mot · FX021357 · 1974-01-26 00:00:00 — av och fru tredje vice talmannen om utredning angående rundradions organisation och verksamhetsformer, m. m. har inför /75 äskat visst ökat anslag för sina driftkostnader, vilket departementschefen inte ansett sig kunna tillmötesgå. Omständigheten har vållat häftig debatt, och farhågor har uttryckts för återverkningarna på SR:s programverksamhet och för olyckliga kulturpolitiska konsekvenser. läge inför /75 Statsmakterna har tidigare angett som riktlinje för SR:s verksamhet att den fr. o. m. 1973/74 skall bedrivas på en i förhållande till /73 oförändrad nivå. I årets statsverksproposition synes departementschefen förutsätta att denna nivå skall kunna hållas trots ett med hänsyn till kostnadsökningarna ej obetydligt sänkt anslag. Det kan förefalla som man här gjort en felbedömning med utgångspunkt i översynsutredningens arbete. Det råder intet tvivel om att SR:s resurser numera är så utbyggda att man fått goda förutsättningar att rationalisera programproduktionen dvs. man kan producera flera egna program till genomsnittligt lägre kostnader per program. Detta innebär emellertid inte att man kan gå den omvända vägen och förutsätta att man vid oförändrad produktion kan uppnå samma rationaliseringsvinst, dvs. uppnå samma genomsnittligt lägre kostnader per program. Denna omständighet sammanhänger givetvis med att en betydande del av SR:s kostnader är fasta eller på annat sätt svårpåverkbara på kort sikt. De inbesparingar som förutsätts i statsverkspropositionen kommer att i huvudsak belasta vissa begränsade kostnadssektorer. Främst drabbas SR:s egentliga verksamhetsuppgift, nämligen att producera ljudradio- och televisionsprogram. Detta framgår av de preliminära beräkningar som genomförts inom ljudradion, TV-kanalerna och distrikten. Beräkningarna inom visar att nedskärningar av de direkta programkostnaderna kan komma att bli nödvändiga med inte i jämförelse med innevarande budgetårs nivå. Kostnaderna 1974/75 för programområdena teater, barn, nöjen, musik och beställningar hos fria filmare samt för TV-kanalerna gemensamma projekt hade av kanalledningen beräknats till drygt 18 milj. kr., vilket motsvarar kostnaderna 1973/74 inklusive kostnadsökningarna. Förslaget i årets statsverksproposition innebär att denna summa måste 3 sami Nr 1357-1363 prutas ner till 12,8 milj. kr. Områdena kultur, religiösa program, politik och samhälle, natur och naturvetenskap samt sport måste på motsvarande sätt skäras ned från 4,5 milj. kr. till 3,2 milj. kr. Detta gäller alltså för . Om SR tvingas driva sin verksamhet på dessa villkor, kan det komma att medföra synnerligen olyckliga konsekvenser för programutbudet. Inom de ovan nämnda programområdena är man i mycket hög grad beroende av medverkande utanför företaget, och det blir främst de som kommer att drabbas av nedskärningarna. En betydande kvalitetssänkning skulle bli ofrånkomlig. En överslagsberäkning inom tyder på att utnyttjandet av skådespelare och regissörer måste skäras ner . Motsvarande siffra för underhållningsartister och fria filmare är 55 resp. . För författare och övriga konstnärer och kulturarbetare blir nerskärningarna av ungefär samma storleksordning men är svårare att räkna fram i mera preciserade tal. Förhållandena kommer att i huvudsak bli likartade vid och ljudradion. En stor del av landets kulturarbetare och konstnärliga yrkesutövare är ekonomiskt beroende av uppdrag från SR. Av detta skäl kan de nämnda inskränkningarna befaras få avsevärda negativa konsekvenser inom hela kultursektorn. Vi vill här erinra om departementschefens uttalande i propositionen: Jag anser mig kunna utgå från att företaget () noga följer hur kulturarbetsmarknaden i dess helhet påverkas av de åtgärder som översynen av verksamhetsformerna ger anledning till. Vad den regionala TV-verksamheten angår medför departementschefens förslag enligt nämnda beräkningar att denna får skäras ner med 5 milj. kr. från av SR planerade 12 milj. kr. till 7 milj. kr. Detta innebär att verksamheten kan fortsätta vid de fyra distrikt, där den påbörjats men att en utvidgning skjuts . Enligt vår mening är en sådan påtvingad återhållsamhet ytterst olycklig i vad avser just distrikten. SR:s verksamhet bestrids med avgiftsmedel via den s. k. rundradiofonden. Behållningen i denna uppgår enligt statsverkspropositionen f. n. till 307,3 milj. kr. Departementschefen beräknar att behållningen vid nästa budgetårs utgång skall ha stigit med drygt 60 milj. kr. Utrymme finns att höja anslaget för SR:s driftkostnader utan att den ekonomiska situationen på avsevärt rubbas Det är svårt att nu fixera hur mycket anslaget till SR:s driftkostnader bör höjas. Rimligen torde det erfordras ytterligare ca 12 milj. kr. om inte väsentliga kvalitetskrav på programutbudet skall eftersättas. Vi förutsätter att SR vid sin fortsatta analys av budgetläget ytterligare penetrerar möjligheterna till kostnadsbesparingar. Det är självklart att man måste iaktta en stram hushållning också inom detta företag. En energisk kostnadsjakt är nödvändig. Eftersom stora personalgrupper har en vidsträckt självständighet i sitt arbete, är det angeläget att en strikt ekonomisk medvetenhet genomsyrar hela företaget. Vi vill understryka att vår bedömning av SR:s medelsbehov är knuten till den akuta situationen kommande budgetår. 1 statsverkspropositionen framhåller departementschefen att det är ytterst angeläget att åtgärderna med anledning av översynen av verksamhetsformerna kan genomföras så snabbt som möjligt. Vi delar denna uppfattning. På litet bör icke oväsentliga kostnadsbesparingar kunna genomföras inom t. ex. administration och teknik utan besvärande konsekvenser för programutbudet. Rationaliseringsproblemen torde ytters hänga samman med utveckling som monopolföretag inom sitt område. Det är inte utan att företaget fått något av elefantsjuka över sig. i ett något längre tidsperspektiv framstår det som nödvändigt att finna en ny struktur för rundradioverksamheten i vårt land. Rundradions framtida organisation, verksamhetsformer och finansiering Rundradioverksamheten i har ständigt varit föremål för en omfattande debatt som gällt såväl detaljer som frågor av mera principiell och generell art. Debatten har intensifierats , vilket bl. a. tagit sig uttryck i ett ökande antal riksdagsmotioner. riksdag avvisade med relativt knapp marginal ett yrkande att rundradions organisation, verksamhetsformer och finansiering skulle göras till föremål för utredning av en parlamentariskt sammansatt kommitté. a. motionen 1973:452 redovisas ett antal skäl för en sådan utredning. Det är obehövligt att här anföra dem på nytt. Av årets statsverksproposition framgår att också chefen för funnit anledning initiera en sådan samlad översyn och att han därför avser att tillkalla en särskild arbetsgrupp för ändamålet. Av formuleringarna att döma åsyftar han en utredningsgrupp på departemental nivå. Enligt vår mening är detta icke tillfredsställande. Med hänsyn till ljudradions och televisionens centrala ställning i samhället och frågeställningarnas kontroversiella natur måste en sådan översyn rimligen anförtros en parlamentarisk utredning. Det är angeläget att utredningen bedrivs med största skyndsamhet. Det är vidare av största vikt att under utredningsarbetet tillförsäkras en medelsanvisning som säkerställer en programverksamhet på minst 1972/nivå och en fortsatt utbyggnad av den regionala verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att som sin mening uttalar, att till förfogande för bestridande av driftkostnader under /75 bör ställas omkring 12 milj. kr. mer ur rundradiofonden än som beräknats i statsverkspropositionen (bil. 10, s. 467), 1* 1974. 2. att hos Kungl. Maj:t hemställer att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att se över rundradions organisation och verksamhetsformer. P. O. ()