mot · FX02234 · 1974-01-21 00:00:00 — av m. fl. angående användningen av försöksdjur vid vetenskapliga experiment. Vetenskapliga djurförsök medför etiska problem, som ett civiliserat samhälle icke får svepa under mattan, utan måste ta hänsyn till. Dessa ord stod att läsa i en ledare i (. 1971), och de uttrycker den inställning som man skulle önska att alla forskare hade. Alltför ofta viftas frågor om plågsamma djurförsök bort som lekmäns ovidkommande och reaktionära funderingar. Framsteg betyder nämligen experiment, ju fler desto bättre, och då måste djuren offras. En annan inställning har vi kunnat läsa i författaren och läkaren . C. bok om Djurdoktorn. Han yttrar i en intervju med anledning av denna bok: Det är min åsikt att djurförsök helt enkelt är moraliskt förkastligt. Det är moraliskt förkastligt att plåga andra levande varelser som kan känna plåga. Men det är också farligt för oss själva, därför att vi på något sätt lär oss att plåga. Kan vi plåga chimpanser så har vi antagligen lättare att också plåga och tortera människor. Dessa åsikter delas av en stor grupp människor här i landet, som helst skulle vilja se alla djurförsök avskaffade. Man kan instämma i att så vore ytterst önskvärt. Men man råkar då som påpekar i samma intervju in i en frontalkrock med sin grundinställning i vissa fall: Det rör sig om de djurförsök som sköts på ett anständigt sätt av ansvarsfulla och kunniga forskare. T. ex. den lilla del av djurförsök där man annars måste konstatera att man inte kan rädda livet på ett barn, som lider av en viss tumörsjukdom, därför att man inte vill riskera livet på ett par kaniner. Det finns dock metoder med vilka man kan dra ner antalet djurförsök och höja deras kvalitet, så att så få djur plågas som möjligt, och ett par av dessa vill vi i denna motion framhäva. För det första är det väsentligt, att inga andra försöksdjur används än de som blivit särskilt uppfödda för ändamålet. ligger långt efter andra länder, särskilt , när det gäller detta krav. Institutionerna köper upp djur från okänd källa, vilka ofta är i så dålig kondition att experimenten på dem blir meningslösa, eftersom man inte kan skilja effekten av de artificiellt framkallade sjukdomarna eller skadorna från dem som djuret hade från början. Resultatet är att i stället för att göra några få, meningsfulla experiment, plågar man en mängd djur utan att ens vetenskapen har någon nytta av det. Specialuppfödning av djur för experiment förekommer redan i viss utsträckning i och bör utsträckas till att täcka hela fältet. Sådana djur blir dyrare att använda än upphittade katter, och detta bör bidraga 1* 1974. till att endast absolut nödvändiga experiment utförs. Vi vill dessutom upprepa ett krav som tidigare framförts, nämligen att vid alla anstalter där djurförsök förekommer, det bör finnas etiska kommittéer med lekmannainslag, som har rätt och skyldighet att bedöma experimentens moraliska halt. Oron hos en mängd medmänniskor över vad som försiggår vid djurförsöken är stor, och den torde icke kunna dämpas enbart med aldrig så många förklaringar från de närmast inblandade. för djurskyddsfrågor har sedan sin tillkomst arbetat med de s. k. djurfabrikernas problem och väntas eventuellt ta upp försöksdjuren till behandling. Det finns emellertid ingen anledning att invänta dess rekommendationer, innan man vidtar så enkla åtgärder som de ovanstående, vilkas effekt enbart är att se till att existerande lagar om att djuren inte får tillfogas onödig smärta verkligen följs i praktiken. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att som sin mening ge Kungl. A. att inga andra försöksdjur får användas vid vetenskapliga experiment än sådana som särskilt uppfötts för ändamålet, B. att etiska kommittéer med lekmannainslag för bedömning av bl. a. djurförsökens moraliska halt bör förekomma vid lantbruksstyrelsen, statens medicinska forskningsråd samt alla de forskningsanstalter m. m. som jämlikt § 1 i kungörelsen av undantagits från djurskyddslagens § 12. () ()