mot · FX021485 · 1974-01-26 00:00:00 — av herrar i Ulfsbyn och om inrättande av ett teknikvärderingskontor. Vår generation har mer än någon annan fått bevittna och uppleva den tekniska utvecklingen och alla de förändringar som följt i dess spår. Teknikens och samhällets ömsesidiga inverkan på varandra har blivit allt tydligare. Det är lätt att finna exempel på tekniska nyheter som har fått stor inverkan på såväl enskilda människors vanor och levnadssätt som på offentliga organs arbetssätt och organisation. Man behöver endast tänka på radio och television, datorer, flygförbindelser, rymdprogrammen och kärnkraft för att åskådliggöra vilka förändringar som den moderna tekniken har medfört och ytterligare kommer att medföra för de flesta människor. Denna påverkan har dock inte varit ensidig och bestått i en utveckling av ny teknik som sedan fått göra sig gällande i samhället. De offentliga organen har i stor utsträckning påverkat den nya tekniken genom att uppträda som beställare och därigenom möjliggöra utvecklingen av nya tekniska lösningar. Betydelsen har härvidlag inte endast bestått i att en beställning har finansierat ett tekniskt utvecklingsarbete utan också, och kanske lika viktigt, i att därigenom har garanterats möjligheten att pröva en ny konstruktion i ett fungerande system. Detta är väsentligt i sådana fall där utvecklingsarbetet är dyrbart och där det företag som står för utvecklingsarbetet inte har möjlighet att utföra verkliga driftsundersökningar under realistiska förhållanden i ett fungerande nät, t. ex. inom elkraftsförsörjningen eller telekommunikationen. Även om det är tydligt att denna ömsesidiga påverkan finns mellan teknik och samhälle och det i efterhand är lätt att ge exempel på hur sådan utveckling fungerar, är det däremot inte lika väl känt hur samspelet i princip fungerar och vilka regler som kan ges för samhällets framtida användning av ny teknik. Detta betingas bland annat av att teknik och samhälle har utvecklats så att flera möjligheter står öppna och så att det blir svårare att överblicka och förutse följderna. Skapandet av större enhetliga system gör det dessutom svårare att genomföra förändringar när beslut en gång fattats och ställer högre krav på förutseende vid beslutsfattandet. Den hittillsvarande snabba tillväxten av storleken hos tekniska komponenter, såsom fartyg eller kraftverk med tillhörande komponenter, har medfört att det ofta inte funnits tillräcklig tid för att samla erfarenheter från en konstruktion innan nästa större enhet skulle påbörjas. I vissa fall har en anläggning inte ens hunnit tas i drift innan nästa betydligt större påbörjats, vilket lett till betydande svårigheter. Det förefaller alltså att finnas behov av en mera systematisk och fortlöpande bedömning av såväl nya möjligheter och alternativ som skapas genom teknisk och vetenskaplig utveckling som nya behov i samhället och möjligheterna att tillfredsställa dessa. försöker att verkställa detta kallas teknikvärdering (Technology assessment). Teknikvärdering innebär studier av teknikens möjligheter och behov inom särskilda områden. Man försöker att förutse vilka tekniska utvecklingslinjer som är möjliga och kartlägga deras konsekvenser. Det gäller att därvid så långt möjligt klarlägga samspelet mellan dessa utvecklingslinjer och annan parallell teknisk och samhällelig utveckling samt att bedöma verkningarna inom skilda samhällssektorer. Vissa speciella former att genomföra analyserna har föreslagits och kan tillämpas om så förefaller lämpligt, men som allmänt omdöme kan sägas att teknikvärderingen inte utnyttjar någon fastslagen eller speciell metodik utan att den utnyttjar bedömnings- och prognosmetoder som redan i annat sammanhang har utvecklats och använts. Utmärkande för teknikvärderingen är däremot ett starkare medvetande om den tekniska utvecklingens potentiella inverkan på olika samhällssektorer och strävan att grundligare planlägga och utreda denna inverkan. Genom denna klara inriktning på konsekvenser och kravet att önskvärdheten av olika utvecklingar skall uppskattas utgör teknikvärdering och specialområde av s. k. framtidsstudier vilka har en betydligt vidare omfattning. Teknikvärdering har mest behandlats i , där kongressens underutskott för vetenskap, forskning och utveckling började behandla behovet av en grundligare bedömning av ny teknik och dess konsekvenser. Som följd härav har ett antal förberedande studier utförts, vilket lett till att ett permanent organ för teknikvärdering, anknutet till kongressen, håller på att organiseras. Detta skall ha till uppgift att organisera och låta utföra studier av aktuell teknik och därigenom ge kongressen ett bättre beslutsunderlag för sin behandling av ärenden av detta slag. Även i finns ett behov att förutse möjligheter och konsekvenser av teknisk och vetenskaplig utveckling, och det bör därför vara angeläget att börja överväga hur detta behov skall tillfredsställas. Åtskilliga exempel på aktuella problem där en systematisk teknikvärdering vore önskvärd kan lätt anges. Teletekniken är under snabb utveckling och åtskilliga nya användningsområden kan förutses som möjliga. Datorstyrda telefonväxlar är under utprovning och kan möjliggöra flera nya tjänster för abonnenterna, men kostnaderna för att införa dessa nya möjligheter är betydande och man måste bestämma om dessa kostnader är motiverade. Koaxialkablar till enskilda fastigheter (kabel-TV) öppnar möjligheter till överförande av mycket stora informationsmängder, t. ex. många televisionsprogram, vilka t. ex. kan utnyttjas i undervisningens tjänst. Utnyttjande av de nya möjligheterna till informationsöverföring kan också förändra situationen för tidningar och tidskrifter samt bibliotek och kan även skapa nya förhållanden för hälsovård och banker. Sammanträden mellan personer på olika orter kan bli betydligt lättare att genomföra och förändra arbetssituationen för åtskilliga utredande och beslutande organ. Förbättrade och utbyggda telekommunikationer kan indirekt alltså påverka behovet av persontransporter och möjligen ersätta vissa sådana. Denna fråga aktualiseras genom utlokaliseringen av statliga organ. En naturlig konsekvens av beslutet om utlokalisering är en studie av dessa ämbetsverks kontaktmönster och kontaktbehov samt av möjligheterna att genom investeringar i teleförbindelser säkerställa att kontakterna med centrala och lokala organ inte försämras. Investeringarna i telekommunikationen skulle sannolikt endast bliva måttliga i förhållande till den totala kostnaden för utflyttningen. I samband därmed kan man även ha anledning att överväga bildtelefonens möjligheter. Denna är ännu dyrbar och har begränsad användning, men de första anläggningarna finns i drift. Ett aktuellt problem i storstadsområdena är lokaltransporternas utformning. Ett allmänt önskemål är att skapa snabba och bekväma kollektiva förbindelser. Samma behov och önskemål är aktuella i de flesta tätbefolkade områden i världen, och flera nya system är under utveckling eller utprovning. Som exempel kan nämnas spår-taxi-system. Alternativet till kollektiva transporter är bilar, och höjda krav på dessa innebär arbete på nya framdrivningsmetoder. I pågår ett utvecklingsarbete av Stirlingmotom, och i andra länder prövas ytterligare andra alternativ till den nu dominerande bensinmotorn. Situationen karakteriseras även på detta område av stora investeringar och osäkerhet om vilket eller vilka system som är det lämpligaste och bör gynnas. Genom de beslut som redan nu fattas om taxor och kostnader för olika transportsystem påverkar man utvecklingen utan att klart veta vilken effekt som skall eftersträvas. Företag som tillverkar utrustning av olika slag har behov att få veta vilka krav som kommer att uppställas så att de kan säkrare planera sin kommande tillverkning. För längre transporter kommer i likaså bilen att vara aktuell vi kan förutse. Ett alternativ är järnväg, vars framtida möjligheter i stort sett är bundna till nuvarande sträckning och anläggningar. Inom given ram kan emellertid ett fortsatt utvecklingsarbete förutses, och planer finns på en väsentlig höjning av hastigheten som kan förbättra järnvägarnas förmåga att konkurrera med bil och flyg. Andra möjligheter att effektivisera och förbättra järnvägarnas transporttjänster bör emellertid övervägas och närmare undersökas. Uppgifter har t. ex. framförts att möjlighet skulle finnas att konstruera rälsbussar med lägre driftkostnader och förbättrade egenskaper så att dessa skulle kunna underlätta uppehållande av järnvägsnätet. Ytterligare ett alternativ är naturligtvis flygtransporter, som har fördelen att inte vara bundna till bestämda linjesträckningar på marken. Fortsatt utveckling kommer sannolikt att ge tystare plan som kan tillåtas starta och landa närmare bebyggelse vilket höjer deras konkurrenskraft. Sannolikt kommer likaledes plan med förkortad start- och landningssträcka att utvecklas. Ett utbyggt och betydligt tätare nät av flygförbindelser kan delvis ersätta vägoch järnvägstransporter. I vissa fall måste ett val mellan transportalternativ företas, så att man inte bygger flera möjligheter och åstadkommer att ingen blir fullt utnyttjad. För utbildningen kan nya möjligheter uppstå genom teletekniken. Redan förekommer användning av televisionsinspelade undervisningsprogram, och möjligheten till kassettelevision kan ytterligare bredda användningen av sådana program. Man kan sannolikt förutse en vidgad användning härav . pågår utveckling av andra undervisningshjälpmedel som möjliggör en fortlöpande kontroll av hur undervisningen har uppfattats och om den behöver repeteras eller kompletteras. Ännu användes sådana hjälpmedel endast i begränsad omfattning men kan få betydlig användning . Utveckling av förbättrade sändningsmöjligheter till hemmen kan även skapa helt nya möjligheter för undervisning, kanske speciellt i samband med vuxenundervisningen. I åtskilliga sammanhang har påpekats behovet av att denna ges ökade resurser, men åtskilligt arbete återstår innan möjligheterna att genomföra den återkommande utbildningen verkligen har skapats. De stora datasystemen är redan föremål för granskning, och bestämmelser om hur uppgifter om enskilda personer får sändas och användas kommer säkerligen att fastställas. Detta kan ses som ett exempel på teknikvärdering som redan pågår. Denna torde dock endast ta hänsyn till de tillämpningar som redan nu är aktuella. Man kan emellertid förutse att utvecklingen av datorerna fortgår och att många nya tillämpningar kommer att aktualiseras. Nya minnen som är snabbare och har ännu större kapacitet än de nuvarande beräknas bli tillgängliga och kan då möjliggöra nya tillämpningar liksom den fortgående miniatyriseringen av komponenterna. Även i detta fall borde alltså en framåtsyftande teknikvärdering vara önskvärd, så att problemen är analyserade och de regler som skall gälla för tillämpningarna är förberedda när de nya datautrustningarna med höjd kapacitet blir tillgängliga. Flera av dessa utvecklingstendenser har betydelse för centraliseringsoch decentraliseringstendenserna i samhället. har utvecklingen främjat centralisering genom stordriftsfördelar och möjligheter till styrning och reglering vilka kunna komma till sin rätt i större anläggningar. Man kan dock inte förutsätta att detta skall vara en nödvändig tendens utan kan tänka sig motverkande faktorer. En allmän önskan i samhället om decentralisering kan möjliggöras eller underlättas genom förbättrade kommunikationer, och möjligheten torde finnas att främja utveckling av teknik som gynnar decentraliserade lösningar. Detta får i så fall bli en värdering som ingår i de krav som skall användas vid bedömning av olika tekniska möjligheter. Den tekniska utvecklingen har varit en viktig förutsättning för bl. a. det ekonomiska framåtskridandet. Men de sannolika konsekvenserna av en fortsatt teknisk utveckling måste kartläggas och utvärderas, så att både den förväntade nyttan å ena sidan och de negativa konsekvenserna för samhälle och miljö å andra sidan kan uppskattas. Olägenheterna har t. ex. ofta uppmärksammats för sent och då investeringarna har gått för långt och bl. a. fått svåra ekonomiska konsekvenser vid ett Ser man på en praktisk tillämpning, så måste man försöka att mäta inverkan på miljön, både den yttre och den inre, och se vilka effekter av teknisk, social och ekonomisk natur som en ny teknik bl. a. ger upphov till. I vårt land har inte problemen om tekniken och dess effekter på olika områden lett till krav på teknikvärdering och inrättande av speciella organ. Det behov statsmakterna har haft av att få rådgivning och information har som regel täckts av utredningar, olika verk och experter. Till regeringens förfogande står bl. a. forskningsberedningen, och för dess upplysningstjänst och , men detta räcker knappast. behöver och borde till sig knyta ett eget organ för rådgivning, information och utvärdering av de stora och oftast komplicerade frågorna kring samhället och den teknik som är och blir avgörande för vår framtid. Det är alltså önskvärt att förberedelser för svenska teknikvärderingsstudier igångsättes. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos Kungl. Maj:t begär att förutsättningarna för inrättande av ett svenskt teknikvärderingskontor blir föremål för prövning. () i Ulfsbyn A. () GOTAB 74 5955 S 1974