mot · FX021464 · 1974-01-26 00:00:00 — av i Stenkyrka om en översyn av skördeskadeskyddet. Då det permanenta skördeskadeskyddet infördes emotsågs det av lantbrukarna med stora förväntningar. Man kunde ju med tillfredsställelse, som jämförelse, notera vilken stor betydelse arbetslöshetsförsäkringen hade haft för de inkomsttagare som omfattas av densamma. När det gäller jordbrukets arbetsinkomster bestämmes dessa ofta av det oberäkneliga skördeutfallet. För lantbrukaren är skördeskadeförsäkringen att betrakta som en arbetslöshetsförsäkring, därför att vad som sker då försäkringarna skall träda in är detsamma i båda fallen minskar arbetsinkomsten eller försvinner helt. När nu har förflutit sedan skördeskadeskyddet infördes kan det emellertid konstateras att detta visserligen inneburit en förbättring men ingalunda motsvarat förväntningarna. Ett exempel på oförmånliga utslag av skördeskadeskyddet kan hämtas från . utgör i skördeskadehänseende ett särskilt variantsområde med omkring 19 procents självrisk att jämföra med hela landets medeltal som är . Under de skördeskadeskyddet varit i funktion har jordbrukare i avgifter till försäkringen erlagt . Detta kan sättas i relation till utbetalda skördeskadeersättningar, som uppgår till . Det är sålunda en ganska blygsam del av skördeskadeersättningama som kommer till del, detta oaktat att regionen besväras av en ihållande försommartorka som avsevärt försämrar skördeutfallet. Med de nämnda relationerna mellan inbetalda avgifter och utbetalda ersättningar som bakgrund, och därtill vetskapen om att länet har landets högsta självriskprocent, är det förståeligt att missnöjet med skördeskadeskyddet är stort på . Skördeskadeskyddets tekniska utformning har visserligen förbättrats avsevärt. är det dock så, att enskilda jordbrukare, som har sin verksamhet inom strataområden med ojämna skördeförutsättningar, kan komma att bli utan ersättning därför att grannens skörd eller skörden hos lantbrukare i andra socknar inom samma strataområde har utfallit bättre. Detta talar för att områdesindelningen ytterligare behöver ses över och att mindre, mera enhetliga områden bör eftersträvas. Vidare borde det vara möjligt att på ett bättre sätt än utforma skördeskadeskyddet så att de individuella ersättningsbehoven tillfredställande kan tillgodoses inom systemets ram. En annan faktor som borde ägnas uppmärksamhet är tiden för utbetalningarna. Som systemet nu verkar sker dessa inte efter det skadan inträffat och beskattas därmed inte under skadeåret. 3 sami Nr 1464-1471 Sammanfattningsvis kan sägas att skördestatistiska nämndens arbete i syfte att förbättra skördeskadeskyddet har medfört succesiva ändringar till det bättre men att systemet fortfarande inte är tillfredställande. Resurser bör ställas till förfogande, så att en ingående översyn kan komma till stånd. Därvid bör särskilt beaktas: Självrisken, med sikte på en bättre samstämmighet mellan landets olika delar samt en lägre självrisk. Variantområdenas antal och geografiska sträckning samt möjligheterna till beräkning av skördevariationema inom respektive ersättningsområden. Möjligheterna att vid behov bilda tillfälliga ersättningsområden vid lokala skördeskador. Möjligheterna att utbetala, eller i varje fall beskatta, utgående ersättningsbelopp som skadan skett. Möjligheterna att få skyddet mera flexibelt och mera individuellt verkande. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar anhålla hos Kungl. Maj:t att en utredning tillsättes med uppgift att i samråd med skördestatistiska nämnden skyndsamt göra en översyn av skördeskadeskyddet, i syfte att öka dess effektivitet. () i Stenkyrka