ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX0210 · 1974-01-10 00:00:00 — av i m. fl. om höjning av schablonavdraget vid beräkning av inkomst av tjänst. När det gäller avdrag för kostnader för intäkternas förvärvande har de som inte haft några avdragsgilla kostnader eller som haft avdragsgilla kostnader om högst rätt till ett schablonavdrag om . Beloppet behöver sålunda inte närmare specificeras. Om avdragsbeloppet överstiger föreligger däremot skyldighet att närmare specificera detta. Schablonavdraget har varit oförändrat . Med hänsyn bl. a. till penningvärdeförsämringen talar starka skäl för en höjning av nämnda belopp. En höjning till är enligt vår mening motiverad. Med stöd av vad här ovan anförts hemställs att beslutar att schablonavdraget vid inkomst av tjänst skall vara . () ()
mot · FX02100 · 1974-01-17 00:00:00 — av herrar Rosqvist och angående upphandlingen av sjöfraktstjänster. I sitt betänkande 1973:27 tillstyrkte finansutskottet riktlinjerna för den offentliga upphandlingen som de kommit till uttryck i propositionen 1973:73. Utskottet uttalade bl. a.: Detta innebär att affärsmässighet liksom skall vara den grundläggande principen. Vid konflikter med andra av statsmakterna uppställda mål bör dock en avvägning av affärsmässigheten mot dessa kunna ske. Denna samlade bedömning bör komma till stånd genom att dessa ärenden underställs Kungl. biföll vad utskottet anfört. Vi vill i det följande beröra ett område där vi menar att ett klarläggande från sida är nödvändigt för att hindra en upphandling som skulle strida mot av vårt samhälle vedertagna principer och värderingar. Det gäller statliga myndigheters upphandling av sjötransporter. Vi anser att upphandlingen av frakttjänster ej får gå till på så sätt att befraktning sker med fartyg registrerat under s. k. bekvämlighetsflagg. Registrering under flag of convenience, exempelvis , , , , och , sker av fartyg med egentlig redare utanför landet i fråga för att så långt som möjligt undgå beskattning, säkerhetsbestämmelser enligt traditionella sjöfartsnationers krav och socialt ansvar för fartygets besättning. har på olika sätt sökt komma till rätta med denna form av osund sjöfart. Man har där också erfarenhet av sådana fartyg där även rasdiskriminering förekommit. Vid ett besök i av , medlem av en av Frelimo tillsatt exekutivkommitté och ansvarig för handel och produktion för de av Frelimo befriade områdena i , besöktes också , och framförde Frelimos tack till oförtröttliga kamp mot missförhållandena i bekvämlighetsfartygen, speciellt då den rasdiskriminering som förekommer ombord. Frelimo ser allvarligt på diskrimineringen och brotten mot om de mänskliga rättigheterna. Haveristatistiken är skrämmande hög för bekvämlighetsfartygen, som till stor del utgöres av äldre tonnage utrangerat av redare från sådana traditionella sjöfartsnationer där nödvändiga säkerhetsbestämmelser ålägges redaren och där efterlevnaden av bestämmelserna också kontrolleras genom statlig inspektion. De s. k. bekvämlighetsfartygen kan alltså på grund av sin undanflykt från skatter, säkerhetsbestämmelser och säkerhetsutrustning samt avsaknaden av socialt ansvar och rimliga löner för anställda åtaga sig frakter som vida kan understiga vad ett till alla delar modernt, högklassigt tonnage med enligt nordeuropeiskt avtal anställd besättning kan åtaga sig. Efter kontakt med statlig myndighet har det framgått att man ej synes vara inställd på att ta hänsyn till sådana synpunkter angående bekvämlighetstonnaget som vi anfört i motionen. Vi anser att köp av frakttjänster där myndighet kan få lägre pris och till synes en affärsmässig upphandling genom anlitande av fartyg som seglar vid sidan av moraliska lagar och avtal uttryckligen ej bör komma i fråga. att måtte uttala att upphandling av sjöfraktstjänster för statliga myndigheter sker under sådana former att transporten utföres med fartyg som icke kan hänföras till kategorin fartyg under bekvämlighetsflagg.
mot · FX021001 · 1974-01-25 00:00:00 — om ersättning enligt tandvårdsförsäkringen för barns tandvård. Beslutet om införande av allmän tandvårdsförsäkring måste ses som en för medborgarna värdefull reform. Att öka möjligheterna till regelbunden tandvård för alla har länge varit en angelägen fråga. En ytterligare förbättring skulle det innebära om bestämmelserna ändrades så att föräldrarnas försäkring kom att omfatta även barnen från till den ålder då de själva omfattas av försäkringen. Detta kan vara aktuellt dels på grund av att barntandvården inte byggts ut tillräckligt, dels på grund av att föräldrar, redan då barnen är mycket små, låter deras egen tandläkare handha barnens tandvård. Många föräldrar har sedan föredragit att när barnen börjat skolan och alltså omfattas av skoltandvården ändå låta dem få sin tandvård hos den tandläkare som de vant sig vid trots den utgift detta inneburit. Att få behandlas av samma tandläkare måste tillmätas en viss betydelse. Inte minst gäller det trygghetskänslan och att tandvårdsrädsla elimineras. Att barnen kan få börja med regelbunden kontroll och vård av sina tänder är angeläget, då goda tandvårdsvanor lättare kan grundläggas och större tandskador kanske undvikas. Den tandvård som föräldrar ordnar för sina barn på ovan nämnda sätt bör kunna ske inom försäkringens ram, och ersättning bör kunna utbetalas genom moderns eller faderns försäkring. På vederbörande utskott torde få ankomma att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att även tandvård till barn skall bli ersättningsberättigad inom tandvårdsförsäkringen. () () , 74 5869 S
mot · FX021004 · 1974-01-26 00:00:00 — av i m. fl. om ökat anslag till . I sitt anslagsäskande för /75 beträffande yrkesinspektionens verksamhetsområde anför arbetarskyddsstyrelsen att styrelsens insatser främst består i att leda och samordna verksamheten inom de olika yrkesinspektionsdistrikten. Detta kommer att ställa helt andra krav på styrelsen än redan i och med att antalet distrikt ökar från 11 till 19. gäller att den intensifiering av skyddsarbetet ute på arbetsplatserna som blir en följd av i propositionen 1973:130 framlagda förslag kommer att medföra att anspråken på styrelsen och främst på dess tillsynsavdelning kommer att öka påtagligt. Så t. ex. bör man utgå från att den rådgivande verksamhet som tillsynsavdelningen har att utöva gentemot yrkesinspektionen kommer att få en väsentligt större omfattning i fortsättningen som följd av de stegrade krav på yrkesinspektionen vilka med säkerhet följer av en intensifierad bevakning av arbetsmiljöfrågorna ute i arbetslivet. I statsverkspropositionen bil. 13 säger departementschefen att en fortsatt kraftig förstärkning av yrkesinspektionens resurser är nödvändig, att arbetsmiljöutredningens förslag därvid bör kunna tjäna som riktmärke och att hänsyn också bör tas till de ökade arbetsuppgifter som följer av den nya lagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varor. För nästa budgetår föreslås i propositionen att medel beräknas för 12 tjänster för administrativa och juridiska uppgifter samt för förstärkning med 19 inspekterande tjänstemän och 6 biträden fr. o. m. . Då vi anser det angeläget att de intentioner som låg bakom riksdagsbeslutet om ändringar i arbetarskyddslagen kommer till uttryck i praktisk handling, föreslår vi att de nämnda tjänsterna i enlighet med arbetarskyddsstyrelsens förslag inrättas fr. o. m. . Anslaget till yrkesinspektionen bör därför räknas upp med . Med hänvisning till det anförda hemställs att vid sin behandling av propositionen 1974:1, Bilaga 13, punkten C 2 anvisar ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med . förhöjt förslagsanslag av . för inrättande av i motionen angivna tjänster fr. o. m. . () i Öskevik
mot · FX021005 · 1974-01-25 00:00:00 — av i m. fl. om standardisering av sjukvårdsutrustning. 1 samband med sjukdomsfall, olycksfall eller katastrofer är det angeläget att människor som behöver komma under läkarvård snabbt kan erhålla sådan. Detta förutsätter beredskap och tillgång på effektiv sjukvårdsutrustning. Transporterna spelar här en tidsmässigt avgörande roll. För denna uppgift förfogar bl. a. sjukvården, brandförsvaret, militären och taxi över transportmedel och sjukvårdsutrustning. Vid transport av patient till läkare och vårdinrättning kan byte av transportmedel vara nödvändigt. För att detta skall kunna ske snabbt och effektivt krävs att sjukvårdsutrustningen är standardanpassad till olika situationer som kan uppstå. På detta område har bl. a. Spri, i form av rekommendationer till huvudmännen, verkat för standardisering av sjukvårdsmateriel och transportmedel. Några bindande föreskrifter eller instruktioner synes inte föreligga, varför olika modeller och mått förekommer när det gäller sjukvårdsmateriel. Detta begränsar effektiviteten och medför tidsutdräkt vid bl. a. byte av transportmedel vid sjuktransport. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos Kungl. begär åtgärder i syfte att åstadkomma en standardisering av sjukvårdsutrustning.
mot · FX021006 · 1974-01-25 00:00:00 — av herrar i och Elmstedt om ökat statsbidrag till synhjälpmedel. vidgades den nuvarande statsbidragsgivningen för synhjälpmedel till att omfatta även sådana speciella glasögon eller linser som starropererade personer behöver. Denna reform är mycket angelägen, eftersom kostnaderna för starrglasögon kan vara betungande för de starropererade. Det finns emellertid ytterligare grupper som på grund av ögonsjukdomar är i behov av olika slag av glasögon eller kontaktlinser. Så måste t. ex. den som har ögonsjukdomen keratokonus tidigt övergå från glasögon till kontaktlinser och sedan i allmänhet byta dessa med jämna mellanrum. utgår bidrag endast till den som har en synskärpa med vanliga glas av högst 0,2 på bästa ögat och påtagliga svårigheter att läsa vanlig tryckstil, i huvudsak motsvarande 4 å 5 med vanliga glas. Den som har sjukdomen keratokonus åsamkas i allmänhet mycket dryga kostnader. Det är angeläget att ingen på grund av kostnadsskäl drar sig för att anskaffa de hjälpmedel som erfordras. Om åtgärder vidtas på ett tidigt stadium och om rätt hjälpmedel används, kan personer med keratokonus fortsätta att vara fullt arbetsföra även i ett stadium då sjukdomen framskridit långt. Därför är det motiverat att statsbidragsgivningen till synhjälpmedel vidgas till att även gälla hjälpmedel som behövs i anledning av ögonsjukdomar, såsom t. ex. keratokonus. Vi vill i detta sammanhang även ta upp frågan om statsbidrag till synhjälpmedel för barn och ungdomar. I allmänhet får ett närsynt barn byta glas vartannat och i en del fall . Denna fråga togs upp i statsutskottets utlåtande 1970:5, och utskottets hemställan bifölls av . I utlåtandet uttalade sig statsutskottet för utredning av frågan om statsbidrag till kostnader för barnens glasögon, eftersom barnens syn förändras och glasögonen därför ofta måste bytas. Trots att har förflutit har ingen lösning av denna fråga presenterats från regeringens sida. Det finns därför anledning för att hos Kungl. Maj :t uttala sig för statsbidrag till synhjälpmedel för barn och ungdom. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t uttalar sig för 1. statsbidrag till synhjälpmedel som behövs i anledning av ögonsjukdomar, såsom keratokonus, 2. statsbidrag till synhjälpmedel för barn och ungdom.
mot · FX021008 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till Viss krigssjukvårdsutbildning m. m. /73 bedriver biståndsutbildningsnämnden en ettårig utbildning i för värnpliktiga m. fl. som planerar att gå ut i bistånds- och katastroftjänst. I utbildningen deltar ett 100-tal elever som är avsedda att kunna rekrytera personal till dels en svensk beredskapskår i SIDA:s regi för bilateralt och multilateralt utvecklingssamarbete, dels en svensk beredskapsstyrka för FN-tjänst och katastrofhjälp m. m. samt dels enskilda organisationers (Röda korsets, Rädda barnens och missionsorganens) bistånds- och katastrofinsatser. I ovan nämnda utbildning deltar även ett begränsat antal läkare och sjuksköterskor, som genomgår en av i samråd med biståndsutbildningsnämnden anordnad cirka tio veckors gemensam specialutbildning för medicinsk bistånds- och katastroftjänst. För att i någon mån kunna tillgodose den stora efterfrågan på platser till denna specialutbildning, särskilt från de enskilda organisationernas sida, föreligger ett behov av minst två specialkurser . har därför i petita /75 äskat medel för två specialkurser. Kurstiden torde komma att omfatta cirka , och kostnaderna har uppskattats till . per kurs eller sammanlagt . Under huvudtitel, punkten H 8, föreslår departementschefen /75 i stort sett oförändrat anslag jämfört med /74, vilket möjliggör endast en specialkurs. Inom de enskilda organisationerna har man med oro konstaterat de stora svårigheter som föreligger för läkare och sjuksköterskor som skall ut i dessa organisationers bistånds- och katastroftjänst att beredas plats vid specialutbildning. Dessa svårigheter medför att svenska läkare och sjuksköterskor måste genomgå motsvarande specialutbildning i , eller och att deras biståndstjänst fördröjs. Då specialutbildningen måste betraktas såsom rekryteringsfrämjande för medicinsk biståndstjänst är det angeläget att specialutbildning kan utökas till två specialkurser . Detta önskemål torde överensstämma med vår allmänna biståndsinriktning. Med stöd av det anförda hemställs att under socialhuvudtiteln, punkten H 8, Viss krigssjukvårdsutbildning m. m. till specialkurser för läkare och sjuksköterskor i bistånds- och katastroftjänst anvisar ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med . () () () () () ()
mot · FX021009 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. angående förskoleverksamheten i glesbygd. Vid föregående års riksdag fattades beslut om allmän förskola. Det är viktigt att denna förskola utformas så, att alla sexåringar verkligen kommer att kunna delta i densamma. Då förskolan är frivillig för barnen, kan man förmoda att en del barn ej kommer att delta i verksamheten. För att få ett så högt deltagande som möjligt skall kommunerna bedriva en uppsökande verksamhet, och föräldrarna skall informeras om vikten av att deras barn kommer till lekskolan. Om förskolan utformas på rätt sätt, kommer den att ge barnen tillgång till en utvecklande miljö, och de får den stimulans som kontakter med andra barn innebär. Emellertid kommer det på många platser i vårt land att bli mycket långa resor för barnen. Det kan vara nog så påfrestande för en sexåring att behöva resa flera mil i vardera riktningen till förskolan. I sådana fall brukar också skjutsarna samordnas med lågstadiet, vilket i många fall innebär väntetid för förskolebarnen. gäller att förskolan skall omfatta . I glesbygdsområden finns möjlighet att tillämpa ett lägre timantal men i stället bedriva förskoleverksamhet under . Denna möjlighet kan i sin praktiska tillämpning i kommunerna medföra betydande problem av inte minst organisatorisk natur. Det är angeläget att noggranna pedagogiska och organisatoriska instruktioner utfärdas för denna form av förskoleverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär förtydligande av förskoleverksamheten i glesbygd i enlighet med vad som anförts i motionen. () () , , 74 5870 S
mot · FX02101 · 1974-01-17 00:00:00 — av m. fl. om slopande av mervärdeskatt på miljötidskrifter. I anslutning till proposition 1973:163 rörande ändring i förordningen om mervärdeskatt föreslogs i motion kommunisterna en sådan vidgning av bestämmelserna att även miljötidskrifter befrias från mervärdeskatt. Med beklagande måste man konstatera att inte biträdde förslaget. gäller sålunda att organ för sammanslutning med syfte att informera i de viktiga miljöfrågorna placeras i en sämre ställning än de som har religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamål. Vid riksdagsbehandlingen uttalade förhoppningar om möjligheter till undantag från skatteplikt eller om stor generositet vid bedömningen av frågan förpliktar inte så länge den nu snäva begränsningen av ändamålen kvarstår. Genom ett tillägg till uppräkningen av de ändamål som berättigar till skattebefrielse och ändrade tillämpningsföreskrifter förefaller det möjligt att även inrymma miljötidskrifter. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar 1. att 8 § mom. 6 i förordningen (1968:430) om mervärdeskatt erhåller följande förändrade lydelse: 6) periodiskt medlemsblad eller annan periodisk publikation som väsentligen framstår som organ för sammanslutning med huvudsakligt syfte att verka för religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, idrottsligt, försvarsfrämjande eller därmed jämförligt ändamål eller att företräda > 2. att hos regeringen begära tillämpningsföreskrifter rörande befrielse från mervärdeskatt för periodisk publikation i enlighet med vad som anförts i denna motion. PER (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · FX021010 · 1974-01-01 00:00:00 — av m. fl. om översyn av tillämpningen av lagen angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. Omsorgslagen betraktades, bl. a. av departementschefen, vid sin tillkomst som en m/nim/lagstiftning. Trots detta finns det anledning tro att dess intentioner endast i begränsade avseenden har genomförts. Det förefaller också vara en tendens hos huvudmännen, dvs. landstingen, att i strid med uttalade intentioner betrakta lagen som en maximilagstiftning. Som exempel på landstingens behandling av omsorgslagen kan nämnas . Där finns ingen planering för hur eller när lagens krav skall vara uppfyllda. Omsorgsverksamheten i länet förefaller snarare undergå en försämring än en förbättring. Inte ens på institutionerna kan alla beredas sysselsättning. Genomströmningen ut till skyddat eller halvskyddat arbete är i det närmaste obefintlig. Kvaliteten på institutionsbehandlingen har sjunkit, dels på grund av att personalen inte har utökats i samband med arbetstidsförkortningen, dels därför att anslagen till byggnader och restaureringar har skurits ner. Det finns ingen anledning tro att omsorgslagen haft speciellt låg genomslagskraft i . Snarare måste förhållandena där tas som en anvisning om det nödvändiga i en allmän översyn av hur omsorgslagen tillämpas. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär en utredning med uppgift att se över huvudmännens tillämpning av lagen angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. (vpk) PER (vpk)
mot · FX021012 · 1974-01-25 00:00:00 — om befogenhet för att av föräldrar uttaga kostnad för deras barns vistelse i fosterhem. Genom beslut av vårriksdag skall vårdbidrag för svårt handikappat barn ses som ersättning för inkomstbortfall för den förälder som stannar hemma och vårdar barnet och beskattas hos denne på samma sätt som förvärvsinkomst. Bidraget höjdes med hänsyn härtill. Vårdbidraget skall också räknas som pensionsgrundande inkomst för ATP. Vårdbidraget tillkommer den av barnets föräldrar som till huvudsaklig del ombesörjer den särskilda tillsynen och vården av barnet. Fråga har uppkommit om konsekvenserna för vårdbidraget i det fall fosterföräldrar ombesörjer den särskilda tillsynen och vården av barnet. I fråga om föräldrapenning har fosterföräldrar jämställts med biologiska föräldrar. Motsvarande bestämmelse har inte intagits i fråga om vårdbidraget. Det får troligen uppfattas så, att den biologiska föräldern tar emot bidraget även när barnet är fosterhemsplacerat. En möjlig tolkning är också att ingen erhåller bidraget när barnet är fosterhemsplacerat. För det fall vårdbidraget för fosterhemsplacerat barn utbetalas till den biologiska föräldern uppkommer frågan, om kommunen helt eller delvis har rätt att tillgodogöra sig vårdbidraget som ersättning för fosterlega till fosterföräldrarna. När någon omhändertagits för samhällsvård äger kommun enligt 72 § barnavårdslagen som ersättning för vårdkostnaden uppbära underhållsbidrag eller annan periodiskt utgående förmån som tillkommer honom eller belöper . Kommun är även berättigad att utfå ersättning för sagda kostnad av egendom som tillhör den underårige vid omhändertagandet eller som tillfaller honom medan han är omhändertagen. För kostnad som kommun haft för någon som omhändertagits för samhällsvård och ej fyllt är föräldrarna ersättningsskyldiga. Beträffande omfattningen av ersättningsskyldigheten samt om undantag från denna skall vad som är stadgat i 36 § andra, tredje och fjärde styckena samt 38 § lagen om socialhjälp äga motsvarande tillämpning. Om det högsta ersättningsbelopp som må tas ut förordnar Konungen. Med andra ord har kommunen rätt att ta ut ersättning av föräldrarna för barn som omhändertagits för samhällsvård. Enligt KK får ersättning emellertid ej tas ut med högre belopp än . för år räknat. tillkommer ju vårdbidraget föräldrarna. Det torde då ingå i det underlag föräldrarna kan använda för att betala ersättning till kommunen. Det bör leda till en omprövning av det högsta ersättningsbelopp som må tas ut. I sammanhanget bör också de fall när en ungdom av barnavårdsnämnden placerats utan att ha omhändertagits enligt barnavårdslagen tas med. I de fallen är tydligen inte 72 § tillämplig, vilket kan vållabesvär i många fall. Antalet omhändertagna ungdomar har minskat . I stället har antalet frivilliga placeringar ökat. Denna utveckling bör inte styras av möjligheterna för kommunerna att få ersättning för placeringarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. begär sådan ändring av barnavårdslagen att kommunen erhåller möjlighet ta ut ersättning av föräldrarna även vid frivilliga placeringar.
mot · FX021013 · 1974-01-25 00:00:00 — om åtgärder för att underlätta anskaffande av kostnads- och arbetsbesparande hemutrustning. Åtgärder som kan leda till reducering av utgifter och arbetsbörda i barnfamiljer och därmed ge familjen möjlighet till lättare hemarbete, ökad fritid tillsammans och bättre ekonomi är ett samhällsintresse. Exempelvis hushållsmaskin, frysskåp, tvättmaskin och symaskin kan, om de rätt utnyttjas, minska familjens utgifter för mat och kläder väsentligt. ges möjligheter till en rationalisering som bidrar till önskvärd minskning inte minst av det tyngsta och mest tidskrävande arbetet i ett hem. Speciellt barnfamiljerna, som ofta är utgiftstyngda, kan ha svårigheter med tillgång till kontanta medel för anskaffande av dylik hemutrustning. Möjligheterna att utnyttja kontantköpets fördelar är ofta små eller inga alls för denna kategori, som är i stort behov av de lättnader som nämnda utrustning kan ge. Hjälp med lån på fördelaktiga villkor förefaller vara en riktig åtgärd. Då barnfamiljernas behov av stöd som bidrar till en reducering av utgifter och arbetsbörda är en realitet, borde det finnas skäl att överväga huruvida dessa kunde för ovan nämnt ändamål komma i åtnjutande av lån eller finansieringshjälp på fördelaktiga villkor. Med stöd av det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att förslag till åtgärder framläggs för att underlätta anskaffande av kostnads- och arbetsbesparande hemutrustning i enlighet med vad som framgår av denna motion.
mot · FX021014 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till Bidrag till . har för /75 begärt ett från . Ökningen motiveras med automatiska kostnadsstegringar samt hyreshöjning på grund av utökade lokaler. Departementschefen förordar att det begärda anslaget beviljas. uppbar stiftelsen hel rikskollekt, ca . är stiftelsen beviljad halv rikskollekt. Detta beslut fattades efter det att bidragsansökan ingivits till Konungen. När denna ingavs har heller inte tagits hänsyn till de ökade arbetsgivaravgifterna. Dessa avgifter kommer att belöpa sig på ca , innebärande nära nog en fördubbling jämfört med . En inkomstminskning på kanske . samt en utgiftsökning på . gör att kommer i ett svårt ekonomiskt läge. Då stiftelsens arbete för att hjälpa människor att komma i psykisk balans svarar mot ett verkligt behov väntetid redan nu upp till 1 1/är det angeläget att verksamhetens omfattning inte minskas. De nya omständigheter som inträffat efter bidragsansökans ingivande bör leda till att beviljar ett högre anslag än det av departementschefen förordade. Vi föreslår att anslaget räknas upp med ytterligare . Med hänvisning till det anförda hemställs att till Bidrag till för /75 anvisar ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med . förhöjt anslag av . () ()