ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX02440 · 1974-01-24 00:00:00 — om hänsynstagande till färgblindhet. 1 motion nr 664 till förra årets riksdag framhölls att av den manliga befolkningen i är färgblind. Det motsvarar 300 000 personer eller ungefär lika med hela den vuxna manliga befolkningen i . Flertalet av dessa är röd-grönt blinda. Bland den kvinnliga befolkningen är förekomsten av färgblindheten ringa. Motionen utmynnade i ett yrkande om att åtgärder skulle vidtagas i syfte att skolmyndigheter och andra institutioner skulle uppmärksamma de speciella hänsynstaganden som förekomsten av färgblindhet påkallar. , som hade att behandla motionen, hänvisade till att , länshandikappråd och kommunala handikappråd utgör även fora för direkt meningsutbyte mellan myndigheter med uppgifter på handikappområdet och handikapprörelsen. Detta skulle då innebära att ett problem av den art som färgblindhet utgör skulle direkt kunna aktualiseras till ansvarig instans. Utskottet underströk också angelägenheten av att problemen för personer som har defekt färgseende eller färgblindhet uppmärksammas och räknade med att så kommer att ske, varför någon åtgärd från sida inte behövdes. Sedan fattade beslut i enlighet med vad socialutskottet hemställt har ingenting hänt i de avseenden som utskottet förutsåg. Något initiativ har inte tagits från något håll för att söka undanröja de svårigheter och förtretligheter som färgblinda har. använder exempelvis statistikerna sig alltmer av färg i sina staplar och diagram. Därför borde en första åtgärd vara att Kungl. i skrivelser till statliga verk och institutioner ålade dessa såväl i sin interna och externa utbildningsverksamhet som i sin produktion av informationsmaterial att uppmärksamma de speciella hänsynstaganden som förekomsten av färgblindhet föranleder. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att hos Kungl. Maj :t begär att åtgärder vidtas i syfte att skolmyndigheter och andra institutioner uppmärksammar de speciella hänsynstaganden som förekomsten av färgblindhet påkallar.
mot · FX02441 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att hindra fortsatt nyetablering av privata vårdhem. Samhället skall i princip ansvara för hela vårdsidan, vilket innebär att man har ett klart ansvar för att det sker en utbyggnad av vårdinstitutioner av olika karaktär. När det gäller vissa vårdområden tycks dock samhället i alltför hög grad låta privata intressenter ta hand om omvårdnaden. Antalet privata vårdhem för kroppsligt och psykiskt långtidssjuka samt för psykiskt utvecklingsstörda är mycket högt. fanns i hela riket 147 enskilda vårdhem för långvarigt sjuka samt 42 privatägda riksanstalter för psykiskt utvecklingsstörda. 1972 var antalet enskilda vårdhem 215 och riksanstalter 44. Den största ökningen av vårdhem har skett , då inte mindre än 62 nya privata vårdhem för psykiskt sjuka tillkommit. Även om socialvårdsstyrelsen har en viss etableringskontroll och tillsyn över de privata vårdhemmen, är det knappast tillfredsställande att vården i så stor utsträckning överlåtes i privat regi. Det har i alltför många fall framkommit mycket negativa och nedslående rapporter om vården vid vissa av de privata vårdhemmen. Det långsiktiga målet måste vara att samhället helt svarar för vården av medborgarna. Detta är så mycket mer självklart eftersom samhället i regel redan svarar för huvuddelen av kostnaderna även för privatvården. Det är därför enligt vår mening nödvändigt att samhället i högre grad än vad som sker tar över vårdinrättningar som de redan så gott som själva driver och att inga nya sådana tillskapas. Det är också angeläget att en ytterligare utbyggnad av privata vårdhem kan stoppas. Det bör enligt vår mening kunna ske genom att nyetableringar ej kommer att tillåtas. Med hänvisning till det anförda hemställes att begär att Kungl. vidtar åtgärder i syfte att hindra fortsatt nyetablering av privata vårdhem. () () () () () ()
mot · FX02444 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om inredning av vissa delar av . En aktuell kulturpolitisk fråga har varit återförandet av de s. k. bataljmålningarna och generalsporträtten till på . har i motioner i föreslagits att dessa målningar som sedan långliga tider hänger på kungl, på skall återföras till sina forna platser i Riddarsalen. I första hand har man önskat återställa bataljmålningarna och porträtten samt en del av den gamla splittrade inredningen, såsom exempelvis möbler, konstföremål och andra inventarier, till vissa salar på . Frågan var senast uppe till behandling vid vårriksdagen 1973. följde kulturutskottets avstyrkande och avslog motionen. var återigen ett av de stora färdmålen för svenska turister. Under många sommarmånader visades här den största jakthistoriska utställning, Jakt genom sekler, som någonsin ordnats i . Kungl, livrustkammaren, och arrangerade utställningen. hade , genom tillmötesgående från chefen på på , lyckats få låna ned de 11 bataljmålningarna och 16 generalsporträtten, vilka fanns i Riddarsalen på . Därmed återfick Riddarsalen för några korta sommarveckor sina för salen utförda målningar. Att de historiskt intressanta målningarna hör hemma på blev säkert alla besökare av utställningen klara över. Självklart har därmed också kravet på att skall få tillbaka sina målningar vuxit sig allt starkare bland människor i västra . Utställningen besöktes av cirka 48 000 personer, vilket måste betraktas som anmärkningsvärt stort antal för ett kulturevenemang utanför storstadsområdena. Vi tror att arrangemangen kommer att bli av stor betydelse även för det framtida kulturutbudet på . Därtill torde bl. a. bidra kulturutskottets uppmärksammade resa i . kunde ledamöterna själva uppleva , miljön och Riddarsalen med dess originalmålningar. Efter ett sådant besök borde få ett ökat intresse för och alla de kulturaktiviteter som under en lång följd av år har arrangerats av . Intrycken från slottsbesöket borde ha bidragit till att göra ett ökat antal ledamöter benägna att medverka till att återställa de aktuella målningarna till Riddarsalen eller, om så inte är möjligt, anvisa medel för att låta utföra välliknande kopior av dem. Det skulle vidare från kulturhistorisk synpunkt vara värdefullt om man kunde inreda miljöer i tredje våning där även Riddarsalen är belägen. Ett sådant arbete skulle kunna utföras med ledning av de noggranna inventarieförteckningar som upprättades över slottsinventarier. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att föreslår Kungl. Maj:t att tillsätta en utredning med uppgift att undersöka förutsättningarna för och framlägga förslag om att, på sätt som i motionen anförts, sätta vissa delar av tredje våningen på i ett värdigt skick. () () () ()
mot · FX02446 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till Bidrag till . () är, som ett folkrörelsernas upplysningsorgan med statlig insyn, en välkänd institution med bred erfarenhetsram inom sitt område. verkade förbundet främst för att främja upplysning i alkoholfrågor, men dess verksamhet har kommit att omfatta även narkotika- och angränsande problem. med utökningen av verksamhetsområdet har förbundet förändrat sin struktur genom att utöka antalet medlemsorganisationer, som är drygt trettio. a. de stora fackförbunden LO och TCO anslutit sig, flera studieförbund, t. ex. Vuxenskolan och TBV, stora organisationer som KF och Hem och skola samt andra välkända organisationer som m. fl. Breddningen av medlemsorganisationerna har ställt inför krav på starkt utökad verksamhet. Det är också angeläget, med tanke på situationen när det gäller alkohol och narkotika, att de nya medlemsorganisationerna kan aktiveras inom dessa verksamhetsfält. har haft starkt begränsade ekonomiska resurser att tillgodose kraven på ökad verksamhet. a. har viktiga kurser måst ställas in, föreläsningsbidrag skäras ned osv. I statsverkspropositionen föreslås en ökning av anslaget till CAN med . Enligt beräkningar innebär detta endast en kompensation för kostnadsökningar under innevarande budgetår utöver redan beviljat anslag. Någon kompensation för de förväntade kostnadsstegringarna under nästa budgetår har därför inte kunnat täckas in av det nu föreslagna anslaget (prop. 1974:1, bilaga 10, B 28). Det innebär att anslaget i realiteten kommer att urholkas under nästa budgetår och att verksamhetens omfattning med nödvändighet måste begränsas. En sådan utveckling vore olycklig mot bakgrund av den löftesrika utveckling förbundet genomgått . I avvaktan på den alkoholpolitiska utredningens kommande förslag bör staten garantera folkrörelserna en rimlig möjlighet att fortlöpande bedriva upplysningsverksamhet på alkohol- och narkotikafrågans område genom . Med hänsyn till de skäl vi här anfört anser vi att bidraget till CAN bör höjas med . 3 sami Nr 446-457 att under utbildningshuvudtiteln anvisas . som Bidrag till . () ()
mot · FX02447 · 1974-01-24 00:00:00 — av herrar i och angående bidraget till ungdomsorganisationernas verksamhet. riksdag beslöt i anledning av motioner att uppdra åt Kungl. Maj:t att skyndsamt se över samhällets stöd till ungdomsverksamheten inom olika organisationer. I en av motionerna (1973:1235) togs dessutom frågan upp beträffande des. Där påtalades den olikhet som råder beträffande samhällets stöd till ungdomsorganisationer. Flera organisationer som fyllde de allmänna kraven hade ej kunnat erhålla bidrag enligt den kungliga kungörelsen (SFS 1971:388) på grund av att de tillgängliga medlen var för knappa enligt den fordelningsprincip som råder. Det innebar alltså att dessa organisationer, med många tiotusental medlemmar, står utanför det stöd som borde tillerkänts dem. Dessa tröskelorganisationer erhåller ett i förhållande till andra ungdomsgrupper mycket litet anslag till sin centrala verksamhet. I det förslag som en arbetsgrupp inom framfört torde - i den mån förslagen förverkligas - dessa orättvisor undanröjas. Tyvärr ligger ett sådant förverkligande ett eller annat år framåt i tiden, vilket innebär att de ungdomsorganisationer som befinner sig i ett svårt läge får vänta. har i årets petita föreslagit att det sker en uppräkning av till såväl de organisationer som erhåller bidrag enligt kungörelsen som till tröskelorganisationerna. Denna uppräkning har av departementschefen prutats till drygt hälften. Vi menar att det inte finns skäl att invända mot SÖ:s förslag tili uppräkning i vad avser den första gruppen men att det inte kan vara acceptabelt att tröskelorganisationerna än en gång får uppleva att spännvidden ökar mellan de båda bidragskategorierna. Med anledning av det anförda föreslår vi att beslutar att ge Kungl. Maj:t till känna att, vid medelsuppräkningen till de båda i motionen nämnda bidragskategorierna, fördelningen sker på sådant sätt att spännvidden ej ökas.
mot · FX02449 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om anslag till för filmrestaurering. har för restaurering av äldre svensk film begärt ett anslag på , men detta har icke blivit departementschefens förslag. I filminstitutets skrivelse anförs att en mycket stor del av äldre svenska filmer för alltid gått förlorade på grund av ett icke stabilt material. Behovet att rädda det som finns kvar är därför stort. för ändamålet , vilka förbrukades fram till . har sammanlagt 75 svenska långfilmer och 2 kortfilmer räddats från förstörelse. Vid oförändrad omfattning av räddningsarbetet beräknas kostnaderna /75 till , varav lön m. m. till filmtekniker beräknas till . avser externa kostnader, främst till laboratorier. De flesta svenska filmägare bidrar till kostnaderna för restaureringsarbetet . Arbetet beräknas med nuvarande arbetstakt bli avslutat . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. uttalar att till för filmrestaurering av lotterimedel bör anvisas ett belopp om . under /75. HANS NYHAGE (m) PER-ER1K C. NISSER (m) () i Agnäs () () ()
mot · FX02450 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till Bidrag tili nykterhetsorganisationer m. m. Departementschefen anför i årets statsverksproposition, bilaga 10, följande: Nykterhetsorganisationerna utgör en betydelsefull del av våra folkrörelser, och organisationernas arbete är ett väsentligt inslag i verksamheten och debatten kring de alkoholpolitiska frågorna. Vi delar denna uppfattning och anser att stödet till dessa organisationer bör förstärkas för att förbättra deras arbetsmöjligheter. Det är anmärkningsvärt att stödet till nykterhetsorganisationerna med dess stora alkoholproblem undergått så små förändringar, under det att andra folkrörelser fått väsentligt vidgat stöd. Även om resultatet av APU:s arbete snart kan förväntas, kommer det bi. a. med anledning av den tid remissförfarandet kräver att dröja länge innan något förslag med utgångspunkt i dess betänkande kan läggas. Det är därför viktigt att nykterhetsorganisationerna får förstärkning både av grundbidraget och av bidraget till instruktörer. Det sistnämnda bör utgå med det belopp som SÖ föreslagit, nämligen , vilket innebär en anslagsökning med . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till Bidrag till nykterhetsorganisationer för /75 anvisa ett reservationsanslag av . HANS NYHAGE (m) . NISSER (m) () i Agnäs () () ()
mot · FX02451 · 1974-01-23 00:00:00 — om rätt för i stället för regeringen att utse representanter monopolställning gör det nödvändigt att upprätthålla principen om opartisk, saklig och allsidig information. För att skapa förtroende för denna strävan spelar även styrelsens sammansättning och handlande stor roll. I styrelsen utser bolagsstämman fem ledamöter och fem suppleanter, och regeringen utser fem ledamöter och fem suppleanter, plus ordföranden. Därutöver ingår som adjungerade två personalrepresentanter. Det torde inte kunna bestridas att den politiska inriktningen av de sex ledamöter som regeringen utsett är synnerligen ensidig. Visserligen skall även andra aspekter än politiska beaktas vid tillsättningen, men det borde inte vara omöjligt att förena dessa andra synpunkter med betydligt bättre politisk allsidighet än vad som skett. I synnerhet när utsätts för kritik för politisk ensidighet borde det vara angeläget för regeringen att motverka misstankarna om politisk styrning genom att i sitt urval av ledamöter eftersträva politisk allsidighet och balans mellan olika riktningar. Det val som regeringen gjort är inget bidrag till en sådan strävan. Jag föreslår därför att en sådan ändring görs, att i stället utser de ledamöter och suppleanter i styrelse som utses av regeringen. Denna omläggning bör ske möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställer jag 1. att beslutar att de ledamöter och suppleanter i styrelse, som utses av regeringen, utses av , 2. att uppdrar åt regeringen att se till, att denna ändring genomförs så snart detta är formellt möjligt.
mot · FX02452 · 1974-01-24 00:00:00 — angående anslaget till Bidrag till ungdomsorganisationernas loka la verksamhet. Av statsverkspropositionens Bilaga 10, punkt 23, Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet framgår, att detta anslag höjts med till . Detta noterar vi som positivt. Likaså är det bra att man icke längre skiljer på anslag till idrottsorganisationeroch till övriga organisationer, i alla fall så länge som man inte ändrar anslaget till ett förslagsanslag. Enligt SÖ:s beräkningar skulle medelsbehovet vid ett bidrag av ursprungligen tänkta per sammanträde uppgå till . Detta innebär en ökning med utöver vad departementschefen föreslagit. Den bästa garantin för att den förutsatta tian per sammanträde skall kunna utbetalas till de lokala ungdomsorganisationerna, oavsett hur stor den kommande aktiviteten blir, är att man för upp detta anslag som ett förslagsanslag. Vi anser det inte längre föreligga skäl som talar för ett bibehållande av ett reservationsanslag. En ändring av anslagets karaktär till förslagsanslag kan enligt vår uppfattning göras utan att man avvaktar den pågående utredningen angående samhällets stöd till ungdomsorganisationernas verksamhet inom olika organisationer. Med stöd av ovanstående hemställer vi att beslutar att till Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /75 (B. 23) anvisa ett förslagsanslag av . (vpk) i
mot · FX02453 · 1974-01-24 00:00:00 — av herrar Schött och Nisser angående bestridandet av kostnaderna för ordningspolis vid idrottsarrangemang. Utan tvivel är förståelsen för idrotten och dess problem långt större . Idrottens stora betydelse i vårt samhälle - icke minst när det gäller att ta hand om ungdomen och ge den en meningsfylld sysselsättning - är således nu allmänt erkänd. Samhället ger också numera idrotten ett mycket stort ekonomiskt stöd. En glädjande utveckling har här ägt rum , då idrottsarrangemang alltjämt drabbades av nöjesskatt. På ett område dröjer dock en allmän pålaga på idrotten kvar. Alltjämt drabbas nämligen olika idrottsarrangemang av kostnaden för erforderlig polisbevakning. Denna pålaga framstår som desto orimligare som samhället i andra sammanhang - exempelvis vid demonstrationer av olika slag - gratis ställer erforderlig ordningspolis till förfogande. Tiden bör nu äntligen vara mogen för en ändring av hittillsvarande bestämmelser dithän att kostnaden för vid idrottsarrangemang erforderlig ordningspolis stannar på det allmänna. Under åberopande av vad sålunda anförts får vi hemställa att måtte besluta att vid idrottsarrangemang erforderlig ordningspolis skall bekostas av statsverket. . NISSER (m)
mot · FX02454 · 1974-01-23 00:00:00 — av och fröken om ökat anslag till Konstnärsstipendier. Under anslaget B 1. Konstnärsstipendier utgår en viss del av anvisade medel till författare och översättare. Innevarande budgetår utdelas 53 sådana stipendier, varav två till kulturjournalister. För /75 har författarfondens styrelse i sina petita hemställt att antalet stipendier för den sistnämnda gruppen ökas från två till sex. Denna hemställan har inte beaktats i statsverkspropositionen. Detta kan möjligen sammanhänga med den något olyckligt valda beteckningen kulturjournalister. Denna för lätt tanken till fast anställda medarbetare vid pressen. De stipendiemottagare som här är i fråga är emellertid sådana som arbetar på frilansbasis och som lämpligare borde kallas kulturskribenter. De har regelmässigt icke blott sämre inkomster än sina fast anställda kolleger utan går också miste om löntagarnas sociala förmåner. Denna grupp av kulturarbetare har först uppmärksammats i stipendiesammanhang och i mycket blygsam omfattning. Deras situation kommer säkerligen att beaktas i kommande betänkande om kulturarbetarnas inkomster m. m. Tunga skäl talar emellertid för att antalet stipendier för kulturskribenter redan kommande budgetår utökas från två till sex å . Under hänvisning till det anförda får vi hemställa att anvisar till Konstnärsstipendier ett reservationsanslag av . P. O. ()
mot · FX02455 · 1974-01-24 00:00:00 — om rätt till resekostnads- och sammanträdesersättning för suppleant i domkapitel. Enligt 10 § 2 mom. lag om domkapitel skall suppleant för ledamot i domkapitel inkallas till tjänstgöring i den mån det erfordras på grund av förhinder för ledamoten. Avgår ledamoten före utgången av den för honom gällande tjänstgöringstiden uppehålls ledamotsbefattningen av hans suppleant till dess annan ledamot blivit utsedd. Frågan om rätt för suppleant att i annat fall närvara vid sammanträde är inte reglerad i lag eller annorstädes. Varje domkapitel torde därför självt få avgöra denna fråga. En anledning till att suppleanterna inte kallas till sammanträde och lår möjlighet att närvara synes vara att de ekonomiska resurserna inte medger att sammanträdesersättningar och reseersättningar kan betalas ut för andra än tjänstgörande ledamöter. Om suppleanter regelmässigt erhåller föredragningslistor och kallas till sammanträde får de en nödvändig inblick i arbetsuppgifter och arbetssätt, vilket underlättar för dem att ersätta ordinarie ledamot vid förfall. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer jag att uttalar att domkapitlen inom ramen för anslaget Domkapitel och stiftsnämnder m. m. ges möjlighet att utge resekostnads- och sammanträdesersättning även till suppleant för ledamot i domkapitel.
mot · FX02456 · 1974-01-24 00:00:00 — av herrar i och om statsbidrag till central kursverksamhet inom hantverks- och industriorganisation samt . Utbildningen är en av de viktigaste kanaler som står till buds när det gäller att överfora kunskaper om ny teknik, nya produktionsmetoder, nya forskningsrön, nya idéer om administration och ekonomi etc. Det är därför naturligt att låta utbildning - såväl av mer grundläggande som fortbildande karaktär - bli ett led i de näringspolitiska ansträngningarna för att utveckla vårt näringsliv och stärka dess konkurrenskraft. De mindre företagen har till skillnad från de stora företagsenheterna små möjligheter att inom det egna företagets ram ordna med fortlöpande utbildning. De mindre företagens utbildningshandikapp har man från statens och näringslivsorganisationernas sida försökt avhjälpa genom kurser och information av olika slag, bl. a. genom (). Från har vi understrukit att insatserna i högre grad måste inriktas på förebyggande och utvecklande åtgärder. I det sammanhanget blir en ökad satsning på utbildning betydelsefull. Vid sidan av den utbildning som bedrivs via SIFU är den kursverksamhet, som anordnas av branschsammanslutningar och företagarorganisationer, av stor betydelse för de mindre och medelstora företagen. /71 utgår statsbidrag till den centrala kursverksamhet som arrangeras av löntagarorganisationerna. Ett statligt stöd till denna verksamhet är väl motiverat. Med de skäl som anförts för ett sådant stöd borde emellertid statsbidrag utgå även till den centrala kursverksamhet som bedrivs av t. ex. företagarorganisationerna. Medlemmarna i dessa organisationer har ett lika starkt behov av utbildning som medlemmarna i löntagarorganisationerna. Och som denna utbildning främst är bransch- och företagsanpassad innebär den ett positivt tillskott till den enskildes utveckling. Vi anser därför att statsbidrag till central kursverksamhet skall kunna utgå även till annan organisation med direktanslutna medlemmar än löntagarorganisation. Stöd utgår numera till kursverksamhet inom LRF och . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att statsbidrag skall utgå även till central kurs verksamhet inom hantverks- och industriorganisation samt . . () ()