mot · FX02245 · 1974-01-21 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder mot ökat utländskt inflytande över svenska företag. Över 100 000 personer är anställda i utlandsägda företag i . Antalet anställda i dessa företag ökade med , mot i svenskägda industri- och handelsföretag, enligt uppgift från . Tillgångarna i de utlandsägda företagen ökade för att uppgå till totalt 1970. Omsättningen ökade , och noterades . Under de åtta åren 19601967 gav tillstånd till direkta utländska investeringar i med ca . tilläts sådana för nära 3 miljarder. Siffrorna visar tydligt hur de utlandsägda företagens verksamhet i växer ut. Tillväxttakten är därtill i allmänhet snabbare än för svenskägda företag. framhåller i en utredning att det är uppenbart att de utlandsägda företagen ökar sina andelar såväl på den svenska marknaden som i svensk export. Företrädare för det s. k. näringslivet, dvs. de svenska kapitalisterna, brukar tala om hur angeläget det är för den svenska ekonomin att utländska företagare ges tillfälle att investera och etablera sig i . De talar om tull- och skatteinkomster och nya arbetstillfällen, om hur dessa företags export förbättrar den svenska betalningsbalansen, om att utlandsföretagen köper varor och tjänster från svenska företag, att de tillför landet teknologiskt och administrativt kunnande, att de hjälper till att pressa upp industriinvesteringarna m. m. Listan över fördelar brukar kunna göras lång av dessa företrädare. Men listan över nackdelar kan göras minst lika lång och dessutom betydligt mer tungt vägande, om dessa företags verksamhet ses i det perspektiv i vilket den bör ses; det väsentliga är: de arbetande människorna, de anställda i dessa företag, de som arbetar ihop vinsterna åt kapitalisterna. De utlandsägda företagen i utgör fortfarande en rätt begränsad del av den svenska ekonomin. Deras andel av de sysselsatta ligger mellan . Inom vissa branscher har dock utländskt kapital kunnat skaffa sig en dominerande ställning. Inom reklambranschen kontrollerar utländska annonsbyråer närmare hälften av marknaden: spelar en dominerande roll inom databranschen och dess utvecklingslaboratorium är helt enkelt grunden och förutsättningen för en svensk forskning inom datasektorn; på oljemarknaden är engelska BP störst och dominerar tillsammans med fem andra utländska oljejättar på ett avgörande sätt oljehanteringen i ; på det elektrotekniska fältet utökar Philipskoncernen, AEG, m. fl. inflytande; inom livsmedelsbranschen köps svenska företag i en jämn ström upp av utländska multinationella företag som Cavenham, , , Unilever; kreditupplysningsinstituten är i åtskilliga fall i utländsk ägo. Det är för övrigt anmärkningsvärt hur markant det utländska inflytandet är på informationsområdet: annonser, data, elektroteknik, soliditetsupplysningar. I sin huvudrapport (SOU 1970:71) skriver långtidsutredning: får man räkna med att integrationsprocessen fortsätter, troligen i lika hög takt som under det gångna decenniet. Den ekonomiska utvecklingen i blir då i högre grad än tidigare kopplad till utvecklingen i andra länder. Denna koppling svarar i hög grad just de multinationella företagen för. Citatet är en mild omskrivning av att alltmer införlivas i det internationella kapitalistiska, imperialistiska systemet. 1 sin jakt efter allt större profiter konkurrerar allt större bolag om ofta världsomspännande marknader. Branscher monopoliseras, kapitalet koncentreras till allt mäktigare bolag. Växande profiter i de multinationella företagens moderländer kräver export av kapitalöverskott för att vinstbeskattningen skall hållas så låg som möjligt. Att den ekonomiska utvecklingen i i ökad takt kopplas till utvecklingen i andra länder, som det heter i långtidsutredningen, är en följd av att motsättningarna inom det imperialistiska blocket skärps, att kampen om marknaderna hårdnar. I kläm för denna utveckling kommer arbetarna, alla de som är sysselsatta i dessa företag, alla de som är utsatta för den hänsynslösa profithungern. Konsekvenserna för svenska arbetare av de utlandsägda företagens verksamhet här i landet är flera: Genom eftersläpande och släpphänta bestämmelser och lagar gentemot multinationella företag i fråga om bl. a. skatter och tullar, kan dessa företag minimera sina ekonomiska skyldigheter här i landet. Den amerikanske journalisten beskriver i boken metoden för skattesmitning så: 1 princip är metoden enkel. Man fakturerar varor till låga priser i ett lågskatteland, där det lokala dotterbolaget utan att ens ha fått varorna levererade åter exporterar dem till höga priser dit där de i själva verket skall användas. Dotterbolagen i början och slutet av kedjan gör förluster, men dessa uppvägs av de höga vinsterna i lågskattelandet. Detta stämmer dåligt med den bild av typiskt svenskt företag med avsevärd självständighet gentemot moderbolaget som multijättarnas svenska dotterbolag ofta försöker visa fram. Tugendhat förklarar dock: Utmärkande för de multinationella företagen är att deras dotterbolag arbetar enligt en gemensam global strategi och under gemensam global kontroll. Huvudkontoret är deras hjärna och nervcentrum. Där utformas den för hela företaget gemensamma strategin, där beslutas var nya investeringar skall göras, där fördelas exportmarknader och forskningsprogram på de olika dotterbolagen och där bestäms de priser som skall gälla vid varubyte mellan bolagen. På ovannämnda sätt agerar i vinstskattehänseende t. ex. de multinationella oljebolagen i . Andra bolag åter följer andra principer för vinstmaximering och redovisar goda vinster i , i och för sig föga förvånande med tanke på internationellt sett relativt generösa företagsbeskattning. ges genom frikostiga avskrivningsregler möjligheter att komma undan med en mycket låg effektiv skattesats i förhållande till den verkliga vinsten. En så låg skattesats som mellan förekommer för dessa bolag. Trots de multinationella företagens bevisligen goda ekonomi i finns flera exempel på att dessa bolag betalar lägre löner än genomsnittet, bl. a. inom metall- och verkstadsindustrin. Det teknologiska och administrativa kunnandet överförs i former som drabbar arbetare och tjänstemän. Hårdhänta rationaliseringar för största möjliga profiter medför ökad stress och utslagning. Genom de internationella bolagens möjligheter till dubblering av produktion i flera länder har dessa företag skaffat sig ett ofta effektivt vapen för att neutralisera fackliga konfliktåtgärder och kringgå arbetarkrav. Företagen kan, genom att hota med att inställa driften eller flytta produktionen utanför landets gränser, få en överlägsen position vid avtalsförhandlingar. De multinationella företagen kan naturligtvis omvänt bemöta strejker och aktioner utomlands med att flytta produktionen till . exempelvis lade det Co. upp ett extra lager varor vid sin svenska fabrik. gick man ut i avtalsförhandlingar med de anställda arbetarna i . Dessa varslade om strejk, men delvis därför att kunde visa att företaget skulle klara ett produktionsstopp i vreds strejkvapnet ur arbetarnas händer. De multinationella bolagens anti-fackliga verksamhet och medvetna ansträngningar att spela ut arbetare i olika länder mot varandra, ställer också den internationella arbetarsolidariteten på svåra prov: är ett normalt kapitalistiskt företag, med vars hjälp en avancerad dataforskning bedrivs här i landet. i däremot deltar i utrotningskrig och företagets datorer och elektronik spelar en viktig roll vid de amerikanska terrorbombningarna i , och . ITT i driver bl. a. hotellrörelse, biluthyrningsföretag och företag som tillverkar elektroteknisk utrustning. ITT i tar aktiv del i störtandet av president . Företagets ledande berättar om sina framtida önskemål efter Chilekuppen: måste stödjas, måste ta arabländerna i besittning för att säkra tillförseln av olja. Engelska BP i är störst av åtta stora oljebolag. Det bedriver vanlig kapitalistisk verksamhet och klarar sig bl. a. från skatter. BP i : Mossadeqs regering nationaliserar oljan och därmed BP:s stora tillgångar. Året därpå kan BP och den internationella oljekartellen genom CIA:s försorg och med brittiskt militärt stöd erövra oljan åter. Den relativt framstegsvänliga regeringen störtas och shahen blir envåldshärskare. Detta är bara några exempel som visar på nödvändigheten av att studera de multinationella bolagens verksamhet i ett helhetsperspektiv för att se vad den samlade effekten av deras aktioner blir. Att ge de multinationella bolagen möjlighet till fotfäste i är att ge stöd åt deras internationella utplundringspolitik i samarbete med de stora imperialistiska staterna. Deras verksamhet här drabbar direkt svenska arbetare och tjänstemän i form av hårdare och hänsynslösare hantering av arbetskraften, de kan neutralisera arbetarrörelsens fackliga kampmedel, deras verksamhet bidrar till att klyftorna i det svenska samhället och i världen vidgas, de utgör ett hot mot människornas strävanden till fredlig samexistens. Arbetare och tjänstemän i olika kapitalistiska länder måste gemensamt, solidariskt, motarbeta effekterna av de multinationella bolagens härjningar. För del måste ett första steg mot sådana strävanden vara att införa skärpta restriktioner då det gäller dessa bolags rätt att köpa in sig i svenska företag och att nyetablera sig i landet. Problemen rör inte bara de 100 000 sysselsatta i de utlandsägda bolagen, de gäller också de anställda i svenska multinationella bolag och alla de arbetande i företag som dessa har samarbete och kontakter med. På lång sikt är detta en fråga att ta ställning till för majoriteten av yrkesverksamma här i landet. Utländska företags etablering i skall enligt lagen av och den kungliga kungörelsen från samma datum prövas av Kungl. Däremot kan utlänningar utan restriktioner köpa aktier i svenska bolag, såvida dessa inte äger fast egendom, dvs. jord, skog eller gruvor, enligt den s. k. inskränkningslagen av . Denna lag innehåller begränsningar i utländska medborgares rätt att förvärva fast egendom i . Men frånsett dessa restriktioner har alltså utländskt kapital obegränsade möjligheter att tillvälla sig makt och kapital i . riksdag antog lagar om ändringar i de båda ovannämnda lagarna, justeringarna måste sägas vara av så marginell karaktär att förhållandena i sak inte ändrats. Och ger, genom sin anslutning till kapitalliberaliseringskod, alltjämt uttryck för avsikten att inte lägga hinder i vägen för utländska direkta investeringar. Inte heller kan åtgärder anstå i väntan på resultat från statsrådet arbetsgrupp med uppgift att följa frågor rörande multinationella företag. Dessa bolag är alltid hungriga, deras profitjakt pågår ständigt, människor drabbas av deras framfart. Effekterna av deras internationella verksamhet är kända och räcker väl som grund för ett svenskt agerande gentemot dem. Med hänvisning till vad som anförts föreslås A. att i skrivelse till regeringen begär att denna visar avsevärt skärpt restriktivitet vid beviljande av utlännings rätt att idka näring i enligt lagen av , B. att i lagen om aktiebolag av en ny paragraf, 177 a §, införs med följande lydelse: 177 a §. Utländsk medborgare eller utländsk juridisk person får förvärva aktier i svenska aktiebolag endast efter tillstånd av Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer. C. att som sin mening uttalar att avsevärt skärpt restriktivitet skall visas vid tillståndsgivning för aktieköp till stora utländska kapitalägare. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)