mot · FX021142 · 1974-01-26 00:00:00 — Departementschefen har i huvudtiteln medgivit, att investeringsviljan inom stödområdet under innevarande budgetår varit större än tidigare men vill betrakta detta som en engångsföreteelse. Investeringsviljan förändras med konjunkturerna givetvis även inom stödområdet. Men den uppgång som inträffat för stödområdet bör tillmätas större betydelse än av endast en konjunkturföreteelse. Inte minst bör framhållas, att tecknen på en befolkningsmässig stagnation i storstadsområdena och viss återhämtning i skogslänen motiverar en vidgning av medelsramen, för att möjligheterna till en aktiv regionalpolitik skall kunna tas till vara. Stödet till glesbygderna har utökats särskilt genom en rad beslut vid fjolårets riksdag, avseende t. ex. kommunala sysselsättningsinsatser, s. k. hemarbeten, rådgivning och service till småföretag, varuförsörjning, sociala insatser och skolväsende. Detta är väsentligt. Men i strävandena att skapa bättre levnadsbetingelser i glesbygderna måste man i första hand inrikta sig på att skapa ett bärande näringsliv som underlag för sysselsättning och service. Småföretag i glesbygderna kan, såsom t. ex. glesbygdsutredningen framhöll, ha betydelse för avsätt ning av produkter över hela landet och även i utlandet. Det är därför t. ex. angeläget att i ökad utsträckning ta till vara den regionalpolitiska stödverksamhetens möjligheter att främja näringslivets tillväxt i glesbygderna. Det bör understrykas att lokaliseringspolitiken i sin tillämpning bör i större utsträckning än tidigare inriktas på glesbygderna och på upprätthållande av mindre orter. Jordbruk och skogsbruk spelar och måste spela en avgörande roll för glesbygderna. Den pågående jordbruksutredningen skall bl. a. pröva frågan om ett regionalpolitisk! Den snabba nedgången i jord- och skogsbrukets sysselsättningsmöjligheter är en huvudorsak till att stora glesbygdsområden fått mycket svåra problem. Denna utveckling har för framtiden försvårat möjligheterna att bygga upp ett livskraftigt näringsliv i områdena. Det måste nu understrykas som särskilt angeläget att jordbrukspolitiken inriktas även på att främja ett deltidsjordbruk, som i glesbygdsområdena kan kombinera jord- och skogsbruk med t. ex. industri, servicenäringar och turistnäringar. I den mån en tillfredsställande service i glesbygderna inte kan genom självbärande underlag, måste ett kompletterande statsstöd tillkomma, såsom redan i viss mån har skett. I detta sammanhang måste erinras om att höstriksdagen 1972 underströk, att sekundära serviceorter, t. ex. vissa kommundelscentra, som dessutom utgör stödjepunkter för mycket stora omland, måste få en ordentlig statlig garanti för upprätthållande av en rimlig servicenivå. Sådana nödvändiga mindre serviceorter måste ges möjligheter att fortleva. Frågan om arbetet för denna servicegaranti har inte närmare berörts i årets statsverksproposition. Det är anledning understryka angelägenheten av att arbetet påskyndas. Samhällets bas- och serviceorganisationer Såsom vi framhållit är det av särskilt stor negativ betydelse att samhällets bas- och serviceorganisation, den s. k. infrastrukturen, formats för en alltmer centraliserad bebyggelse. Fördelningen av samhällets resurser och servicefunktioner på olika orter och regioner är avgörande för näringslivets och arbetslivets lokalisering och därmed också för människornas möjligheter att välja bostadsort. Den centraliserade basoch serviceorganisationen måste sägas vara det mest svårbemästrade hindret, som nödvändiggör att utvecklingen till ett mer decentraliserat samhälle måste ta tid. Det är en primär förutsättning för decentraliseringen att viktiga delar av infrastrukturen såsom vägar och kommunikationer, vårdinrättningar, kultur- och fritidsaktiviteter byggs upp till likvärdiga möjligheter i olika delar av landet. Det starkt centraliserade kommunikationssystemet har en särskilt stark negativ betydelse i det regionalpolitiska sammanhanget. Den trafikpolitiska planeringen måste inriktas på ett mer decentraliserat samhälle. Kommunikationerna måste upprustas i områden där trafikförsörjningen är otillfredsställande. Detta gäller såväl vägnät och järnvägsnät som flyg Det är särskilt viktigt att tvärförbindelserna mellan olika delar av landet men också med våra grannländer förbättras. Åtgärder för decentralisering i samhällets bas- och serviceorganisation bör givetvis övervägas i den regionalpolitiska utredning, som enligt vår bedömning måste tillsättas inom relativt nära framtid. Men på detta viktiga område är det angeläget att en ändrad riktning i åtgärderna kan komma till stånd skyndsamt. Vi föreslår därför att uttalar att samhällets bas- och serviceorganisation och särskilt kommunikationssystemet måste formas för ett mer decentraliserat samhälle. Ett sådant uttalande bör tjäna som riktlinje för myndigheterna och den regionala utvecklingsplaneringen liksom för pågående utredningsarbete. Med stöd av vad som ovan anförts får vi hemställa1 1. i princip uttalar att regionalpolitiken skall inriktas på decentralisering av bebyggelse och näringsliv enligt i motionen angivna grunder, 2. godkänner att den fortsatta planeringen av den regionala strukturen och därmed följande resurs- och funktionsfördelning i länen baseras på en regionalpolitisk funktionsbestämning av orterna enligt ovan angivna grunder och att denna planering, i avvaktan på en länsdemokratireform, handhas av länsstyrelserna i samarbete med kommuner och landsting, 3. uttalar att länsplanering 1974 och den regionala trafikplaneringen bör inriktas på decentralisering av bebyggelse och näringsliv, 4. beslutar vidga medelsramen för det regionalpolitiska stödet för femårsperioden /74-1977/78, så att utöver outnyttjat utrymme får beviljas lokaliseringsbidrag/avskrivningslån, lokaliseringslån, utbildningsstöd och sysselsättningsstöd med 3 , med den huvudsakliga fördelning som angivits i motionen, 5. ger Kungl. Maj:t till känna vad i motionen anförts beträffande glesbygdsfrågorna, avseende särskilt a) att den regionalpolitiska stödverksamheten bör användas i ökad utsträckning för att främja näringslivets tillväxt i glesbygderna, b) att arbetet för statliga servicegarantier till nödvändiga sekundära serviceorter bör påskyndas, 6. uttalar sorn riktlinje för myndigheterna och den regionala utvecklingsplaneringen angelägenheten av att samhällets basoch serviceorganisation och särskilt kommunikationssystemet formas för ett mer decentraliserat samhälle. () i Lane-Herrestad () i Glömminge () () '(Se även motion 1974:1100) GOTAB 74 5846 S 1974