mot · FX021641 · 1974-03-26 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:55 med förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Då lagen om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd genomfördes uttalade kommunisterna skarp kritik av lagen och de tankegångar på vilka den grundades. Vi kritiserade den obestämdhet som kännetecknade lagens formuleringar och de flytande gränser detta skapade vid dess tillämpning. Vi kritiserade utvidgningen av de s. k. särskilda spaningsmöjligheterna, telefon-, telegram- och brevkontroll. Vi uttalade farhågor för att lagens godtycklighet skulle medföra att vissa personer eller grupper skulle övervakas eller utsättas för åtgärder i en utsträckning som inte var motiverad utifrån lagens officiellt uttalade syfte, medan andra personer och grupper skulle undantas från verklig kontroll, trots att sådan var motiverad. Vi påpekade att gällande befogenheter var fullt tillräckliga för att uppnå ett tillfredsställande skydd gentemot terroristiska aktioner i . Terrorlagen var för detta ändamål onödig. Regeringen ger i propositionen 1974:55 en rapport över skeendet i olika hänseenden . Denna redogörelse bestyrker på alla väsentliga punkter vpk:s bedömningar. 1 ett lagstiftningssystem, byggt på logik och rättssäkerhet, ställs bestämda krav på lagars utformning. Brott är endast vad som klart definieras i lag. Gränsen mellan brott och icke brott skall äga rimlig klarhet. Repressalier skall följa enligt fast logik, inte enligt svävande lämplighetsbedömningar. Grundvalen för ingripande skall kunna definieras och i varje särskilt fall utgöras av konkretiserade misstankar, knutna till fallet. Oskyldiga skall inte av politiska eller andra lämplighetsskäl riskera att summariskt drabbas gemensamt med skyldiga. Terrorlagen bryter mot samtliga dessa principer. Den är därför ett främmande element i svensk lagstiftning. Vidare bör en lag vara utformad för sitt uppgivna ändamål. Dess bestämmelser bör stå i proportion till syftet. En lag bör sålunda inte gå längre än vad som är nödvändigt. Den bör inte införa en rad bestämmelser eller repressalier, som inte används i den regelmässiga tillämpningen utan hålls som en sovande reserv av maktmedel. sådant förhållande gör att drastiska förändringar i rättsläget kan företagas utan den lagstiftande instansens medverkan. Obehövliga eller obsoleta bestämmelser kan plötsligt väckas till liv. Terrorlagen äger typiska sådana egenskaper, varom här nämnts. Den är alltså även i detta avseende olämplig. Enligt propositionen har endast ett 60-tal personer uppförts på det särskilda registret över s. k. presumtiva terrorister. Det torde sålunda röra sig om en speciell krets av i sammanhanget väl kända personer. De hade uppenbarligen kunnat observeras och registreras på vanligt sätt. Att för deras skull hålla ett specialregister i vilket vid en strängare tillämpning folk kan hamna även på ytterst lösa grunder är felaktigt och obehövligt. De särskilda spaningsåtgärderna har enligt icke använts i något fall. Detta bekräftar helt vpk:s uppfattning att dessa särskilda åtgärder inte alls var nödvändiga för att bekämpa denna speciella form av kriminalitet. Utvisning har begärts endast för 9 personer. Det bekräftar vpk:s uppfattning att lagar av undantagskaraktär inte är behövliga för att bemästra ett problem av de här aktuella dimensionerna. Obehövliga och vidsträckta befogenheter skapar, liksom all undantagslagstiftning, inte blott osäkerhet inom det rättsområde där de råder. De tenderar också att påverka myndigheters attityder och beteende rent allmänt i riktning mot ett grövre och mer summariskt uppträdande. Det drabbar oskyldiga och vidgar kretsen av misstänkta. I fjolårets kammardebatt hävdade föredragande statsrådet att personer med anknytning till två organisationer var påtänkta som föremål för lagen - Ustasja och Svarta september. 1 årets proposition har begreppet Svarta september förvandlats till vissa palestinska organisationer. Detta bekräftar nyckfullheten i tillämpningen. Vilka organisationer åsyftas? En ny, japansk organisation har inneslutits i lagens tillämpning. Denna organisation, som i och för sig är att beteckna som kriminell, har dock aldrig varit verksam på skandinavisk botten. Det har däremot den israeliska organisation som bl. a. utförde mordet i men som inte omfattas av lagen. Detta understryker godtycket i definitioner och tillämpningsområde. Det står helt klart att de beskrivna verkningarna kunnat uppnås med redan förut befintliga metoder. Man hade då också fått mindre godtycke. Slutsatsen härav kan endast bli en: terrorlagen bör avskaffas. Vi noterar slutligen att regeringen tydligen avser att förhandla om eventuellt återinförande av viseringsfrihet mellan och . Regeringen erkänner därmed att upphävandet av viseringsfriheten saknade relevans till frågan om bekämpande av Ustasja-terrorismen. Det stöder vpk:s kritik att åtgärden snarare var riktad mot än mot Vi finner det tillfredsställande att man nu överväger att korrigera den från början felaktiga åtgärden och att återställa viseringsfriheten. Mot bakgrund av det nu sagda föreslås att måtte avslå propositionen 1974:55 om förlängning av lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. (vpk) i (vpk) (vpk)