ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX021666 · 1974-04-02 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:57 med förslag till inrättande av ett organ för främjande av import från . Det i propositionen 1974:57 föreslagna importkontoret för u-landsprodukter syftar till att främja exporten från till vårt land. Som ett led i detta arbete skall kontoret bistå med praktisk kommersiell handledning, informera om marknads- och avsättningsförhållanden, förmedla kontakter med svenska företag etc. Behovet av ökade insatser på dessa områden är uppenbart. En förutsättning för framgång är emellertid att verksamheten får en praktisk inriktning med ett minimum av byråkrati. Särskilt väsentligt är att intressen ges en stark representation i detta organ. Det finns annars en risk för att den föreslagna rådgivande nämnden kommer att mera företräda inhemska intressesynpunkter än sakkunskap i fråga om exportproblem. I nämnden bör därför även ingå fristående u-landsexpertis vid sidan av de organisationsrepresentanter som representerar olika samhällsgrupper i . Avsikten är att den uppsökande verksamheten skall ta sikte på de mest behövande länderna. I dessa läner, de minst utvecklade länderna, har utvecklingen av det inhemska hantverket en mycket stor betydelse. Det är därför angeläget att även expertis på hantverksexport blir representerad i nämnden. Från många synpunkter är det angeläget att just exporten av hantverksprodukter från främjas. En ökning av denna export får värdefulla sysselsättningseffekter, eftersom produktionen är så sysselsättningsintensiv. Vi vet också att hantverket är ett viktigt element i sysselsättningen på landsbygden inte minst för kvinnornas del. En satsning på export av hantverksprodukter bör därför rimligen bidra till att minska utflyttningstakten från landsbygden. Verksamhet av den typ stiftelsen bedriver i visar också att det finns stora möjligheter att utveckla gamla traditioner till en lönande kommersiell export. Hantverket blir på detta sätt också en bas för utveckling av design och produktionsidéer för den begynnande småindustrin. Problemen är emellertid stora både att upprätthålla en hög och jämn kvalitet och en regelbunden leverans. Det borde vara en av det nya importorganets uppgifter att med stödjande åtgärder se till att sådana brister kan avlägsnas och därmed grunden läggas för en kommersiell drive på bred front för hantverksprodukter genom normala affärskanaler. Med hänvisning till vad som här anförts hemställes 1. att till det föreslagna organets arbetsuppgifter bör höra att främja utvecklingen av hantverksexport från u-ländema, 2. att intressen bör ges en stark representation i den föreslagna rådgivande nämnden och att därvid även sakkunskap beträffande hantverksexport bör ingå i nämnden. /ENKEL (fp)
mot · FX021669 · 1974-04-02 00:00:00 — av fru m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:57 med förslag till inrättande av ett organ för främjande av import från . I proposition 1974:57 föreslås att det inrättas ett organ för främjande av import från . Organet, benämnt importkontoret för u-landsprodukter (IKU), föreslås erhålla 5 tjänster och skall främja importen från sammanlagt 145 länder och områden. En utökning av exportinkomster är av avgörande betydelse för utveckling. Utökade exportinkomster ger utöver ökad sysselsättning också möjligheter till större import av varor som är viktiga för ekonomiska och sociala utveckling. En ökning av handeln mellan och i-länder förutsätter i många fall också investeringar av utländska företag i . Syftet med IKU är således mycket gott. Avgörande för om verksamheten kommer att ge resultat som står i proportion till de insatta resurserna är om IKU kommer att kunna upprätta ett förtroendefullt samarbete med de övriga företag och organisationer som i praktiken arbetat med att öka handelsutbytet mellan och dessa länder. Avsikten bör inte vara att det nya organet påtar sig uppgifter av utpräglat kommersiell natur. Erfarenheterna från verksamheten bör enligt vår mening prövas innan IKU ges ställning som en självständig myndighet. Vi delar statskontorets uppfattning att verksamheten i stället bör bli en uppgift för kommerskollegium. Efter den utvärdering som skall ske kan det prövas huruvida den verksamhet som föreslås bedriven inom IKU bör bedrivas inom en självständig myndighet. Med stöd av vad ovan anförts hemställes att beslutar att den i proposition 1974:57 föreslagna verksamheten, med uppgift att främja import från , skall bedrivas inom kommerskollegium i avvaktan på utvärdering av de tre första årens verksamhet. () BO ()
mot · FX021670 · 1974-04-02 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:60 angående organisation för geologiska undersökning, m. m. I motion 1974:246 föreslås att skall besluta om ett anslag på till SGU för intensifierade undersökningar av uranfyndigheterna i . I motionen anförs starka skäl för ökad svensk utvinning av uranmalm och för en snabb kartläggning av uranfyndigheterna i . Denna syn på frågan synes nu departementschefen dela då han i proposition 1974:60 anför: Det är enligt min mening angeläget att möjligheterna att trygga landets försörjning med naturlig uran undersöks. Inget är ännu känt om storleken av de fyndigheter som SGU påträffat. Jag finner det motiverat från försörjningsmässig synpunkt att en närmare undersökning görs av uranfyndigheterna i Arjeplogs- och Arvidsjaurområdet. Undersökningarna bör främst inriktas på en närmare utvärdering av redan påträffade uppslag. Då departementschefen också beräknat särskilda medel för en förstärkt prospekteringsinsats i Arjeplogs- och Arvidsjaurområdet, förefaller yrkandet i den ovan nämnda motionen bli tillgodosett. Så långt är vi sålunda överens med propositionen. Däremot anser vi att staten bör ha hand om hela uranprospekterings- och exploateringsverksamheten. I propositionen hävdas under punkten C 2 att koncession bör kunna meddelas för lämplig intressent, varefter denne övertar det finansiella ansvaret för prospekteringsarbetet. Uranutvinning kan komma att spela en viktig roll och bör därför enligt vår mening helt ligga i statliga händer. Detta kan ske genom att SGU inte bara ägnar sig åt inledande arbeten av översiktlig natur utan ges huvudansvaret för hela verksamheten. Med stöd av det anförda föreslås att måtte uttala att staten via SGU behåller huvudansvaret för uranutvinningen i .
mot · FX021671 · 1974-04-02 00:00:00 — av herrar Stridsman och i Holmgården i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:60 angående organisation för geologiska undersökning, m. m. Maj:ts proposition angående organisation för geologiska undersökning, m. m. tas frågan om uranprospektering i Arjeplogs- och Arvidsjaurområdet upp. geologiska undersökning begär i sin anslagsframställning för /75 för uranprospektering. Vi vill, i likhet med vad som sagts i skrivelsen från kommun angående önskvärdheten av att SGU erhåller begärda medel för uranprospektering, understryka vikten av att denna framställning tillgodoses. Med hänvisning till det anförda får vi hemställa att med anledning av proposition 1974:60 uttalar att Kungl. Maj:t ges till känna att SGU:s anslagsframställning för /75 i vad avser uranprospektering i Arjeplogs- och Arvidsjaurområdet blir tillgodosett. () () GOTAB 74 7360 S 1974
mot · FX021675 · 1974-04-02 00:00:00 — av herrar och i i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:62 med förslag till lag med särskilda bestämmelser om insättning på skogskonto. Skattskyldig, som haft intäkt av skogsbruk, kan få uppskov med taxeringen för den del av intäkten som satts in på särskilt skogskonto i bank. Enligt gällande regler medges sådant uppskov för ett och samma beskattningsår med högst av köpeskillingen för rotsåld skog samt av köpeskillingen för leveransvirke och av saluvärdet av skogsprodukter som tagits ut till förädling i egen rörelse. I propositionen föreslås att möjligheten till uppskov ökas för skogsägare som drabbats av stormskador . Lättnaden innebär att procenttalen för den högsta avdragsgilla insättningen höjs till 80 resp. 50 för sådana skogsägare. Rätten till avdragsgill insättning på skogskonto har vidgats provisoriskt som stödåtgärd vid stormfällningar. har procenttalen för sådan insättning höjts till 80 resp. 50 för skogsägare som drabbats av stormskador på grund av storm fällningar , , och september 1969.1 oktober och drabbades i första hand av omfattande stormfällningar. Också föranledde stormskadorna en provisorisk höjning av procenttalen till 80 resp. 50. Den tillämpade ordningen att tillfälligt vidga rätten till avdragsgill insättning på skogskonto kan knappast anses tillfredsställande. Dels kan stormskadorna variera högst avsevärt mellan olika fastigheter inom samma län, dels kan det i vissa fall vara svårt att avgöra inom vilka län som den tillfälliga höjningen av avdragsrätten bör tillämpas. skogsägares förbund har i skrivelse till anfört att man borde överväga att införa generella bestämmelser om rätt till ökad insättning på skogskonto för skogsägare som drabbats av stormskador. Denna uppfattning delas av departementschefen, som dock anser att frågan bör prövas i annat sammanhang. Några initiativ i denna riktning utlovas dock inte i propositionen. Vi finner det angeläget att ifrågavarande ändring i bestämmelserna kommer till stånd . Med hänvisning till det ovan anförda föreslår vi att beslutar att hos Kungl. Maj:t begära förslag om generella bestämmelser angående ökad rätt till insättning på skogskonto för skogsägare som drabbats av stormskador.
mot · FX021677 · 1974-04-02 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:67 angående förberedelser för folk- och bostadsräkning 1975. I propositionen nr 67 föreslås att en allmän folk- och bostadsräkning bör genomföras , om viss försöksverksamhet rörande insamlingsförfarande och produktionsteknik utfaller tillfredsställande. För det förberedelsearbete som erfordras föreslås få ett anslag för budgetåret på drygt 4,6 milj. kr. skall därefter lämna förslag om genomförandet av en ny folk- och bostadsräkning till Kungl. Maj:t, varefter har att ta ställning till dennas närmare utformning. Även om således senare får tillfälle att fatta beslut om folkoch bostadsräkningens omfattning och utformning finns det anledning att nu anlägga vissa generella synpunkter på den liksom på det förberedelsearbete som föreslås bli utfört. Den senaste folk- och bostadsräkningen, som gjordes , utsattes för hård kritik. Den genomfördes på ett sådant sätt att den skapade irritation och misstro hos betydande grupper i samhället. Det är därför angeläget att kommande folk- och bostadsräkningar planläggs och genomförs så att man undviker de misstag som då gjordes. Från sida har i motioner framförts förslag i detta syfte. En förutsättning för att en ny folk- och bostadsräkning skall genomföras är att den ger tillräckligt skydd för uppgiftslämnarna. Den senaste FoBräkningen lämnade därvid mycket i övrigt att önska. Sedan denna gjordes har en datalag införts och en datainspektion inrättats. Som framhålls i propositionen är det självfallet angeläget att förberedelserna genomförs i nära kontakt med datainspektionen. Det är också värdefullt att det i propositionen redan nu anges att blanketterna skall skickas till hushållen och återsändas direkt utan några mellanhänder. Det är dock angeläget att skapa största möjliga garanti för skyddet av den enskildes integritet. Ett sätt att undvika misstag och att söka skapa förtroende mellan de styrande och de styrda är, som tidigare föreslagit, att låta en rådgivande grupp med parlamentariskt inslag följa planering och genomförande av räkningen. Det är då väsentligt att en sådan grupp tillsätts snabbt. Det är vidare angeläget att denna grupp får tillfälle att utvärdera den provundersökning, som skall göras såväl från integritetssynpunkt som från nyttokostnadssynpunkt. Det är vidare självklart att gruppen bör få bedöma räkningen från data-kvalitetssynpunkt och att den kan vidarebefordra all Väsentligt är här att blanketterna blir enkla att fylla i, att de endast tar upp sådana uppgifter som bedöms helt nödvändiga och att uppgiftslämnarna får klar och detaljerad information om hur sekretessen kring upplysningen bevaras. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att vid sin behandling av propositionen 1974:67 beslutar att hos Kungl. Maj:t begära att en rådgivande grupp med parlamentarisk sammansättning tillsätts för att följa planering, provundersökningar och genomförande av en eventuell folkoch bostadsräkning 1975.
mot · FX021678 · 1974-04-02 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:67 angående förberedelser för folk- och bostadsräkning 1975. En folk- och bostadsräkning är utomordentligt dyrbar att genomföra. Enligt nu föreliggande, preliminära kalkyler skulle kostnaderna för en sådan belöpa sig till ca 60 milj. kr. Enligt vår uppfattning är det inte nödvändigt att genomföra en fullständig folk- och bostadsräkning . En stor räkning torde i stort sett täcka behovet av information för bl. a. planeringsändamål. I den mån kompletterande information på vissa områden är erforderlig kan denna erhållas genom mindre, separata undersökningar till en väsentligt lägre kostnad. Många upplevde den senaste folk- och bostadsräkningen som ett alltför stort ingrepp i den personliga integriteten. Också detta är enligt vår mening ett skäl för att begränsa antalet räkningar. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att måtte avslå Kungl. Maj:ts proposition 1974:67 om att . skall anslås för /75 för förberedelser för folk- och bostadsräkning 1975. HANS () () 1* 1974.
mot · FX021680 · 1974-04-02 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:68 med förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1942:429) om hyresreglering m. m. Lagen om hyresreglering utgör för 350 000 lägenheter på orter där största antalet privata hyreshus finns en viss garanti mot okontrollerade hyreshöjningar. På många av de orter där hyresregleringslagen gäller saknar många hushåll en egen direktförhyrd lägenhet. De är trångbodda eller tvingas bo omodernt. Flera hundra tusen hushåll behöver en egen, rymligare eller bättre bostad. 1 denna mening råder alltjämt en betydande bristsituation, som ytterligare kan förvärras om hyresregleringen avvecklas. Erfarenheterna efter de senaste ändringarna i lagen visar att överenskommelser mellan partsorganisationerna i enlighet med lagstiftningen inneburit kraftiga hyreshöjningar i det hyresreglerade beståndet. Höjningarna har emellertid varit avsevärt högre i de årgångar hus, färdigställda 19581968, som undantogs från hyreskontrollen, höjningar som kunnat ske med hänvisning till hyreslagens paragraf 48 och det s. k. bruksvärdet. Erfarenheterna visar också, att det är nödvändigt med vissa förbättringar för att stärka hyresgästernas ställning gentemot fastighetsägarna, bl. a. då det gäller fastighetsägarnas möjligheter till hyreshöjningar för reparationsoch underhållsarbeten. Det bruksvärderingssystem som finns i allmänna hyreslagen utgör emellertid ett ännu sämre skydd för hyresgästerna mot omotiverade och oskäliga hyreshöjningar än den nuvarande hyresregleringslagen. Bruksvärdesystemet förutsätter nämligen ständiga hyreshöjningar och att hyresnivån systematiskt skruvas upp på ett sätt som inte kan godtas av hyresgästerna. Det är nödvändigt att i flera avseenden förbättra allmänna hyreslagen till hyresgästernas fördel, så att man får effektiva spärrar mot hyreshöjningar. Innan detta sker bör ingen ytterligare avveckling av hyresregleringslagen ske. Den ytterligare förlängning till , som föreslås i propositionen, är för kort för att man skall kunna räkna med sådana förändringar. Med stöd av det anförda föreslås att beslutar att giltighetstiden för hyresregleringslagen (1942:429) utsträcks till och med utgången av september . (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FX021681 · 1974-04-02 00:00:00 — av i m. fl. 1 anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:69 angående vissa energibesparande åtgärder. Som framgår av proposition nr 69 har höjningen av oljepriserna orsakat särskilt svåra problem för trädgårdsnäringen. Det framhålls också att den kraftigt försämrade ekonomin kan komma att hämma växthusodlarnas benägenhet att göra större investeringar i bränslebesparande syfte. Därför föreslås att bidrag till energibesparande åtgärder skall utgå till trädgårdsnäringen liksom till det övriga näringslivets byggnader. Det belopp på 2 milj. kr. som i propositionen föreslås för energibesparande åtgärder i trädgårdsnäringens byggnader finner vi dock vara alldeles för litet. Inom trädgårdsnäringen finns enligt den senaste företagsräkningen 2 900 växthusföretag. De energibesparande åtgärder som där kan och bör vidtagas är mycket kostnadskrävande. Man kan därför räkna med att många större växthusföretag kommer att söka bidrag, som ligger vid eller nära intill det stipulerade maximibeloppet på . De 2 milj. kr. som föreslås i propositionen skulle bara räcka till 100 företag, om det genomsnittliga bidragsbeloppet blir . och till 200 företag om bidragsbeloppet i genomsnitt blir . Med tanke på att dessa företag endast skulle utgöra en liten procent av de bidragsberättigade växthusföretagen och att det föreslagna anslagsbeloppet är beräknat för två bör minst en fördubbling ske av detta. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att vid behandlingen av proposition 1974:69 beslutar att bidrag och lån för energibesparande åtgärder inom byggnadssektorn får lämnas intill ett belopp av . och att 4 milj. kr. av detta belopp anslås till bidrag för energibesparande åtgärder i trädgårdsnäringens byggnader.
mot · FX021683 · 1974-04-02 00:00:00 — av herrar Lövenborg och i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:71 med förslag till lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429). rättshjälpsreform innebar att rättshjälp i princip skall kunna erhållas i varje rättslig angelägenhet där behov av rättshjälp finns. Rättshjälp skall lämnas av advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå eller annan som, enligt det nya rättshjälpssystemet, kan förordnas till biträde. Att även annan än advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå kan komma i fråga måste betraktas som betydelsefullt. En person som är aktiv inom hyresgäströrelsen och kunnig i dessa lagfrågor kan säkert lämna lika värdefull hjälp som någon advokat, en som är väl insatt i arbetsrätt och arbetsplatsfrågor kan utan att vara jurist ha tillräcklig kunskap för att kunna biträda en rättssökande, m. fl. liknande exempel som kunde anföras. Med i bilden finns också att det finns unga människor med jur. kand.-examen som inte arbetar på advokatbyrå, men som ändock kan vara väl skickade att föra talan. Lagtexten bör därför enligt vår mening få sådan utformning, att här anförda synpunkter kan röna beaktande. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att 20 § i Förslag till Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) får följande lydelse: Meddelas beslut om allmän rättshjälp, betalas därefter uppkommande kostnader av allmänna medel. allmänna medel betalas även biträdesersättning för tiden efter det att ansökan om rättshjälp kommit in till rättshjälpsnämnden. Detsamma gäller biträdeskostnad sorn uppkommit före ansökningen, om denna gjorts utan oskäligt dröjsmål och kostnaden avser ersättning till advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå. Har allmän rättshjälp lämnats en Motionärernas förslag 20 § Meddelas beslut om allmän rättshjälp, betalas därefter uppkommande kostnader av allmänna medel. Av allmänna medel betalas även biträdesersättning för tiden efter det att ansökan om rättshjälp kommit in till rättshjälpsnämnden. Detsamma gäller biträdeskostnad som uppkommit före ansökningen, om denna gjorts utan oskäligt dröjsmål och kostnaden avser ersättning till advokat, biträdande jurist på advokatbyrå eller annan som förordnas till biträde. ligt 16 § första stycket, utgår biträdesersättningen även för denna del av uppdraget av allmänna medel. av allmänna medel. PER (vpk)
mot · FX021685 · 1974-04-02 00:00:00 — av i m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:85 angående utgifter på tilläggstat till riksstaten för /74. I propositionen 1974:85 bilaga 11 föreslås att skall godkänna vad chefen för industridepartementet förordat angående försäljning av statens innehav av aktier i bruk och förvärv av 50 000 aktier i . Ett sådant godkännande skulle innebära att man accepterade det avtal som ingåtts mellan staten och monopolkapitalisterna inom den tyngre byggnadsmaterialindustrin. Det skulle vara ett accepterande av det nästan totala monopol inom cementindustrin som Eurockoncernen skaffat sig. Denna monopolbildning kan inte accepteras. Vi delar åsikten hos den starka opinion inom arbetarrörelsen som kräver ingripande mot cementmonopolet. I motionen 1974:541 har kommunisterna krävt ett förstatligande av detta. Godkännande av aktieköpet som föreslås i propositionen skulle vara detsamma som att bidra till ett ingrepp till förmån för cementmonopolet. Därför bör propositionens hemställan under denna punkt avslås. Med hänvisning till ovanstående föreslås att avslår i propositionen 1974:85 bilaga 11 under punkten Kapitalbudgeten: VI Fonden för statens aktier gjord hemställan. (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · FX021686 · 1974-04-03 00:00:00 — av herrar och i i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:14 angående studiesocialt stöd. Enligt en övergångsbestämmelse till studiestödskungörelsen grundades det inkomstprövade tillägget taxering och taxering. Inkomstgränsen var för hösten . och för våren . i taxerad inkomst. är inkomstgränsen oförändrad. Enligt det beslut som fattades vid förra årets riksdag skulle man inte gå efter senaste taxering, vilket är huvudregel, utan behålla föregående års taxering vid bedömning av höstens inkomstprövade tillägg. Detta skedde för att personer som tidigare haft inkomstprövat tillägg inte skulle falla ur systemet eller fä minskat bidrag på grund av den allmänna inkomstutvecklingen. Om man nämligen skulle beakta senaste års taxering utan att ha höjt inkomstgränsen skulle denna negativa effekt kunna uppstå. studiesociala proposition (1974:14) har inte någon motsvarande övergångsbestämmelse föreslagits. Det är enligt vår mening angeläget att man även för det kommande läsåret har en övergångsbestämmelse av angiven innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär att en övergångsbestämmelse motsvarande den som gällde för /74 angående taxerad inkomst vid bedömning av inkomstprövat tillägg skall gälla även för /75. () ()