mot · FX021104 · 1974-01-24 00:00:00 — av i m. fl. om statsbidrag till förädling av sojabönan. Sojabönan den utan jämförelse värdefullaste proteinväxten i världen Stark satsning på utvidgad förädling av sojabönor motiverad Under och strax efter odlade man sojaböna i av beredskapsskäl. Sålunda förekom ca 40 odlingar mest på , och skörden från dessa uppgick till sojabönor. Det sortmaterial som man då disponerade över kom från firma i . Återgång till normala förhållanden och tillgången på billigt protein gjorde fortsatt odling av sojaböna mindre intressant, och den upphörde av sig själv. Ett mindre statsanslag har emellertid utgått till växtförädling, och förädlingsarbetet har med knappa resurser fortsatt . Genom upprepade resor till , , och har . kunnat skaffa det relativt primitiva grundmaterial, med vilket han har utvecklat en livskraftig typ av sojaböna för den norderuopeiska och nordvästeuropeiska klimatregionen. Han har i sitt arbete ändrat sojabönan från kortdagsväxt till dagsneutral typ. Det första resultatet är Fiskeby V, som originalförklarades som rikssort original 1968. kunde en längre resa arrangeras för . till östra och . Från denna resa medförde han mycket värdefullt förädlingsmaterial från vilket man nu har korsningsavkommor i tredje generationen. Proteinkris förändrar bilden radikalt förändrades proteinförsörjningen radikalt, som en följd av felslaget fiske utanför och samt medelmåttiga - dåliga skördar inom världens större konsumtionscentra. uppträdde och som köpare av sojaprotein och världsmarknadspriserna steg till mer än det dubbla. införde temporärt exportförbud av sojaprodukter fram då den nya skörden kunde överblickas. Situationen medförde att den globala proteinförsörjningen började diskuteras. Man fann att världsbefolkningens tillväxt främst i utvecklingsländerna, där kraven på frigörelse och bättre standard gör sig alltmer gällande, skulle ställa krav på den inhemska proteinproduktionen i högre grad. Det skulle bli mindre över för export till i-länderna. har begränsning av livsmedelsproduktionen i i-länderna gjort dessa mer beroende av livsmedelsimport från utlandet. Allt detta leder i det långa loppet till en världsomfattande proteinbrist. Nya proteinkällor måste skapas. I-länderna måste i högre grad producera sitt behov av protein själva. Parallellen med den nu pågående energikrisen (oljekrisen) är slående. 1 samma mån som vi aldrig kommer tillbaka till de billiga oljepriserna, kommer vi som en följd av utvecklingen aldrig att få tillbaka den obegränsade tillgången av billigt protein. Ytterligare parallell är hur priserna på hudar flerdubblats i , som en följd av att de sydamerikanska exportländerna funnit det väsentligt lönsammare att förädla sina hudar själva före exporten och begränsa denna vad gäller de obearbetade hudarna. framlade kommissionen i en rapport för angående försörjning med protein . Rapporten är pessimistisk om de faktiska möjligheterna att få fram tillräckligt med protein för animalieproduktionens behov. Man förutser en ökning av världens proteinbehov . För detta måste världsproduktionen öka . Kommissionen framhåller att ökningen nästan helt måste baseras på sojaböneodling. För svenskt vidkommande har inventeringar lett till resultat att man kan öka proteinhalten hos foderkorn, och förädlingsföretagen arbetar redan med förädlingsmaterial som är baserat på korsningar med den etiopiska sorten Hiproly, som har hög halt protein och kanske framför allt ett mer högvärdigt protein. Man har i den svenska rapsodlingen en stor tillgång på högvärdigt protein. Åkerbönan är föremål för utvidgad förädling och odling, och genom stimulansåtgärder försöker man öka odlingen av ärter. Vidare är solrosen en potentiell proteinkälla, som är särskilt eftertraktad genom sin värdefulla aminosyresammansättning. Gemensamt för kornsorter med hög proteinhalt, raps, solros och i viss mån åkerböna är emellertid att de inte är färdiga för obegränsad användning till vare sig djurföda eller human konsumtion. Proteinet i rapsmjölet måste först befrias från de svavalhaltiga kväveföreningarna (glukosinolater) som begränsar dess användningar som djurfoder. Andelen rapsmjöl i kraftfoderblandningarna är f. n. maximalt . Även åkerbönan innehåller skadliga substanser liknande glukosinolaterna, som begränsar dess användning. Vad gäller solrosen är förekommande sorter ej anpassade till vårt klimat, och något egentligt förädlingsarbete har knappast påbörjats. Den av . utvecklade nordeuropeiska sojabönetypen (Fiskeby V) är redan nu en färdig matböna för direkt human konsumtion. Den innehåller protein av mycket hög kvalitet för den mänskliga digestionsapparaten samt fett huvudsakligen av den essentiella fleromättade fettsyran linolsyra. Halten av denna fettsyra är så hög som . Frukasyran, som förekommer i rapsolja, saknas praktiskt Den försöksmässiga avkastningen hos Fiskeby V uppgår till /ha sorn ett medeltal . Beträffande smaken förtjänar framhållas vad en skriver i den engelska tidningen () om Fiskeby V Dessa är inte de smaklösa sojabönor från använda till djurföda utan en mör köttig/saftig proteinpackad böna (tender, succulent protein-packed bean). För att i någon mån belysa sojabönans betydelse som näringskälla framhölls vid den avhållna sojabönekonferensen i , som samlat 1 100 deltagare från 46 länder, bl. a. att om mark används till bete åt köttdjur får man från dessa protein till en människa . man majs på motsvarande areal räcker det , vete men sojabönor ! Den svenska sorten Fiskeby V är introducerad på den svenska marknaden som köksväxt för odling i trädgårdar. Den säljs i 50-grams förpackningar i butiker tillsammans med odlingsanvisningar och receptråd. Fiskeby V har en neutral svag nötsmak. Jämsides med detta arbetas för högtryck med att bredda produktionen genom fältmässiga odlingar i större skala. hade man sålunda 6 odlingar på sammanlagt 6 ha, varav en i , 1 på Weibullsholm och 4 på . Resultatet blev ca rensad torkad vara av utmärkt kvalitet. har kontrakterats ca 20 ha företrädesvis på , vars lantbrukare ju behöver alternativa grödor. Sojabönan fordrar liksom andra baljväxter ingen kvävegödsling. Det förtjänar här påpekas att odlingarna i samtliga fall är förlagda hos erfarna fröodlare och att odlingarna mycket noga bevakas av personal från produktionsavdelningen vid . Redan nu har stora praktiska erfarenheter vunnits vad gäller lämplig jordmån, utsädesmängd, radavstånd, sådjup, gödsling, kemisk ogräsbekämpning, direkt skördetröskning (som den är väl ägnad för) samt skördens omhändertagande. Man har konstaterat att sojabönan är tämligen motståndskraftig mot sjukdomar och parasiter. Det bedöms sålunda utomordentligt väsentligt att utveckla en riktig odlingsteknik. Med en start under kontroll av förfarna män har man dock stora möjligheter att skapa en odling av mer än obetydlig omfattning i . Vi har en sojaböna för trädgårdsbruk. För att emellertid en svensk sojaböna skall få någon genomgripande betydelse för vår proteinförsörjning måste all kraft sättas in på att skapa en sojaböna för fältmässig odling i stor omfattning. Här förtjänar framhållas att det engelska visat stort intresse för Fiskeby V, som introduceras som trädgårdsböna i . Engelsmännen är med sina mer än 7 miljoner ha åker mycket intresserade av en sojaböna för fältmässig odling. framhåller NIAB (, ) i Farmers Newsletters nr 45, 1973: Den svenska sorten Fiskeby V har genomgående givit högre skördar än prövade kanadensiska och amerikanska sorter Fiskeby V har mognat med 11 15 %vattenhalt genomsnitt 1213 cwt/acre(=l /ha). Även från och föreligger liknande positiva resultat av Fiskeby V. . har genom sina utomordentliga, banbrytande arbeten visat att sojabönan är anpassningsbar, att den rymmer sådant mått av genetisk variation att den låter sig formas till den nordeuropeiska typ, som är önskvärd. Sålunda har han genom inkorsning av tidigare östsibiriska och japanska sorter kunnat öka tidigheten hos sitt material. Nummersorten 1091 är i medeltal tidigare än Fiskeby tillväxer och blommar (junijuli) vid lägre temperaturer och har i försöken givit en medelavkastning av /ha på en växttid av i medeltal . Proteinhalten är ca 1 högre än hos Fiskeby 1091 har hunnit gå till mogen skörd i norra i (. i höjd med ) och Moystad i (. i höjd med ). 1091 visar samma tidighet i förhållande till Fiskeby V oavsett om det är i , eller . I det nya materialet har vikten än mer lagts vid ringa värmebehov, att det skall tåla låga temperaturer vid sådden alltså för groning och uppkomst. Kvaliteten och smaken hos detta material är mycket lovande. Angelägna förädlingsmål är således ökad odlingssäkerhet, vilket vinns med material med lägre värmebehov för groning, tillväxt, blomning även under ogynnsam väderlek, frösättning och mognad. anpassad växttyp, således en stjälkstyv typ med hög baljansättning så att skördeförluster undviks fortsatt utveckling av kvalitetsegenskaperna ur näringsfysiologisk synvinkel. De många tunga åren av ensamt envist arbete under knappa förhållanden, som liksom i så många andra fall är betecknande vid nya uppfinningar, bör för en svensk sojabönas utveckling genom . pionjärarbete nu vara tillända. Det torde vara fullt klart att vi har stora förutsättningar att utveckla en sojaböna för och , som verksamt kan bidraga till vår världsdels proteinförsörjning. En helhjärtad satsning ter sig fullt logisk och riktig. En satsning, som inte bör komma i konflikt med utvecklingen av andra proteingrödor i landet. Vi anser det väl motiverat att får sitt anslag till utvidgad förädling av sojabönor höjt till . Under hänvisning till det ovan anförda hemställs att vid sin behandling av statsverkspropositionen bilaga 11 till den praktiskt vetenskapliga verksamheten vid växtförädlingsanstalten och Söner för /75 anvisar ett anslag av . HANS () i () () N. () i Trobro