mot · FX021253 · 1974-01-25 00:00:00 — av herrar Åsling och i om skattebefrielse för - Kooperativt u-landssamarbete. Alltsedan begynnelsen av ett mer omfattande och samordnat svenskt bistånd till länder i den fattiga delen av världen har den svenska kooperationen varit aktivt engagerad i denna verksamhet. Konsumentkooperationen genomförde den första insamlingen till förmån för kooperationen i u-ländema under mottot Utan gränser. Avsikten var att med hjälp av insamlade medel finansiera en förmedling av svenska kooperativa kunskaper och erfarenheter till de fattiga länderna. etablerades ett samarbete i biståndsfrågor mellan de svenska producent- och konsumentkooperativa rörelserna i första hand för att genomföra utbildning i av kooperativa ledare från olika . Förvaltningen av insamlade medel samt ansvaret för kursverksamheten låg fortfarande hos . Fr. o. m. omhänderhas förvaltningen av insamlade medel samt administrationen av den frivilliga kooperativa biståndsverksamheten av en för ändamålet särskilt upprättad stiftelse, Kooperativt u-landssamarbete (SCC). Stiftelsen stöds av , , samt . Ändamålsbestämningen i stiftelsens stadgar har följande lydelse. Stiftelsen har till syfte att i utvecklingsländerna främja sociala ändamål genom att lämna understöd för beredande av undervisning eller utbildning eller genom att utöva hjälpverksamhet bland behövande. Stiftelsen skall särskilt stödja sådan utbildning och undervisning, som kan vara av betydelse för att befrämja självhjälp i kooperativa former i utvecklingsländerna och därmed höja levnadsstandarden för folken i dessa länder. Stiftelsens huvuduppgift är utbildning av kooperativa ledare från , rekrytering av fältarbetare till kooperativa projekt i , rådgivning till SIDA i kooperativa angelägenheter samt information om de fattiga länderna bland medlemmarna i svenska kooperativa organisationer. Arbetet genomföres i nära samarbete med SIDA, som i betydande utsträckning ger ekonomiskt bidrag när det gäller utbildning av kooperatörer från . Kostnaderna för SCC:s verksamhet under /73 uppgick till . SIDAs bidrag till SCC uppgick till . Skillnaden är således finansierad genom medlemmarnas frivilliga bidrag. Stiftelsens fonder, som uppgick till , är placerade i tillgångar hos . Avsikten med dessa fondmedel är att trygga långsiktiga åtaganden när det gäller utbildningsverksamheten i , och samt i det karibiska området. har ansett det erforderligt med en reserv som helst möjliggör fortsatt verksamhet, även om de enskilda medlemmarnas frivilliga bidrag eller SIDA:s ekonomiska stöd av en eller annan anledning helt eller till större delen skulle bortfalla. skulle i så fall en successiv avveckling av mer långsiktiga åtaganden kunna äga rum. Ränteintäkterna på fondmedlen uppgick /73 till . i inkomstskatt samt . i statlig förmögenhetsskatt. Inkomstskatten avser inkomst av kapital. Stiftelsen har anfört besvär över tidigare års taxeringar och yrkat att stiftelsen enligt 53 § 1 mom. e) kommunalskattelagen, 7 § f) förordningen om statlig inkomstskatt och 6 § 1 mom. b) förordningen om statlig förmögenhetsskatt skall befrias från skatt på inkomst och förmögenhet. Besvären har emellertid inte lett till någon framgång. Regeringsrätten har sålunda som sista instans vägrat prövningstillstånd. Möjligheten att få en ändring till stånd besvärsvägen är därmed uttömd. Det är enligt vår mening rimligt att medge sådan inskränkning i skattskyldigheten för stiftelsen att beskattning ej uppkommer. Stiftelsen fyller funktioner som är värda allt tänkbart samhälleligt stöd. Behovet av sådant stöd bestyrks av att SIDA, som ovan framhållits, lämnar betydande årliga bidrag till stiftelsens verksamhet. Om stiftelsen även fortsättningsvis skall erlägga en inte obetydlig del av avkastningen i skatt kan detta antas inverka negativt på de enskilda bidragsgivarnas vilja att bidra till stiftelsen. Verksamhet av nu aktuellt slag var inte påtänkt när de gällande skattebestämmelserna om inskränkning i skattskyldigheten infördes. Det kan diskuteras i vad mån en allmän bestämmelse bör införas som syftar till att medge skattebefrielse för alla stiftelser som har till uppgift att uteslutande ge bistånd till . En sådan lagändring är emellertid svår att överblicka utan närmare utredning. Vi anser därför att man i vart fall bör göra undantag endast för SCC. Undantaget kan lämpligen utformas på samma sätt som skett i fråga om och Stiftelsen minnesfond, nämligen genom ett tillägg i 5 § 1 mom. e) och 53 § 1 mom. d) kommunalskattelagen, enligt följande. , Stiftelsen minnesfond samt Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar om sådan ändring av kommunalskattelagen att Kooperativt u-landssamarbete erhåller skattebefrielse. . ÅSLING (c)