mot · FX021325 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till Bidrag till Länkrörelsen. De frivilliga insatserna med syfte att hjälpa personer med sociala problem och därmed också dem som har problem med alkohol och narkotika har markant ökat . Här behöver endast erinras om ungdomens engagemang. Kyrkornas och samfundens ungdom utgör härvidlag ingalunda något undantag. I olika former har man satsat betydande ekonomiska och personella resurser på hjälparbete bland dem som har problem med alkohol och narkotika. Det har lyckats De kristna samfundens nykterhetsrörelse DKSN att i betydande grad samla och kanalisera in detta intresse och engagemang på gemensamma, konkreta arbetsuppgifter. Detta faller sig helt naturligt på grund av att DKSN är ett samarbetsorgan för arton kyrkor och kristna organisationer och deras ungdomsorgan, vilket gör att kommunikationsfrågorna inte är något problem och att man har kontaktpunkter i alla tätorter i landet. DKSN:s insatser på hithörande område går under namnet , en förkortning av Rådgivning och hjälp I Alkohol- och narkotikafrågor. Namnet beror på att verksamheten började som en rådgivande verksamhet. Arbetet har dock växt ut till att innefatta, förutom rådgivning i alkohol- och narkotikafrågor, även gemenskapsfrämjande åtgärder av stor bredd, sociala hjälpåtgärder, uppsökande verksamhet m. m. bland dem som har problem på detta område. Det må också nämnas att arbetet sker i god samverkan med respektive kommuners sociala organ och utan att inkräkta på deras verksamhetsområde. expanderar synnerligen starkt. var elva RIA-enheter i arbete (, , , , , , , , , och ), arton, alltså sju nya (, , , , , och ). I den sistnämnda kommunen verkar i samarbete med i , som därigenom fått en större ekumenisk bredd. Bland de kommuner som är aktuella i planeringen att få RIA-arbete kan nämnas , , , och . Under det verksamhetsår som slutade hade vid samtliga dåvarande RIA-enheter inrapporterats 28 549 besök för personlig, konfidentiell rådgivning, vidare 385 gemenskapskvällar eller s. k. öppna RIA-kvällar. Det genomsnittliga besöksantalet vid dessa torde ligga omkring 60 per kväll. Deltagarna bjuds vid dessa på kaffe/te och smörgås eller annan enkel måltid. medverkar sång- och musikgrupper från församlingarna. En rätt omfattande familjeterapeutisk verksamhet pågår även. Ett betydande antal weekend-familjer tar emot gäster med alkohol/narkotikaproblem under veckosluten. Andra tar emot gäster , inte sällan . En varaktig gemenskap mellan respektive hem och deras gäster blir ofta en naturlig följd av dessa båda varianter av den familjeterapeutiska verksamheten. Det säger sig självt att den hemkänsla och medmänsklighet som möter gästen med de aktuella problemen verksamt bidrar till att återge honom tron på sig själv och att känna människovärde och därmed också underlättar återanpassningen till ett normalt samhällsliv. Det är ju ofta känslan av ensamhet och utstötthet ur samhällsgemenskapen som är grundorsaken till problemen med bruksgiftema. Med framgång har också prövats vintersportläger för familjer och liknande arrangemang . En del av här beskriven verksamhet befinner sig fortfarande på experimentstadiet men börjar med hänsynstagande till gjorda erfarenheter att få allt fastare form. I arbetet ingår även en betydande uppsökande verksamhet. Därvid samarbetar anställd personal med ett mycket stort antal frivilliga, vilka här liksom i alla andra RIA-sammanhang arbetar helt utan ersättning men kanske ofta med personliga ekonomiska insatser. Även antalet hembesök är betydande. Vid en RIA-enhet uppgick dessa till 1 778, gjorda av tre anställda. Därtill kommer alla hembesök som de frivilliga medarbetarna gjort. Även om siffrorna kan variera, så är förhållandena i stort likartade vid så gott som samtliga RIA-enheter. De frivilliga medarbetarnas betydelse för RIA-arbetet har här ovan antytts i flera sammanhang. Antalet frivilliga är också betydande på samtliga RIA-enheter. De är, förutom vad som sagts beträffande ekonomiska bidrag och hembesök samt familjeterapi, även behjälpliga beträffande många praktiska uppgifter såsom vid de tillfällen då servering förekommer, med lokalvård, tillsyn av kläder som fått för att hjälpa dem som är i akut behov härav m. m. Därtill kommer deras medverkan med sång och musik och andra programinslag, bl. a. vid gemenskapskvällarna. Utan dessa många frivilliga medarbetare skulle RIA-arbetet inte kunna bedrivas så effektivt och med så relativt låga kostnader som fallet nu är. Det kan vara av intresse att påpeka att såväl bland de anställda som bland de frivilliga medarbetarna finns ett betydande antal, som tidigare haft avsevärda alkohol/narkotika-problem och som aktivt arbetar för att hjälpa andra som är i liknande situation som de själva tidigare varit i. Trots de frivilliga medarbetarnas osjälviska insatser, kollekter och andra bidrag från församlingar och kristna organisationer samt gåvor från enskilda har mycket stora ekonomiska problem, vilket till stor del beror på den snabba expansionen. Det är heller inte lätt att säga nej, då man vet att behovet av hjälp är så stort och intresse visas på olika orter att antingen utvidga eller nystarta RIA-arbete. Särskilt i initialskedet men även senare är DKSN som huvudman för i behov av ekonomiska bidrag utöver här angivna finansieringsvägar. Detta torde även framgå av att de budgeterade utgifterna för samtliga RIA-enheter uppgår till , varav en tredjedel är kalkylerade bidrag från landsting och kommuner. Detta innebär att . måste insamlas på frivillig väg, såvida inte ytterligare samhällsstöd kan erhållas. Det finns skäl att antaga att det stöd som samhället ger till frivilligt arbetande organisationer ger ett formerat utbyte i avsevärt ökade insatser och påvisbara resultat. Därpå tyder också vad dåvarande vice ordf. i (), , sade då hon representerade SUR vid en konferens i Nybropaviljongen i på tal om ungdomsorganisationernas användning av det statsanslag, som SUR fördelat: Det är fantastiskt att se vad fem miljoner kan bli till, när organisationerna får ta hand om dem. Det finns goda belägg för att samma är förhållandet, och i än högre grad, beträffande de bidrag som samhället ger till det frivilliga arbetet för att ge råd och hjälp åt alkohol- och narkotikaskadade människor. Då DKSN:s RIA-arbete, som framhållits, är i stark expansion och önskemålen från många håll om startande och utbyggnad av RIA-arbetet är svåra att tillgodose med önskvärd ekonomisk stabilitet utan ett rejält tillskott till riks-DKSN för ändamålet, är det angeläget att staten bidrager med ett belopp i storleksordningen . till detta arbete. Insatta på detta sätt motsvarar dessa pengar en besparing av samhällskostnader för denna sociala sektor på tre å fyra gånger denna summa - kanske mera i enlighet med vad erfarenheterna visar. Reglerna för anslagsgivning från bör också ändras så att bidrag via riks-DKSN till expansion av RIA-arbetet kan ske även på de ställen där respektive kommun ger ekonomiskt stöd vartill statsbidrag utgår. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att måtte besluta 1. att anslaget för /75 för under titeln , Bidrag till Länkrörelsen m. m., räknas upp med . till 4,4 milj. kr. samt att ur detta anslag anvisas . till DKSN för utbyggnad av RIA-arbetet med råd och hjälp till människor med alkohol- och narkotikaproblem, 2. att bidrag kan ges utan de inskränkningar, som berörts i slutet av motionen, och att erforderliga anvisningar härför utfärdas. () i Agnäs