mot · FX02559 · 1974-01-24 00:00:00 — om slopande av skyldigheten för arbetsgivare att anmäla anställd utlänning. Enligt utlänningskungörelsen § 62 måste arbetsgivare anmäla till den lokala polismyndigheten om utlänning börjar eller slutar anställning hos honom. Dessa anmälningar skickas till statens invandrarverk, som på grundval härav sammanställer statistik över arbetsanmälda utlänningar . Frågan om arbetsanmälningen av utländska medborgare har ifrågasatts, bl. a. i samband med remissbehandlingen av utlänningsutredningens betänkande Invandringen. har invandrarverket aktualiserat frågan. Som skäl för att bibehålla anmälningsplikten har dels åberopats att anmälningarna behövs som statistiskt underlag, dels har hävdat att polisen behöver dessa anmälningar i sitt spaningsarbete. Bestämmelserna om anmälning av anställda utlänningar efterlevs mycket dåligt, speciellt gäller detta avanmälningarna och anmälning av nordiska medborgare som inte behöver arbetstillstånd. Sålunda visade det sig i en undersökning som invandrarutredningen gjorde att av de anmälningar som ingår i det register som invandrarverket för - och som statistiken bygger på var inaktuella. var ungefär hälften av utlänningarna i ett urval från arbetskraftsundersökningarna inte arbetsanmälda! Detta innebär att den publicerade statistiken över arbetsanmälda utlänningar är värdelös och inte ger en rättvisande bild av utlänningarnas roll på den svenska arbetsmarknaden. Den senast publicerade siffran för antalet arbetsanmälda utlänningar är 230 000 personer. Att döma av annan tillgänglig statistik och de ovan refererade undersökningarna torde det riktiga antalet vara under 200 000. Det torde också vara klart mot denna bakgrund att arbetsanmälningarna inte kan vara den värdefulla hjälp för polisens spaningsarbete som har påståtts. Det finns således inga skäl för att bibehålla det nuvarande systemet med arbetsanmälningarna. I bilaga 13 till årets statsverksproposition sägs att den framtida utformningen av arbetsgivarnas uppgiftsskyldighet i fråga om anställda utlänningar övervägs f. n.. har man tydligen tänkt sig att de nuvarande bestämmelserna skall fortsätta gälla. Arbetsgivarna de som känner till bestämmelserna och efterlever dem skall fortsätta sända in anmälningar som skall sorteras hos polisen för att skickas vidare till invandrarverket som skall databehandla dessa för att publicera en statistik som är vilseledande! I sina petita /75 sökte för andra året i följd anslag för en förbättrad statistik över invandrare i , men detta har inte resulterat i något förslag i årets statsverksproposition. SCB vill bl. a. i samband med arbetskraftsundersökningarna hämta in uppgifter om utländska medborgare på den svenska arbetsmarknaden. Värdet av en sådan statistik är naturligtvis beroende av hur stora urval man arbetar med. Man kan knappast räkna med att på detta sätt kunna erhålla en tillförlitlig bild av alla små nationalitetsgrupper som finns i . Men för hela gruppen förvärvsarbetande utlänningar och för de större nationalitetsgrupperna måste man redan vid tämligen små urval och låga kostnader kunna erhålla en betydligt bättre och mera differentierad statistik än genom ett system med arbetsgivaranmälningar. SCB har äskat för ändamålet, varvid resultaten skulle publiceras . En omständighet som gör det svårt att statistiskt belysa invandrarnas betydelse på den svenska arbetsmarknaden och antalet utlänningar i är att i befolkningsstatistiken ingår enbart de utländska medborgare som är kyrkobokförda i . Dessutom vistas och arbetar här en del utlänningar som inte är kyrkobokförda. I allmänhet torde det då vara fråga om kortare tids vistelse här. Det vore mycket värdefullt, som komplement både till befolkningsstatistiken och till en översikt över utlänningarna på den svenska arbetsmarknaden, om denna grupp kunde belysas närmare, till såväl antalet personer som vistelsetidens längd i . SCB har äskat för en engångsundersökning av icke kyrkobokförda utlänningar i . Ett slopande av arbetsgivaranmälningsplikten torde innebära ett samhälleligt sparande av betydligt större omfattning än vad kostnaden är för de två av SCB föreslagna undersökningarna enligt ovan. torde man genom dessa undersökningar få en betydligt bättre bild av utlänningarna på den svenska arbetsmarknaden än vad en statistik som bygger på arbetsgivaranmälningar kan ge. Ytterligare skäl för att genomföra en sådan ändring är att man därigenom tar bort en bestämmelse som särskiljer svenska och utländska medborgare och erhåller en statistik över utländska medborgare på den svenska arbetsmarknaden som en del av den normala arbetsmarknadsstatistiken. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos Kungl. 1. att den plikt som gäller enligt utlänningskungörelsen för arbetsgivare att anmäla hos sig anställda utlänningar upphör, 2. om en förbättring av invandrarstatistiken i enlighet med vad som i motionen anförts.