mot · FX021665 · 1974-04-02 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:48 angående anslag till för /75, m. m. I propositionen 1974:48 aviseras en utredning med parlamentarisk: förankring angående fastighetsregisterreformens fortsättning. Denna utredning bör få direktiv att behandla frågan om reformens organisation. Flera skäl talar för en sammankoppling med lantmäteri- och kartväsendet. Utredningen bör även överväga om ett så litet verk som CFD 75 tjänster bör bestå som självständigt verk. vore en naturlig hemort för CFD:s verksamhet. Som ett första steg kunde detta verk inträda som chefsmyndighet för CFD. Kostnaderna för driftsystem1 relativt dagens system framgår av bifogade tabell. Med hänvisning till att förvaltningskostnaden i dagens kostnadsläge beräknas öka med för varje fastighet som läggs om från till maskinell registerföring kan man ifrågasätta huruvida inte den mest givande rationaliseringen just nu är att lägga ner driftsystem1. I varje fall borde den maskinella försöksverksamheten endast omfatta län. Varje fastighet som därutöver läggs om i , , och ökar driftskostnaderna utan att några ytterligare erfarenheter uppnås än dem som län kan ge. Därför bör CFD:s prioriteringar diskuteras. Verkets aktuella policy är att i första hand genomföra driftsystem1 i de fem nämnda länen. Driftsystem2 kommer i andra hand, vilket medför att dess start sannolikt inte kan förläggas tidigare än 1978. Prioriteringen borde vara tvärtom och CFD:s viktigaste arbetsuppgift vara att få fram ett driftsystem som åtminstone inte ökar kostnaderna. Man kan även efterlysa CFD:s rationalisering för den majoritet av registermyndigheter som inte läggs om till driftsystem1. Det är ännu inte bevisat att inte vanlig vardagsrationalisering vore bäst. Statskontoret rekommenderade 1972 följande: Ett alternativ som enligt statskontorets mening bör prövas utgår från att den nuvarande tvåveckors expeditionstiden bibehålls. I ett sådant alternativ bör undersökas om det är möjligt att tillfredsställande lösa registreringen av fastighetsdata med hjälp av mindre komplicerade datamaskinutrustning och mikrofilmteknik, dvs. ett alternativ som innebär decentraliserad registeradministration. Om ett sådant alternativ med användning av enklare tekniska hjälpmedel och system visar sig funktionsdugligt torde det vara möjligt att nedbringa investeringskostnaderna. Den i propositionen omnämnda rapporten från statskonsult visar att expeditionstiden är den avgörande faktorn för driftskostnaderna. En dags expeditionstid förutsätter ett stort, dyrt och komplext terminalsystem. Alltså bör kravspecifikationen för driftsystem2 bygga på längre expeditionstid, förslagsvis . För övrigt är en dags expeditionstid tämligen meningslös så länge handlingarna sänds mot postförskott. Fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet kostar med metod ca ./år (se bilaga). Även en sådan relativt liten verksamhet skall givetvis rationaliseras, men den enorma expansionen till . i investeringar kommunala och enskilda omläggningskostnader oräknade och fördubblade driftskostnader är i efterhand lärorik. Normala skyddsmekanismer mot onödiga utgifter har inte fungerat. Hur detta har gått till vore bara det värt en utredning. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar 1. att driftsystem1 begränsas till län, 2. att vad i övrigt anförts i motionen beaktas av den i propositionen aviserade utredningen. Kostnader för fastighetsregis treringen Kostnaderna för inskrivningsväsendet beräknades 1970 till ca 26,3 Kostnaderna för fastighetsregistren utgick ifrån att 2151 personer arbetade med registreringen med personalkostnaden 50 tkr./anställd i 1971/lönenivå ca 10,8 Antagen totalkostnad för inskrivningsväsende och fastighetsregister omräknad lönenivå ca 45 För att få jämförbara siffror utförs beräkningarna nedan som om driftsystem1 skulle användas i hela riket. Sedan ADB-systemet genomförts minskar arbetskraftsbehovet för inskrivningsväsendet med (kostnadsläge:) Automatisering av dagboksframställning 1,6 Automatisering av bevisframställning 5,5 Kostnaderna för inskrivningsväsendets fältpersonal i ADB-systemet uppskattas till (kostnadsläge) ca 10,7 Fastighetsregistreringen minskar med 1001 personer för minskad räkning resp. 501 för rationaliserad registrering och avisering. Kvar finns 215-100-50=65 personer å 50 tkr./anställd (1971/lönenivå) ca 3,3 Antagen totalkostnad för fältpersonal i driftsystem1 omräknad lönenivå ca 17,0 Därtill kommer av angivna driftskostnader för driftsystem1 med /fastighet2 och år vilket ger för 3,8 milj. fastigheter ca 64,9 Därtill kommer räntor och avskrivningar på reformens investeringar om lågt räknat . Beloppet är beroende av avskrivningsandel, räntefot och avskrivningstid. Här antas minimum ca 3 Mkr./år1 Mkr./år1 Mkr./år Mkr./år1 Mkr./år1 Mkr./år1 Mkr./år Mkr./år Mkr./år Mkr./år Mkr./år Mkr./år Summa driftskostnader om driftsystem1 vore genomfört i hela landet Räknat per fastighet kostar verksamheten: Förvaltningskostnaden ökar således med /år för varje fastighet som rationaliseras genom att behandlas i driftsystem1. Följande delposter är t. v. kända: Beredning av data å /fastighet2 Omläggning till ADB å /fastighet2 System, maskiner, telenät1 Antagen kostnad för ny registerkarta, minst Summa investeringar om driftsystem1 skulle ha genomförts i hela riket, minst 1 Källa: Analyser av intäkter och kostnader för en hela fastighetsdatabank överlämnad av CFD till Kungl. 2 Källa: Prop. 1973:1, bilaga 4. ca ./år /år /år riket omspännande 10-20.