlar emellertid också hans ställning i förhållande till varans tillverkare, särskilt kreditgivare och annan med vilken han kan komma i rättslig förbindelse på grund av köp. Lagen innefattar inte någon fullständig reglering av alla frågor rörande konsumentköp. I lagen finns en särskild regel som hindrar säljaren att genom ett förbehåll att varan säljs i befintligt skick undgå allt ansvar för varans beskaffenhet. Lagen behandlar också frågan om säljarens ansvar för vilseledande uppgifter om varans beskaffenhet eller användning. Säljaren ansvarar inte bara för uppgifter som lämnas vid köpetillfället utan också för uppgifter i reklam beträffande varan, t. ex. i en annons. Kan den vilseledande uppgiften antas ha inverkat på köpet skall varan anses behäftad med fel. Ansvaret kan under vissa omständigheter gälla även uppgifter från andra personer, t. ex. tillverkaren. Konsumentköplagen gäller emellertid ej vid köp av egnahem. Köpet av den egna fastigheten är i regel det viktigaste köp en familj gör. Köpet och de därmed förenade ekonomiska villkoren kommer i de flesta fall att helt styra familjens ekonomiska situation. Särskilt är detta fallet när en barnfamilj köper ett egethem. som familjen har de största kostnaderna för barnen får man de största utgifterna för bostaden. Nuvarande lagstiftning ger i princip konsumenten ett större skydd och ett bättre stöd vid köp av en dammsugare eller en köksmaskin än av ett egethem. I proposition 1973:138 (konsumentköplagen) har föredragande statsrådet sagt att lagstiftningen motiveras av sociala skyddssynpunkter. Detta synsätt borde också leda till att man nu undersökte möjligheterna att stärka konsumentens ställning i samband med köp av egethem. Ett alldeles speciellt förhållande kan uppkomma när en familj köper en fastighet och kontrakt skrivs innan huset är uppfört. I kontraktet görs i allmänhet förbehåll för kostnadsökningar enligt SCB s index. I de fall då indexkostnaderna blir höga kan köparen komma i en helt omöjlig situation. Om inte det statliga lånet höjs, som en följd av indexhöjningen, kan köparen tvingas söka banklån med ganska kort amorteringstid. Resultatet blir en kraftigt stegrad boendekostnad, som i många fall helt kan förstöra familjens ekonomi. Småhusbyggandet har ökat, och i många fall har man lyckats pressa priserna ned till en sådan nivå att allt större grupper i samhället får möjlighet att även välja ett egethem som boendeform. En följd av detta blir också att äldre egnahem i allt storrå utsträckning kommer att försäljas. I detta läge borde det vara en angelägen uppgift att söka skydda och stärka konsumentens ställning vid köp av egethem. Med hänvisning till det anförda hemställs att anhåller att Kungl. Maj:t överväger hur man skall stärka skyddet för konsumenter i samband med köp av egnahem. () () 1* 1974.
mot · FX021268 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om vidgad rätt till ersättning för skador inom sjukvården. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1974:1342 hemställs att beslutar att som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts om utredning av möjligheterna att utvidga rätten till skadestånd vid skador som har direkt samband med sjukvården. () ()
mot · FX021270 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om utvidgning av den svenska FN-delegationen. På en lång rad områden inom det svenska samhället görs aktningsvärda försök att åstadkomma jämlikhet mellan män och kvinnor. På det internationella planet verkar i första hand en rad kvinnoorganisationer för att förbättra kvinnans ställning i olika delar av världen. Ett led i strävandena att påskynda denna utveckling i vårt land var skapandet av delegationen för jämställdhet mellan man och kvinna. Delegationens verksamhet har avsatt vissa positiva resultat men arbetet är långt ifrån fullbordat. För att arbetet i dessa hänseenden inte skall ske vid sidan av verksamheten på det internationella planet vore det värdefullt om svenska kvinnorepresentanter mera kontinuerligt kunde följa arbetet på det internationella planet, i första hand inom . Rimligt vore att minst en representant för svenska kvinnoorganisationer, som medlem i den svenska FN-delegationen, finge följa arbetet i FN och i dess olika organ. ingår i den norska FN-delegationen en representant för de norska kvinnoorganisationerna. För svenskt vidkommande kan en svårighet vara att de svenska kvinnoorganisationerna inte har ett nationellt samarbetsorgan som kunde ansvara för valet av representant. I är det de norska kvinnoförbundens samarbetsorgan, Norske Kvinners Nasjonalråd, som utser kvinnorepresentanten i den norska FN-delegationen. Lika angeläget vore att också de svenska ungdomsorganisationerna gavs samma möjligheter till direkt insyn i FN-arbetet genom att också de finge möjligheter att representeras i den svenska FN-delegationen. Urvalsproblemet är här lättare eftersom ungdomsorganisationerna är samlade i Ungdomsorganisationers landsråd. Avsikten är givetvis att representanterna på olika sätt, genom förbundens press, vid kurser och konferenser etc., skall föra informationen och erfarenheterna vidare inom respektive organisationer. Med en sådan utvidgning av representationen skulle ökade möjligheter skapas till vidare information och vidgad förståelse för internationella problem bland stora grupper av vårt folk. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att uppmanar Kungl. Maj:t att överväga och inkomma med förslag till en utvidgning av den svenska FN-delegationen med representanter för svenska kvinno- och ungdomsorganisationer. H. ()
mot · FX021272 · 1974-01-01 00:00:00 — av m. fl. om stöd till Cambodjas nationella enhetsregering, GRUNC. I de befriade områdena av Cambodja har befrielserörelsen, , trots flygvapens massiva bombningar till augusti , utvecklat undervisning, hälso- och sjukvård och övriga samhälleliga verksamheter. få återstående fästen ligger som öar i det befriade området och även i dessa öar är dess maktställning så underminerad att den redan skulle ha störtats om inte befrielserörelsen hållits tillbaka av omtanken om städerna och civilbefolkningen. Man har fruktat att och övriga ockuperade städer då skulle undergå samma öde som städerna i den befriade zonen, dvs. raderas ut av bombflyget. har Cambodjas nationella enhetsregering, GRUNC, samlats i den befriade zonen efter att förut delvis ha varit i exil. I de befriade områdena finns givetvis ett stort behov av bistånd från utlandet. Byar och städer har förstörts under bombmattorna. Materiella hjälpinsatser från skulle tillsammans med bistånd från andra länder bidra till en snabb återuppbyggnad och en snabbare utveckling av ekonomin, hälso- och sjukvården, undervisningen och övriga samhälleliga funktioner. Med hänvisning till det anförda hemställs att under III huvudtiteln (prop. 1974:1, bilaga 5) anvisar 50 milj. kr. till Cambodjas nationella enhetsregering (GRUNC). (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FX021277 · 1974-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om avbrytande av de diplomatiska förbindelserna med Republiken . om , som undertecknades , har inte inneburit fred för de berörda delarna av . Kriget har endast ändrat karaktär. Enligt vissa uppgifter har fler människor dödats än före tillkomst. Det är en utomordentligt viktig uppgift för att delta i återuppbyggnadsarbetet och bistå med humanitär hjälp till de krigshärjade områdenas befolkning. Men det räcker inte. måste också fortsätta den internationella opinionsbildningen mot kriget i . Kränkningarna av är otaliga och kontrollmöjligheterna mindre . En av parterna som undertecknat har uppenbarligen ett direkt intresse av den nuvarande utvecklingen, nämligen Saigon-regimen. Den saknar folkligt stöd och dess enda möjlighet att sitta kvar vid makten är att, med stöd av resurser och rådgivare, föra kriget vidare och hindra att allmänna val hålles. förföljer, isolerar och fängslar man de vietnameser som inte delar juntans åsikter. Det är ett faktum att Saigon-sidan direkt saboterar avtalet och minst lika mycket som undertrycker vietnamesernas rätt att själva avgöra sin framtid. I denna groteska situation kan det inte vara rimligt att , vars sympatier för det vietnamesiska folket aldrig dolts, fortfarande formellt har diplomatiska förbindelser med Saigon-regimen, hur nedfrusna dessa än må vara. kan aldrig återupprätta normala förbindelser med en regim som så grovt brutit mot all mänsklighet, oavsett hur mycket den behärskar av det sydvietnamesiska territoriet. måste bryta de nedfrusna diplomatiska förbindelserna med förtryckarregimen i . Så länge det funnits något hopp om ett fullföljande av , med bl. a. dess bestämmelser om bildande av ett nationellt råd med representanter för olika grupper i och om att allmänna val skulle organiseras, har det funnits vissa skäl för att vänta med ett svenskt erkännande av PRR. I den nu pågående krigsutvecklingen förändras emellertid bedömningsgrunderna snabbt. I en situation där fredsavtalet helt saknar värde och dessutom avsiktligt saboteras av Saigon-juntan måste ta initiativ till en internationell aktion till stöd för befolkningen i de PRR-behärskade områdena, inklusive ett erkännande av dess regering. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t hemställer att de formella diplomatiska förbindelserna med Saigon-regimen bryts, samt att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts om erkännande av PRR. () () , , 74 5926 S
mot · FX021280 · 1974-01-26 00:00:00 — av i m. fl. angående förföljelse av religiösa grupper i . Det är välkänt att de sovjetryska myndigheterna bryter mot de regler om frihet för individen som vi i Västerlandet uppfattar som självklara och som återfinns i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna. Detta gäller författare, som Nobelpristagaren , samhällskritiker som , och olika företrädare för kristna och judiska trosbekännelser. Det är allmänt känt runt om i världen att den och i många sammanhang ger uttryck för sin uppfattning om brott mot vad regering respektive riksdag anser vara ett riktigt handlande i skilda hänseenden. Det skulle därför uppfattas som förvånande om inte även på lämpligt sätt ger sin mening till känna om den förföljelse mot olika religiösa grupper som sker i . Med stöd av vad ovan anförts hemställs att uttalar att Kungl. Maj:t bör söka finna lämpliga former att förbättra situationen för sådana religiösa grupper i och i andra delar av världen för vilka läget inger anledning till oro. () i Agnäs () () L. () i