ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX021281 · 1974-01-26 00:00:00 — av angående u-landsbiståndet. 1 årets statsverksproposition föreslås en ökning av det svenska u-hjälpsanslaget med 537,5 milj. kr. till sammanlagt 2 100 milj. kr. Det innebär en ökning ! Detta sker i ett läge när underskottet i budgeten för nästa budgetår beräknas till 6 595 milj. kr. Budgetunderskotten har av finansministern regelmässigt varit för lågt beräknade. Innevarande års underskott beräknas nu till 8 373 milj. kr. mot tidigare beräknade 6 205 milj. kr. Till detta kommer den ökade osäkerheten i fråga om ekonomisk tillväxt, arbetslöshet, prisstegringar etc. som följer i energikrisens spår. När det gäller u-landsbiståndet sker det till ett högt pris som skatter, priser och arbetslöshet stiger. Det höga skattetrycket skapar svårigheter för den enskilde och leder till ökat behov av hjälp från samhället. leder det höga skattetrycket till ytterligare förväntningar på samhället, förväntningar som samhället inte har resurser att infria. De ekonomiska ramarna kan heller inte vidgas så mycket mera, eftersom det knappast går att öka skattetrycket ytterligare. kan det visa sig mycket svårt att klara alla de åtaganden som samhället påtagit sig. Statsinkomsterna har inte på långt när räckt till, och en ökad upplåning har skett. När nu finanserna är så pass dåliga är det inte rimligt att ytterligare öka upplåningen för att kunna ge mer till andra länder. Underskottsfinansiering bör endast accepteras då det gäller att stimulera den egna samhällsekonomin. Det vore avsevärt mycket bättre om u-landsbistånd kunde utgå genom frivilliga insatser. På det viset skulle var och en själv kunna bestämma hur mycket som skall skänkas och till vad medlen skall gå. Jag anser att anslaget till u-hjälpen bör utgå med oförändrat belopp, kr., under nästa budgetår. Det är vidare anmärkningsvärt i vilken omfattning genom u-hjälpsinsatser blandar sig i andra länders inre angelägenheter genom att stödja endera parten i inbördes konflikter. bör även i det läget bibehålla sin neutralitet, och följaktligen bör stödet till , PRR i och stödet till s. k. befrielserörelser i upphöra. I de fall några medel skall kanaliseras till dessa eller andra länder, där inbördesstrider eller krigstillståndsliknande förhållanden gentemot annat land föreligger, skall biståndet gå via Röda korset, Rädda barnen eller missionen, så att säkra garantier skapas att det går till rent humanitär verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar 1. att till det svenska u-landsbiståndet under /75 anslå 1 562,5 milj. kronor, 2. att i de fall bistånd skall ges till länder där inbördesstrider eller krigstillståndsliknande förhållande gentemot annat land föreligger, biståndet skall administreras av Röda korset, Rädda barnen och/eller missionen.
mot · FX021286 · 1974-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om tjänstgöring i internationellt biståndsarbete som alternativ till värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst. i flera europeiska länder ges möjlighet att tjänstgöra i internationellt biståndsarbete som alternativ till värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst. har det från folkpartihåll framförts tanken på att det även skulle ges en sådan möjlighet också i vårt land. Den enmansutredning som föregick propositionen 1970:162 angående bistånds- och katastrofutbildning hade på grund av sina direktiv inte möjlighet att närmare utreda denna fråga. En rad remissinstanser stödde emellertid tanken på en tjänstgöring i internationellt utvecklingssamarbete som alternativ till värnplikt och vapenfri tjänst. Bland dessa befann sig LO, TCO, , , och flera av de politiska ungdomsförbunden. Det finns ett starkt intresse bland många ungdomar att kunna göra en aktiv insats i t. ex. u-landstjänst och ingå i det fredskårsarbete som bedrivs i många behövande länder. De sympatier som finns för att realisera en sådan alternativ värnplikt bland ungdom och människor med intresse för freds- och försvarsfrågor ger statsmakten anledning att pröva detta alternativ i praktisk handling. Med anledning av det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär förslag angående tjänstgöring i internationellt biståndsarbete som alternativ till värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst. () ()
mot · FX021287 · 1974-01-01 00:00:00 — av m. fl. om höjning av utryckningsbidraget till värnpliktiga. 1974:1, Bilaga 6, förordar departementchefen en höjning av utryckningsbidraget för värnpliktiga . Förbättringen kräver att värnpliktsavlöningskungörelsen ändras, och departementschefen avser att i annat sammanhang föreslå de ändringar som behövs. Den förordade höjningen är en väsentlig förbättring, men knappast tillräcklig. I dagens läge är nuvarande dagpenning löjligt låg, och knappast någon värnpliktig har möjlighet att ekonomiskt rusta sig för utryckningen. 1 många fall är det tvärtom så, att många har gjort slut på eventuellt sparade slantar eller fått sätta sig i skuld för att klara ekonomiska åtaganden från tiden före värnplikten. Efter utryckningen kommer bostadskostnader och andra utgifter som det i allmänhet dröjer en månad innan första lönen kommer. En betydande del av de som muckat står dessutom utan arbete och normal inkomst. Mot den bakgrunden är en höjning av utryckningsbidraget till helt otillräckligt. Det kan inte vara rimligt att de medborgare som har gjort sin värnplikt därefter skall hamna i svåra ekonomiska förhållanden. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att uttalar sig för en höjning av utryckningsbidraget till värnpliktiga från nuvarande till . (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FX021289 · 1974-01-26 00:00:00 — av fröken m. fl. om ersättning för permissionsresor från sjukhus. Patienter inlagda på sjukhus för relativt långvariga sjukdomar av medicinsk art får ofta permission över lördagsöndag. Ofta bedöms detta verka positivt för den sjukes fortsatta rehabilitering att komma bort från sjukhusmiljön och träffa anhöriga i hemmiljö. Där avstånden är långa innebär emellertid sådana permissionsresor ofta så stora kostnader för patienten att han eller hon måste avstå. Med tanke på de positiva konsekvenser permissionsresor synes ha anser vi att dessa resor bör ersättas av på samma sätt som fria resor till och från sjukhuset vid inskrivning och utskrivning. Det skulle också innebära en angelägen utjämning av kostnaderna mellan sådana som har långt avstånd till sitt sjukhus och sådana som bor nära. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar anhålla hos Kungl. Maj:t om sådan ändring i lagen om allmän försäkring , att sjukhuspatient kan erhålla ersättning från allmän försäkring för s. k. permissionsresor från sjukhus i enlighet med vad i motionen anförts. () ()
mot · FX02129 · 1974-01-16 00:00:00 — av m. fl. om undersökning rörande förekomsten av naturgas på . Förekomster av naturgas i västra har länge varit kända. Man har också genom privat initiativ utnyttjat och utnyttjar denna gas såväl inom industrier som för värmebehov i bostäder. Naturgasen består av metan, några procent tunga kolväten och resten kolsyra. Denna har mycket goda förbränningsegenskaper och motsvarar enligt gjorda förbränningsprover den holländska naturgasen. Enskild forskning på området har kommit fram till teorin om att naturgasen strömmar upp i förkastningssprickor i sjöarna och Boren, går från genom till och tränger in i den porösa sandstenen som är lagrad ovanpå graniten. Man kan avskilja tre gasförande områden, som i allmänhet ger rikliga gasmängder, och inom de tre gasförande sektionerna påträffar man i de flesta fall naturgas vid borrningar ned i sandstenen. Frågan om geologisk undersökning för att få förekomsten av naturgas på klargjord har tidigare framförts i . I detta sammanhang har Geologiska Undersökning, SGU, framhållit att förekomsten av gas i berggrund hade betydande intresse och att det inte kunde betraktas som uteslutet att ytterligare förekomster för lokalt utnyttjande kunde påträffas. Vissa närmare angivna undersökningar vore därför enligt SGU motiverade. i har, mot bakgrund av den bränslesituation som uppstått, till Maj:t gjort framställning om att en utvärdering av hittillsvarande undersökningar göres och att ytterligare borrningar nu bör ske. I den situation som uppstått på bränsleområdet och med hänvisning till vad Geologiska Undersökning, SGU, tidigare anfört om det betydande intresset för undersökning av gasförekomsterna i berggrund bör enligt vår mening dessa undersökningar nu komma till stånd. Med stöd av det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t uttalar att en undersökning rörande förekomsten av naturgas på igångsättes och att erforderliga resurser härför ställes till () () 3 sami Nr 129-135
mot · FX021290 · 1974-01-26 00:00:00 — av herrar i och om ökad ersättning åt njurdonatorer, m. m. Svenska landstingsförbundets styrelse beslöt att rekommendera landstingen att utge ersättning till njurdonatorer och visst bidrag vid hemdialys. I rekommendationen hävdas att ersättning egentligen bör utgå från den allmänna försäkringen för utgifter och inkomstbortfall som åsamkas njurdonatorer såväl som för tiden efter transplantationsingreppet. Härom gjorde förbundet framställning till Kungl. I remissyttrande sjukförsäkringsutrednings promemoria Ersättning till givare i samband med transplantation (Ds 1969:4) framfördes samma krav på nytt. underströk att rekommendationen skulle ses som en temporär åtgärd i avvaktan på försäkringsfrågans lösning. Emellertid har frågan om den allmänna försäkringens inträde vid ersättning till njurdonatorer och i samband med hemdialys ännu inte lösts. Vid njurtransplantation erhåller donator sjukpenning från endast vederbörande är intagen på sjukhus för bortoperation av den njure som skall transplanteras. Däremot utgår inte sjukpenning för den tid då den presumtive donatorn på sjukhus underkastas diverse provtagningar, syftande till att utröna vederbörandes lämplighet. Detta anser vi vara fel. Någon närmare motivering är överflödig. Var och en inser hur viktigt det är att njursjuka människor återförs till ett normalt liv. Givetvis inser vi att en njurdonator inte har ekonomiska motiv för sin uppoffring. Ändå bör rimligen samhället genom det förmånssystem som den allmänna försäkringen erbjuder bidra i betydligt större utsträckning än vad nu är fallet. Också vid hemdialysbehandling bör försäkringen träda emellan. Vid sådan behandling fordras i allmänhet assistans av en person vanligen en anhörig till den njursjuke som genomgått viss kortvarig utbildning och instruktion på sjukhus. ersätter i regel direkta utgifter för resor, logi m. m. som vederbörande åsamkas . Beträffande ersättning för förlorad arbetsförtjänst bör denna enligt vår bestämda mening bestridas genom gängse sjukpenning från den allmänna försäkringen. Med stöd av vad som anförts hemställes att hos Kungl. "t anhåller om förslag syftande till 1. vidgad ersättning från den allmänna försäkringen till njurdonatorer i enlighet med vad i motionen anförts, samt 2. ersättning från den allmänna försäkringen till försäkrade som försakar inkomst av arbete i samband med den utbildning som krävs för att de skall kunna assistera vid hemdialys. L. () HANS NYHAGE (m)
mot · FX021291 · 1974-01-26 00:00:00 — angående beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten för ATP. Inför den instundande avtalsrörelsen beslutade den senaste höstriksdagen i anledning av propositionen 1973:144 att folkpensionsavgiften skulle slopas och ersättas av en särskild arbetsgivaravgift om . En av statsmakterna uttalad intention är att arbetsmarknadsparterna skall ta hänsyn till denna fr. o. m. innevarande inkomstår gällande avgiftsöverföring. Löntagarrepresentanterna skall med andra ord räkna av 3,3 %enheter från sina krav. Detta sätt att höja inkomsttagarnas standard eller i varje fall deras nettoinkomst nämligen genom sänkning av preliminärskatten på arbetsgivaravgifternas bekostnad, kommer i konflikt med varje löntagares önskan att höja sin pensionspoäng i syfte att få behålla en bestämd andel av den standard som löneinkomsterna medger. Följden av att bruttoinkomsten inte höjs i takt med standardökningen blir att löntagarna, populärt uttryckt, blir lurade på en del av sin ATP. Något sådant kan inte vara förenligt med de intentioner som ligger bakom tillkomsten av ATP. Vad jag här anfört betraktar jag som synnerligen allvarligt, och frågan borde tas upp till utredning. Ett ganska enkelt sätt att komma ifrån problemet förefaller det vara om man räknar om relationstalen och sätter den pensionsgrundande inkomsten lika med hela bruttolönekostnaden. motsvarar den i regel av nettolönen före beskattning. Fördelen är att avgifter som förs över till arbetsgivarna från löntagarna då kommer de senare till del även i pensionsberäkningen eftersom nämnda avgifter innefattas i bruttolönekostnaden. Med stöd av ovanstående hemställs att hos Kungl. Maj:t begär utredning och förslag syftande till beräkning av ATP utifrån bruttolönekostnaden eller på annat sätt som tar hänsyn till inkomsttagarnas verkliga lönestandard.
mot · FX021292 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ett långsiktigt program för förbättring av folkpensionen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1974:1208 hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till ett långsiktigt program för förbättring av folkpensionen, innefattande snabbare uppbyggnad av pensionstillskott finansierade med ATP-medel samt pensioner oberoende av civilstånd i enlighet med vad i nämnda motion anförts. () () . NISSER (m) ()
mot · FX021293 · 1974-01-26 00:00:00 — av herrar i och i om rätt för folkpensionär att lyfta sin pension så snart pensionsanvisning erhållits. I samband med annonserade om en rad nya bestämmelser. Av annonsen framgick att barnbidraget får hämtas ut så fort avin från kommit. Ingen behöver vänta till någon viss dag för att få lyfta beloppet. Detta är ett bra besked från och säkert uppskattat av många. Men var det utan tvivel många av landets över en miljon folkpensionärer som ställde sig frågan: Hur blir det för oss, får vi hämta vår pension när betalningsavin kommer eller skall vi vänta till den 1 5 för att få vår pension? har bestämmelserna i . Maj:ts kungörelse (SF 1962:520) inneburit att folkpensionen får lyftas tidigast den 15 :e i förfallomånaden. Många pensionärer har B-skatt, som skall betalas den 13 i . För dessa skulle det vara en fördel att ha tillgång till pensionsmedlen . Det förefaller också helt naturligt att införa samma bestämmelser för lyftande av pension som gäller fr. o. m. för utkvittering av barnbidraget. Vi anser det därför naturligt att bestämmelseina i Kungl. Maj:ts kungörelse 1962:520 ändras så, att folkpensionär har rätt att lyfta sin pension så snart pensionsanvisningen anlänt. Enligt vår mening skulle en sådan ändring innebära en viss fördel också för postverket, då köbildningen sannolikt skulle minska. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att bestämmelserna i gällande kungörelse angående sättet för utbetalande av folkpension ändras så, att pension kan lyftas så snart pensionsanvisningen erhållits.
mot · FX021294 · 1974-01-26 00:00:00 — av i Ulfsbyn m. fl. angående resetillägg enligt studiestödslagen. I enlighet med propositionen 1973:63 angående studiesocialt stöd beslöt att awisa en översyn av bl. a. resetillägget inom studiehjälpssystemet. Justeringar i detta stöds beloppsgränser har vidtagits . utgår resetillägget med 65, 85, 1 10 och . beroende på om eleven bor minst 6, 15, 25 resp. från studieorten. Vi finner ingen anledning att nu räkna upp resetillägget inom dessa reseavstånd. Däremot måste konstateras att 35-kilometersgränsen för många elever är för knappt tilltagen. Många elever har inte gymnasium inom från hemorten, och det måste anses vara rimligt att stöd utgår till dessa för hela resvägen. Den allmänna restriktion som bör gälla för maximala gränsen för resetilläggets utgående bör vara det avstånd som kan accepteras som daglig resa för den studerande den gräns där det mest positiva alternativet är inackordering. studiehjälpsutredning angav i sitt betänkande Bättre studiehjälp (SOU 1963:48) bl. a. att det inte synes lämpligt att den studerande tillbringar för färd till och från skolan. I annat fall är enligt utredningen inackordering att föredra. Bidrag bör därför inte räknas för längre färd än (s. 106). Två timmars resa anser vi i och för sig vara en alltför lång restid för att eleverna skall kunna delta i skolarbetet på ett för dem inte alltför betungande sätt. Utvecklingen av de allmänna kommunikationerna gör det emellertid enligt vår mening motiverat att utsträcka avståndsbegränsningen i resetilläggssystemet utan att restiden avsevärt förlängs. Detta torde lämpligast ske genom införandet av en ny avståndsklass om , vilken bör ge ett resetillägg om . Därmed minskar man orättvisorna i kostnader för elever med lång resväg till studieorten och bereder därmed fler ungdomar möjligheter att bo i sina hem . Då inackorderingstillägget uppgår till . skapas dessutom valfrihet för eleverna att välja den form av bidrag som med hänsyn till de lokala förutsättningarna är lämpligast och bäst. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att resetillägg enligt studiestödslagen utgår med . om resan är . () i Ulfsbyn GOTAB 74 5928 S 1974
mot · FX021296 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ett neutralt efterlevandeskydd. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1974:1542 hemställs att hos Kungl. Maj :t begär förslag om ändrade bestämmelser, innebärande att efterlevandeskyddet görs neutralt i förhållande till kön. () () 1* 1974. 3 sami Nr 1295-1303
mot · FX021298 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om sänkning av den allmänna pensionsåldern till . Debatten om sänkning av den allmänna pensionsåldern fortgår oförminskat. Den konstlade frågeställningen om det förelåg någon skillnad mellan principbeslut och principuttalande har gått över huvudena på den breda allmänheten, enkannerligen dem inom den arbetande befolkningen som ställer en vida viktigare fråga: När blir äntligen talet om en sänkt allmän pensionsålder verklighet? I ett av tidigare antaget utskottsutlåtande över framställt motionsyrkande om utredning och förslag om sänkt pensionsålder anfördes att utarbetande av lagtext är en fråga som inte tarvar att lösa. När de ekonomiska förutsättningarna förelåg skulle ett förslag kunna framläggas. Miljardrullningen till krigsmakten fortsätter, industrin beviljas subventioner och förmåner på löpande band. Men när det gäller av arbetslivets hårdhet märkta äldre människor då måste denna fråga ställas . När opinionens växande styrka tilltog måste undanflykterna av tidigare märke få ge plats för ett ställningstagande i princip. kommunisterna, som för egen del ställt ett konkret förslag om när reformen skulle inträda, var sedan det egna förslaget fallit i en förberedande votering givetvis berett att stödja principuttalandet. Vi anser dock att den tidpunkt för reformen som nämnts i pressen inte svarar mot en överväldigande opinions krav om att äntligen gå till verkställighet. Enligt vår mening bör sänkning av den allmänna pensionsåldern träda i kraft redan från . Med stöd av det anförda föreslås att uttalar sig för sänkt allmän pensionsålder till från och hos regeringen hemställer att till innevarande års höstriksdag förslag framläggs till författningstext samt om reformens finansiering. (vpk) i (vpk) i (vpk) i (vpk) PER (vpk) (vpk)
mot · FX021299 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. angående studiemedel för undervisning i svenska för invandrare, m. m. Det är många som arbetar i vårt land som inte har svenska som modersmål. Det dröjde länge innan samhället tog på sig ett ansvar för att medverka till att dessa människor fick möjligheten att öka sina kunskaper i svenska språket. Företagens intresse för dem som en mervärdesproducerande arbetskraftsreserv fick överväga intresset för dem som samhällsmedborgare i vårt land. Inom vuxenutbildningen utgör nu invandrarna som det heter i de här sammanhangen en ganska stor del av kursdeltagarna. Utbildningen är i vissa avseenden kostnadsfri. Det gäller studieförundens kurser, och det gäller arbetsmarknadsutbildningen, i det senare fallet om man uppfyller kraven i övrigt för arbetsmarknadsutbildning, dvs. i realiteten att man är arbetslös eller löper risk att bli arbetslös. Hamnar man däremot i studiemedelssystemet medan man skaffar sig nödvändiga kunskaper i svenska språket för att sedan bättre kunna tillgodogöra sig undervisningen i yrkesinriktad undervisning av olika slag, är inte undervisningen avgiftsfri. Det finns exempel på invandrare som ej insett att de ansökt om återbetalningspliktiga medel i form av studielån när de påbörjat studier i svenska för att söka vinna inträde i yrkesinriktade kurser. Det är önskvärt och ett rättvisekrav att det skapas enhetlighet oberoende av studiesystem när det gäller undervisning i svenska språket för alla som arbetar och bor i vårt land och som inte har svenska som modersmål. Principen bör vara att all sådan undervisning är avgiftsfri och även innefattar möjligheten till icke återbetalningspliktiga studiemedel. Ett annat krav som rests från olika håll men som regeringen inte velat bifalla är att nu gällande maximering förlängs eller helt slopas. Vi kan här peka på en arbetsrapport från i (Y 3/1972) som framhåller behovet av flexibel kurstid och differentierade kursmål för olika kursdeltagare. Med stöd av det anförda föreslås1 att måtte uttala att studiemedel som erhållits eller som erhålls vid studier i svenska för invandrare som förbereder sig för fortsatta studier skall vara icke-återbetalningspliktiga. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) i (vpk) (vpk) 1 Se även motion 1974:1555.
mot · FX02130 · 1974-01-16 00:00:00 — av i m. fl. om förköpsrätt för det allmänna vid försäljning av företag. har en rad uppmärksammade försäljningar av företag ägt rum. Såväl svenska som utländska multinationella företag har varit inblandade i köpen. Försäljningarna har gjorts över huvudet på löntagarnas och samhällets representanter. De har bara ställts inför fullbordat faktum. Man kan väl förstå den misstämning och irritation som de känner i en sådan situation. antog regeringens förslag om styrelserepresentation för anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar med över 100 anställda. T. o. m. företrädare för partier som står företagarvärlden nära ansåg lagen vara både välkommen och nödvändig. Trots att lagen trätt i kraft har arbetarnas representanter i de företag som här avses inte i förväg blivit informerade om att en försäljning av företagen varit nära förestående. Det är ett flagrant exempel på nonchalans mot de anställda. Tydligen måste nya bestämmelser införas för att de anställdas och samhällets intressen skall kunna hävdas vid försäljning av företag. Det är inte tillfredsställande att försäljning av företag kan ske utan någon information i förväg till de anställda och samhällets representanter. För framtiden bör det skapas en ordning där alla berörda parter har möjligheter att få sina intressen sakligt prövade. Vid försäljning av mark har kommunerna numera förköpsrätt om det från samhällets synpunkt anses viktigt. Det skulle i princip kunna förfaras på samma sätt vid försäljning av företag. Samhället borde vara tillförsäkrat förköpsrätt av företag då det kan påvisas vara viktigt från samhällets synpunkt. En förköpsrätt av detta slag skulle ju inte utesluta möjligheten för utländska och svenska företag att köpa upp andra. Det vore felaktigt. Däremot skulle förköpsrätten ge de anställda i företagen och samhällets representanter tid och möjligheter att få sina intressen beaktade. Den reformering som pågår inom svenskt arbetsliv får inte äventyras på grund av otillräckliga möjligheter att tillvarata viktiga samhällsintressen vid försäljning av företag. Med åberopande av vad som anförts hemställes att hos Kungl. Maj:t begär utredning angående samhällelig förköpsrätt vid försäljning av företag. () ()