mot · FX021062 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. Angående skolhälsovården sägs i skolstadgans kapitel 4: Skolhälsovården har till ändamål att bevara elevernas själsliga och kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor hos dem. Den skall främst vara av förebyggande natur och ej avse egentlig sjukvård. I 3 § föreskrivs följande: För skolhälsovården skall finnas såväl skolläkare som skolsköterska samt lämplig lokal och erforderlig utrustning. På heltidsanställd skolsköterska bör ej ankomma mer än 1 500 eller i fråga om gymnasiet 1 000-1 200 elever. 1 kommun med högst 20 000 invånare åligger det distriktssköterska att inom ramen för sin tjänstgöringsskyldighet vara verksam som skolsköterska vid , dock icke i skolenhet, i vilken utom ingår även annan skola. Kostnad för distriktssköterskas resor i anledning av skolhälsovården ersättes genom distriktsvårdsområdet. 1 olika sammanhang har från framhållits att elevantalet framför allt i är för högt. har skolhälsovårdens uppgifter utökats. Såväl på hälsovårdssidan som på elevvårdssidan har detta skett mycket snabbt. Klassundersökningar som sker efter fastställt program kan för en enda klass föranleda cirka 100 besök på skolsköterskans mottagning. En stor del av eleverna är s. k. kontrollelever, elever som i fysiskt eller psykiskt avseende befinner sig i riskzonen och som behöver extra hjälp. Att ge sådan hjälp får anses mycket nödvändigt men är också mycket tidskrävande. Hit hör skolkare, sniffare och haschrökare, ungdomar på glid - vilka enligt utredningar ökar i antal och förekommer i allt lägre åldrar. Vad som också bidragit till ökat behov av skolsköterskans stöd är de allt tidigare sexualvanorna bland ungdom. Skolsköterskan har där en stor uppgift att ge hälsoupplysning för undvikande av veneriska sjukdomar. Antalet graviditeter bland eleverna har ökat. Dessa elever behöver ofta ett särskilt stöd från skolsköterskan för att klara den både psykiskt och fysiskt svåra situation som ett havandeskap innebär för en elev. Upplysning för att undvika icke önskade graviditeter måste också ses som mycket angelägen, inte minst i abortförebyggande syfte. Ett stort arbetsmoment utgör vaccinationerna, som hör hemma i den förebyggande hälsovården. Då ingen vaccinering görs utan föräldrarnas tillstånd innebär detta en omfattande korrespondens mellan hem och skolsköterska. Enligt skall skolsköterskan kallas att deltaga i kollegier, klasskonferenser och elevvårdskonferenser, vilket är av stor betydelse då det gäller att belysa elevernas situation ur alla synvinklar. Arbete med hälsokort, arbetsböcker, rapporter etc. är arbetsuppgifter som i stor utsträckning måste förläggas till tid utanför den ordinarie arbetstiden. En viktig del av arbetet är kontakten med föräldrarna vid besök och telefonsamtal. Detta måste i stor utsträckning ske på kvällstid då föräldrar till dagens elever numera ofta båda är förvärvsarbetande. Skolsköterskorna är i samarbete med lärarna genom sina socialmedicinska och kurativa uppgifter i skolan en naturlig länk mellan skola och hem. Genom den kontakt skolsköterskan har med elevernas hem erhåller hon insikt om elevens sociala miljö och får i övrigt genom sitt arbete i skolan en god uppfattning om elevernas psykiska och fysiska hälsotillstånd. Det finns många exempel på att just skolsköterskorna kan betyda en värdefull hjälp i det mentalhygieniska hälsovårdsarbetet inom skolan. En absolut förutsättning för att skolsköterskorna skall kunna fullgöra sina betydelsefulla arbetsuppgifter är emellertid att elevantalet per anställd skolsköterska sänks. Vissa kommuner har insett att nu föreskrivet elevantal omöjliggör en effektiv skolhälsovård och därför beslutat om lägre antal. Skolstadgans föreskrift om distriktssköterskas medverkan i skolhälsovården inom har inneburit att några landsting avdelat en distriktssköterska för enbart skolhälsovården. Där så icke skett är det ofrånkomligt att skolhälsovården fått stå tillbaka för den sjukvårdande verksamheten. Många primärkommuner har också, trots att skyldighet enligt skolstadgan ej föreligger, inrättat skolskötersketjänster för att ge eleverna en effektiv skolhälsovård. Ett önskemål är att antalet elever per distriktssköterska blir begränsat så att högst 200 elever inom ingår i hennes arbetsområde. Överstiger elevantalet detta tak, skall kommunen vara skyldig anställa särskild skolsköterska eller genom anställande av hjälppersonal göra det möjligt för distriktssköterskan att ge en effektiv skolhälsovård. Enligt vår mening bör elevantalet för heltidsanställd skolsköterska inom och gymnasiala skolor begränsas till 800 elever samt reglerna för distriktssköterskas medverkan inom skolhälsovården i den fristående bli föremål för ändring. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att elevantalet för heltidsanställd skolsköterska inom och gymnasiala skolor begränsas till 800 elever, 2. att reglerna för distriktssköterskas medverkan inom skolhälsovården i ändras i enlighet med vad som anförts i motionen. /ENKEL (fp)