ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX02750 · 1974-01-25 00:00:00 — av fröken m. fl. om utvärdering av fritt valt arbete på högstadium. I läroplanen för sägs fritt valt arbete ingå sorn ett led i skolans åtgärder för att främja elevernas personlighetsutveckling och för att medverka till ökad trivsel och goda arbetsförhållanden i skolan. Verksamheten bör på ett konkret sätt bidra till att elevernas fritid får ett utvecklande och värdefullt innehåll och till att föra dem in i närsamhällets kulturaktiviteter. Den bör sålunda kunna stimulera eleverna till sådana former av fritidsverksamhet som exempelvis friluftsliv, idrott och gymnastik, sång och musik, teckning och målning, slöjd och annat manuellt arbete samt fri hobbyverksamhet av annat värdefullt slag. Den bör vidare kunna föra dem i kontakt med förenings- och bildningsverksamhet utom skolan och stimulera dem till aktivitet och engagemang i samhälleligt och ideellt arbete. Syftet med de aktiviteter som ryms inom begreppet fritt valt arbete är, så långt vi förstår, att hjälpa individen att på ett meningsfullt sätt utnyttja sin fritid. Om skolan lyckades i denna intention, skulle därmed mycket vara vunnet i fråga om de ungas sociala anpassning i samhället. Skolstyrelserna har haft frihet att utforma aktiviteterna efter de skiftande förutsättningar som finns på det lokala planet. Det har medfört ett rikt varierande mönster, när det gäller formerna för detta arbete. På sina håll tycks man ha strävat efter att rädda sysselsättning åt utsatta lärargrupper genom att styra in valet av aktivitet på deras ämnesområde. Kontakterna med föreningslivet har visat sig svåra att knyta, så länge man menat att aktiviteten skulle förläggas till vanlig skoltid. De ekonomiska förutsättningarna för ersättning till ledarna för aktiviteterna har också varit skiftande. Då arbetsformen fritt valt arbete nu fungerar på fjärde året, anser vi det angeläget att en utvärdering av arbetet kommer till stånd. Därigenom skulle det vara möjligt att överblicka i vilken utsträckning läroplanens intentioner kunnat realiseras. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj :t begär en utvärdering av fritt valt arbete på högstadium.
mot · FX02754 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ökat statsbidrag till undervisningsmateriel för lantbrukets yrkesutbildning. Alltsedan lantbruks- och skogsbruksutbildningen sammanfördes med den övriga gymnasiala utbildningen och flyttades över till SÖ har en anpassning av organisationen skett på olika områden. Den tveksamhet som rådde inför förändringen tycks mer och mer försvinna, vilket självklart är positivt. I och med övergången till gymnasielinjen inom lantbruksutbildningen ställs det betydligt större krav än tidigare på bl. a. undervisningsmateriel. Med tanke på att det nu rör sig om yngre elever med ringa eller ingen praktisk erfarenhet ställer läroplanen stora fordringar på undervisningen, och en förutsättning för att denna skall kunna meddelas tillfredsställande är givetvis tillgången på undervisningsmateriel. har för att tillgodose detta elementära behov framfört ett förslag om ändrade bidragsbestämmelser för anskaffande av första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel och äskat medel med denna beräkningsgrund. Enligt SÖ bör samma beräkningsgrunder gälla för lantbruksutbildningen som för skogsbruksutbildningen, dvs. ett 75-procentigt statsbidrag. Vi beklagar att departementschefen inte har gått med på detta SÖs förslag och menar att en förutsättning för att läroplanens intentioner skall kunna förverkligas är att det finns tillgång till undervisningsmateriel i den omfattning som enligt anvisningarna skall finnas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att ger Kungl. till känna vad i motionen anförts angående ändrade regler för statsbidrag till första uppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel för lantbrukets yrkesutbildning. () ()
mot · FX02755 · 1974-01-23 00:00:00 — av i m. fl. angående indelningen i undervisningsgrupper i ämnet slöjd. Undervisningsgruppernas storlek har stor betydelse för möjligheten att på ett riktigt sätt bedriva undervisningen. 1 vissa ämnen är det motiverat med särskilt små grupper. Slöjdämnet är av sådan karaktär att delningstalen måste sättas förhållandevis lågt. I punkt 11 i Allmänna bestämmelser för timplanerna i läroplanen för sägs: På låg- och mellanstadiet omfattar undervisningen i slöjd för alla elever två slöjdarter, dels trä och metallslöjd, dels textilslöjd. Därvid anordnas två grupper, om antalet elever på dessa stadier i skolenheten är lägst 17. Är antalet elever högre än 24 får det antal grupper anordnas, som erhålls då antalet elever delas med 15. Uppstår därvid en rest på minst 10, får ytterligare en grupp anordnas. Dessa regler innebär att främst i de små skolorna blir slöjdgrupperna stora. Rent praktiskt innebär detta ofta stora problem, bl. a. beroende på att slöjdsalarna inte är dimensionerade för grupper om 2223 elever. Problemet har accentuerats genom att länsskolnämnderna tillämpar en stor restriktivitet för bevisande av extra slöjdgrupper. Det faktum att slöjdgrupperna i de små skolorna ofta måste hämtas från mer än en klass och omfatta flera årskurser för att grupperna skall bli tillräckligt stora gör undervisningssituationen besvärlig. Säkerhetsaspekterna kan i en sådan situation bli eftersatta. Problemen är betydande på många håll. Även om en förändring av reglerna tillhör område finner vi det vara motiverat att redan nu vidtaga sådana förändringar i bestämmelserna för bildandet av en slöjdgrupp att undervisningen kan bedrivas på ett riktigt sätt. En möjlig väg att tillåta att ytterligare en grupp får bildas om, efter delningen, en rest om minst 5 elever bildas. Punkt 11 i Allmänna bestämmelser för timplanerna i Lgr 69 bör ändras i enlighet med detta. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts beträffande förändring av Allmänna bestämmelser för timplanerna i Lgr 69, innebärande att ytterligare en slöjdgrupp får bildas om en rest av minst 5 elever uppstår vid delning av antalet elever. () () () i Skärstad
mot · FX02757 · 1974-01-25 00:00:00 — om inrättande av ytterligare forskningstjänster i geriatrik. Den ökade levnadslängden har bidragit till att förändra befolkningens åldersmässiga sammansättning. Antalet personer som är befinner sig således i stigande. Bland annat av detta skäl har i olika sammanhang påvisats behovet av en utvidgad forskning kring åldrandets och ålderdomens problem. Man har då i första hand tänkt på den medicinska åldringsforskningen - geriatriken. Också inom samhällsvetenskaperna, t. ex. psykologin, finns dock starka motiv för särskild forskning kring åldrandets problem. De psykiskt sjuka åldringarna, s. k. senildemensfall, ökar i omfattning och skapar betydande problem inom olika delar av samhällets åldringsvård. framhöll 1973 med anledning av motioner om utvidgad åldringsforskning, att ett basmaterial som kunde ligga till grund för ställningstaganden av nästa års riksdag borde kunna tas fram års riksdagsbehandling av saken. F. n. finns endast en tjänst för åldringsforskning ( i ). En utvidgning av denna forskningssektor är uppenbart angelägen, och bör därför nu begära förslag från regeringen om ytterligare tjänster i geriatrik. att måtte hos Kungl. Maj:t begära att förslag om ytterligare forskningstjänster i geriatrik förelägges riksdag. /ENKEL (fp)
mot · FX02758 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om en prövning av skolstadgans bestämmelser om läsårets indelning i terminer, m. m. Arbetets anordning i regleras genom bestämmelserna i kap. 5 skolstadgan. Därvid föreskrives i § 23: läsår fördelas på en hösttermin och en vårtermin. Del av kalenderåret som ej ingår i läsåret utgör ferier. Läsåret bör börja och sluta senast . Dag för termins början och slut fastställes av . Indelning av läsår i terminer skall ses i sammanhang med skolstadgans bestämmelser i kap. 6 § 11 vari sägs, att betyg bl. a. skall ges vid höstterminens slut i åk 8 och 9. Denna bestämmelse medför att skolarbetet, åtminstone i vad gäller åk 8 och 9, präglas av en onödigt stor anhopning av skrivningar och prov just novemberdecember. Skolarbetet i åk 8 och 9 skulle otvivelaktigt få en jämnare rytm om betygsättningen ej behövde ske strax före jullovet. En betydligt säkrare bedömning skulle kunna ske om betygsättningen ägde rum vid läsårets mitt, det vill säga . Detta får särskild betydelse för det stora flertalet av eleverna i åk 9 där terminsbetyget ligger till grund för den preliminära vårintagningen till gymnasieskolan och där ett betyg som skulle bli satt i januarifebruari gör ett färskt omdöme möjligt. Det bör i sammanhanget också påpekas att läsårets uppdelning på en hösttermin och en vårtermin var mera naturlig när jullovet var längre än nu och innebar ett markerat avbrott i läsåret. måste däremot en mera preciserad läsår splanering eftersträvas. Detta innebär självfallet inte att någon ytterligare förkortning av jullovet eller övriga lov bör ske. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t begär prövning av skolstadgans bestämmelser ang. läsårets indelning i terminer, samt att, i vad rör åk 8 och 9 i , utfärdandet av terminsbetyg ersätts av mittläsårsbetyg. () () GOTAB 74 5811 S 1974
mot · FX02759 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av en befattning som föreståndare för i . i grundades och knöts då till dåvarande i . övertogs det av och anknöts till dess språk. I administrativt avseende tillhör institutet men utgör inom denna ram, vad själva verksamheten beträffar, en helt fristående och självständig enhet med vidsträckta internationella förbindelser och livlig utbytes- och informationsverksamhet. Genom sin inriktning på de språkliga, litterära och allmänkulturella områdena utgör det ett värdefullt komplement till i , med vilket ett fruktbart samarbete också har kunnat etableras. Institutet äger ett av norra mest betydande ibero-amerikanska bibliotek, omfattande över 20 000 volymer. resurser på personalsidan är emellertid synnerligen blygsamma och helt otillräckliga, inskränkande sig till en inrättad tjänst som förste biblioteksbiträde med hälften av tjänsgöringen vid universitetsbiblioteket. Vidare har en amanuens vid romanska institutionen tillbaka kunnat avdelas för tjänstgöring vid institutet. Föreståndarbefattning saknas, och det är uppenbart att institutets kapacitet icke kan utnyttjas i önskvärd grad förrän det erhåller den självständiga ledning som av sakkunniga instanser förordats och som av UKÄ föreslogs i dess anslagsäskanden för /70. Förslaget innebar inrättandet av en föreståndarbefattning i form av ett universitetslektorat med en del av tjänstgöringsskyldigheten förlagd till institutet. Beträffande Göteborgsinstitutets förhållande till i är det angeläget att framhålla, att de båda instituten på ett utmärkt sätt kompletterar varandra och att de på intet vis är konkurrerande företag. är, enligt de riktlinjer som angavs i propositionen om dess förstatligande , främst inriktat på det samhällsvetenskapliga området. I princip är självfallet de betydande kulturella och vetenskapliga verksamhetsområden, som företräds av , lika väl förtjänta som de i att omhänderhas av ett helt och hållet självständigt organ. Under alla förhållanden är själva verksamheten vid i av den art, att den går vida utöver den som en universitär språkinstitution kan bedriva. Denna dess verksamhet kan emellertid, även efter anknytningen till universitets 1 1974 3 sami. institutionen, vidmakthållas och utvecklas under förutsättning att ökade resurser för ändamålet ställs till förfogande. Härvidlag krävs oundgängligen som en första åtgärd inrättandet av en särskild föreståndarbefattning. Under åberopande av det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t uttalar att en förståndarbefattning inom i inrättas i form av ett universitetslektorat med en del av tjänstgöringsskyldigheten förlagd till institutet. () ()
mot · FX0276 · 1974-01-16 00:00:00 — av m. fl. om översyn av reglerna för mervärdesskatt vid försäljning av begagnade varor. Mervärdeskatten är avsedd att vara neutral från konkurrens- och konsumtionssynpunkt. Den grundläggande tanken är att skatt skall utgå på den värdetillväxt eller det mervärde som ett skattepliktigt objekt tillförs i varje produktions- och försäljningsled. En sådan fördelning av skatten uppnås genom de i systemet inbyggda avdragsreglerna för ingående skatt. Den samlade skattebelastningen blir därvid i princip densamma som om skatten hade tagits ut vid den sista omsättningen till den slutlige konsumenten. Skall fullständig neutralitet uppnäs, krävs det att skatten träffar alla led i produktions- och försäljningskedjan. Inget led får heller träffas av skatten mer än en gång. I praktisk tillämpning kan det dock i vissa fall stöta på svårigheter att undvika en sådan dubbelbeskattning enbart med tillämpning av huvudbestämmelserna. Så ger t. ex. de nuvarande mervärdeskattereglerna för begagnade varor enligt vår uppfattning i vissa fall ett otillfredsställande utslag. Detta inträffar bl. a. vid handel med sådana varor, där inbytesaffärer är vanliga. När en privatperson köper en TV-apparat, barnvagn, frysbox eller annan kapitalvara från ett företag och lämnar en begagnad vara som dellikvid, tas mervärdeskatt ut på den nya varans hela värde. därefter den inbytta varan på nytt, utgår även i detta fall mervärdeskatt på hela köpeskillingen. Eftersom utbytet skett från en privatperson (icke skattskyldig till mervärdeskatt) kan företaget inte tillgodoräkna sig någon ingående skatt på den begagnade varan. Reglerna leder således till att en och samma vara beskattas , något som strider mot huvudprinciperna för mervärdeskatten. Det är enligt vår uppfattning angeläget att dubbelbeskattning av detta slag kan undvikas. 1 det utredningsarbete som pågår om mervärdeskattens utformning i vissa avseenden bör man därför se över de regler som gäller vid handel med andra begagnade varor än personbilar och motorcyklar. Begagnade motorfordon är redan underkastade särskilda regler. Därvid bör särskilt förhållandena vid inbytesaffärer mellan företag och privatpersoner beaktas. Med hänvisning till vad som har anförts i motionen hemställer vi att hos Kungl. Maj:t anhåller om en översyn av mervärdeskattereglerna vid försäljning och inbyten av andra begagnade varor än personbilar och motorcyklar i enlighet med vad som har anförts i motionen. () ()
mot · FX02760 · 1974-01-22 00:00:00 — av m. fl. om fortsatt statsbidrag till i . I proposition 1974:1 (bil. 10) anför föredragande (s. 193) att svårigheter föreligger att genomföra planerna på att inordna den utbildning, som ges vid i , i den kommunala skolorganisationen. Därför har Kungl. Maj:t ånyo uppdragit åt att i samråd med styrelsen för institutet och allmänna skolstyrelse vidtaga vidare åtgärder för avveckling av institutet fr. o. m. och uttalar i samband därmed att statsbidrag bör kunna utgå även under nästa budgetår men därefter helt upphöra att utgå. De svårigheter som uppkommit beträffande i och dess verksamhets inlemmande i den kommunala skolorganisationen är en frukt av statsmakternas beslut att söka framtvinga institutets nedläggning. Institutets undervisning har alltid varit inriktad på att bibringa eleverna praktisk yrkeskunskap för kontor och affär. Den har utgjort ett värdefullt komplement till annan handelsutbildning i , väl omvittnat av näringslivet i . Skolstyrelsen i har vid olika tillfällen vitsordat institutets behövlighet och förklarat att utbildningen är av god kvalitet och haft en viktig uppgift att fylla. En kommunalisering av , som f. n. utreds inom , skulle enligt skolstyrelsen därstädes strida mot samtliga förutsättningar för den pågående gymnasieplaneringen, varför skolstyrelsen avstyrker ett kommunalt övertagande av institutet. Om och när statsbidraget till institutet upphör, bör i stället enligt skolstyrelsen SÖ medge en utökning av gymnasieorganisationen för den merkantila utbildningen i och då främst på tvååriga linjer. När en lösning kan komma till stånd är synnerligen ovisst, och en sådan kan dra ut . En avveckling av institutet brådskar icke heller och får under inga förhållanden framtvingas för avvecklingens egen skull under tidspress med risk att kommunen under längre eller står utan den värdefulla undervisning som bedrivs av institutet. Då det alltså nu i finns en skola med en till den ifrågavarande arbetsmarknaden väl anpassad utbildning, som f. n. och inom överskådlig framtid inte torde kunna ges bättre i det kommunala skolväsendet, kan det icke vara vare sig välbetänkt eller ändamålsenligt att sluta upp att ta till vara den undervisningserfarenhet och de resurser i övrigt som finns samlade inom . Slutsatsen blir alltså att institutet genom fortsatta statsbidrag bör beredas möjlighet att tills vidare fortsätta sin verksamhet så länge en utbildning, i allt väsentligt svarande mot institutets, icke på annat sätt ges inom . Under åberopande av det anförda hemställes att i skrivelse till Kungl. Maj:t uttalar att statsbidrag skall utgå till i så länge en utbildning, motsvarande institutets, icke på annat sätt ges inom kommunen. () /ENKEL (fp)
mot · FX02762 · 1974-01-25 00:00:00 — av fröken m. fl. om ökat anslag till Bidrag till viss värdyrkesutbildning. Tillgången på distriktssköterskor är otillräcklig. Skall de arbetsuppgifter som åvilar dem som arbetar inom öppen hälso- och sjukvård kunna lösas på ett tillfredsställande sätt måste utbildningen av distriktssköterskor intensifieras som utbildningskapaciteten utvidgas. Av omkring 2 000 tjänster är vakanta eller uppehålls av ej kompetenta vikarier. Medelåldern bland dem som arbetar inom distriktsvården är oproportionerligt hög. Det kan dessutom förutses ökade arbetsuppgifter inom den öppna hälso- och sjukvården, exempelvis med utbyggd skolhälsovård och företagshälsovård. Allt detta medför krav på ökad utbildningskapacitet. Att utbildningen är attraktiv framgår bl. a. av att till 1 248 platser för vidareutbildning fanns det 6 659 sökande. Med hänvisning till det anförda hemställes att till Bidrag till viss vårdyrkesutbildning anvisar ett i förhållande till Kungl. Majrts förslag med förhöjt förslagsanslag av för vidareutbildning av sjuksköterskor. () i Ulfsbyn
mot · FX02765 · 1974-01-25 00:00:00 — Motioner nr 765773 är 1974 av m. fl. om möjligheter för sjukgymnaster att utbilda sig till läkare. Vidareutbildningen och fortbildning inom sjukvården bör förstärkas. Det är också viktigt att skapa möjligheter till karriärer inom hela yrkessektorn. Människor som arbetat t. ex. som sjuksköterskor bör ges möjligheter att gå vidare till läkarutbildning och därvid kunna tillgodoräkna sig redan tidigare förvärvad utbildning liksom yrkeserfarenheter. På detta sätt skapas också ett bredare rekryteringsunderlag för medicinarutbildning. Inom U 68 pågår f. n. ett arbete på att skapa en utbildningsväg av detta slag för sjuksköterskor. Enligt vår mening bör universitetskanslersämbetet ges i uppdrag att i enlighet med den modell U 68 där anvisar och med hänsyn till de remissynpunkter som framkommer utarbeta en liknande studieordning för sjukgymnaster. Principen bör alltså vara att en sjukgymnast skall kunna tillgodoräkna sig viss del av sin utbildning/yrkeserfarenhet för en läkarutbildning, som därigenom kan ta än eljest. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t begär att universitetskanslersämbetet ges i uppdrag att utarbeta en studieordning som gör det möjligt för sjukgymnaster att vidareutbilda sig till läkare och därvid tillgodoräkna sig viss utbildning och yrkeserfarenhet och på så sätt förkorta tiden för läkarutbildningen. () () 1 1974 3 sami.
mot · FX02767 · 1974-01-25 00:00:00 — om statligt bidrag till kommunala tjänster som invandrarkonsulent. I kommuner med många invandrare har ofta skolledningen förstärkts med en person som särskilt skall leda och samordna stödundervisningen åt icke-svenskspråkiga elever. Ofta kallas vederbörande invandrarkonsulent eller liknande. I regel är denne lärare och fullgör ofta en viss del av en lärartjänst, under det att övrig tid ägnas åt samordning av stödundervisning, kontakt med lärare, elever och målsmän, anskaffande av undervisningsmateriel m. m. Invandrarkonsulenten har i regel full lärarlön jämte ett visst arvode. Statsbidrag utgår endast till den del som omfattar direkt lärartjänst. har i sin budget beräknat medel för en förstärkt regional organisation för samordning och planering av utbildningen av invandrarbarn, främst genom konsulenttjänster knutna till länsskolnämnderna. Departementschefen avvisar förslaget. Kommunreformen har medfört så stora kommuner att man torde ha största nyttan av konsulenter knutna till den kommunala skolledningen. Konsulentens arbetsinsats kan lätt regleras i förhållande till antalet invandrarbarn genom det antal veckotimmar konsulenten skall undervisa. Invandrarkonsulentema fyller en viktig och nödvändig uppgift, och det kan därför inte anses rimligt att statsbidrag ej utgår. Statsbidrag bör utgå dels för den del av lärartjänsten som ej består av undervisning, dels för det extra arvode som utgår. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär ändring av statsbidragsbestämmelserna för i enlighet med motionen.
mot · FX02768 · 1974-01-25 00:00:00 — om kompletterande vuxenundervisning i svenska m. m. för invandrare. Genom lagstiftningen om invandrares rätt till ledighet och lön vid svenskundervisning har ett viktigt steg tagits för att förbättra invandrarnas situation. Vidare har på annat sätt möjligheter skapats att öka svenskundervisningen för de vuxna invandrare som ej är yrkesverksamma. I sitt betänkande om invandrarnas utbildningssituation (SOU 1971: 51) föreslog invandrarutredningen att det inom den kommunala vuxenutbildningen bör inrymmas kompletterande undervisning i svenska för invandrare. Denna utbildning skulle bygga på grundutbildningen, dvs. den nu lagstadgade undervisningen. Många invandrare har efter genomgången grundutbildning behov av ytterligare undervisning i svenska och samhällsorienterande ämnen. Detta skulle kunna tillgodoses genom en frivillig utbildning inom den kommunala vuxenutbildningens ram och ansluta till de studieplaner som används vid den lagstadgade undervisningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär förslag till kompletterande undervisning i svenska och samhällsorienterande ämnen för invandrare inom den kommunala vuxenutbildningens ram. /ENKEL (fp)
mot · FX02769 · 1974-01-25 00:00:00 — angående grunderna för beräkning av arbetsbelastning inom rektorsområde m. m. I skolstadgan 1 kap. 7 § meddelas bestämmelser för hur omfattningen av en kommuns skolväsen skall bedömas. Bestämmelserna föreskriver ett visst poängsystem för olika typer av klasser och även för särskild specialundervisning. Poängsystemet ligger i regel till grund för beräkningar av arbetsbelastningen inom ett rektorsområde eller en skola. Enligt nuvarande bestämmelser räknas ej poäng för stödundervisning åt icke-svenskspråkiga elever. Denna undervisning kan i invandrartäta områden bli betydande och medföra stor arbetsbelastning för skolan, rektorsområdet och hela kommunens skolväsen. Om stödundervisningen åt icke-svenskspråkiga elever poängsattes i , förslagsvis enligt reglerna för samordnad specialundervisning, skulle större rättvisa uppnås och en bättre avvägning kunna ske mellan resurser och behov. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär ändring av skolstadgan 1 kap. 7 § i enlighet med vad i motionen anförts. /ENKEL (fp)