mot · FX021552 · 1974-01-25 00:00:00 — av m. fl. om vidgade möjligheter till praktikarbete. Det allmänna konjunkturläget har förbättrats . Trots detta har ungdomsarbetslösheten inte minskat i takt med den generella förstärkningen av sysselsättningen. I vissa delar av landet har den registrerade ungdomsarbetslösheten t. o. m. varit högre än under det mer utpräglade , trots att fler ungdomar kunnat ges sysselsättning till följd av regeringens åtgärdsprogram än under föregående år. Detta gäller t. ex. , delar av m. m. Det åtgärdsprogram mot ungdomsarbetslösheten som regeringen låtit verkställa efter framställning från bl. a. () har klart förbättrat de ungdomars situation som fått del av programmet. Det aktuella arbetsmarknadsläget för de unga gör det nödvändigt att åtgärdsprogrammet fortsätter och ytterligare utbyggs. På vissa punkter kan därvid modifieringar av programmet behöva göras. Så bör t. ex. kriterierna för att erhålla utbildningsbidrag för 18 19åringar breddas för att ge den avsedda effekten. En analys av ungdomsarbetslöshetens karaktär torde emellertid visa att en utveckling och fördjupning av det speciella åtgärdsprogrammet måste kompletteras med andra förändringar av arbetsliv och utbildningssystem för att påverka de långsiktiga strukturella faktorer, vilka synes ha lett till en permanent hög nivå för ungdomsarbetslösheten. I diskussionen omkring ungdomsarbetslöshetens strukturella orsaker har särskilt en fråga kommit att ses som alltmer central: ungdomens möjligheter till praktikarbete och ungdomens erfarenhet av praktiskt arbete i skolsystemet. Praktikarbete för de ungdomar som avslutat skolan är av flera skäl en viktig form för arbetsmarknadsintroduktion. Det kan ge de unga en nödvändig orientering om och förtrogenhet med praktiskt arbete, vilket är en värdefull komplettering till den yrkesvägledning som ges i skolan. Det är dessutom ofta ett villkor för fast anställning på arbetsmarknaden. Många unga är i en ond cirkel; de anställs inte därför att de saknar praktik, som deras möjligheter att få praktik ofta är starkt begränsade. De praktikarbeten som kan anordnas efter skolans slut bör vidare inte ses isolerade från den praktiska yrkesorientering som kan ges inom skolsystemet. En ökad värvning av studier och praktisk yrkesverksamhet i hela ungdomsskolan har flera väsentliga motiv. Erfarenhet från praktiskt yrkesarbete för alla elever behövs för att ge en bredare kunskap om den sociala verkligheten i samhället. Lång, enbart teoretisk utbildning riskerar att isolera eleverna i en konstlad atmosfär. Inte minst viktigt är det att varje elev får kontakt med och förståelse för levnadsvillkoren hos andra sociala grupper än den eleven själv kommer ur. En värvning av arbete och studier gör det vidare möjligt att förankra även den teoretiska delen av utbildningen i praktiska erfarenheter. Skolan kan då bli bättre anpassad till de elever som har svårigheter till följd av den abstrakta uppläggningen av teoretiska studier. Praktiska erfarenheter från yrkeslivet underlättar dessutom studie- och yrkesorienteringen. Eleven lösgörs i viss mån från uppväxtmiljöns dominerande påverkan till förmån för ett mer realistiskt studie- och yrkesval. Åtgärder på kort sikt Inom arbetsmarknadspolitiken har flera åtgärder vidtagits av statsmakterna för att förbättra praktikmöjligheterna för dem som är nya på arbetsmarknaden. Den s. k. 5-kronan är ett exempel på detta, liksom de särskilda statliga praktikplatser som tillskapats och den vidareutveckling härav som föreslås i statens personalnämnds praktikutredning. Enligt motionärernas mening är det ett nödvändigt mål för framtiden att varje individ som lämnar ungdomsskolan utan att kunna få anställning skall erbjudas ett långt praktikarbete. Realistiska förutsättningar härför torde finnas om stat och kommun tillsammans fortsätter att utveckla den insats som påbörjats på den statliga sidan. En uppskattning ger vid handen att ca 10 000 praktikplatser i den statliga och kommunala sektorn kan ge praktikarbete under ett budgetår åt 22 00024 000 ungdomar. Tillsammans med de praktikmöjligheter som finns inom den privata sektorn skulle en sådan insats på ett rimligt sätt svara mot det behov som torde föreligga för ungdomarnas del. För att möjliggöra en insats inom primär- och landstingskommunerna av samma omfattning som den statliga borde statsbidrag införas. Förslagsvis bör detta utgå av praktikersättningen. Vid sidan av direkta praktikarbeten är det även väsentligt att så långt möjligt sätta in beredskapsarbeten för ungdom i ett mer långsiktigt sammanhang för individen. Inom t. ex. har utvärderingar gjorts av beredskapsarbetena för ungdom i form av arbete inom barnomsorgs- och fritidssektorn. Intresset för arbetsuppgifterna har genomgående varit mycket stort, som ungdomarna ansett sig sakna en information om möjligheten att mer permanent fortsätta inom respektive sektor av arbetslivet. Det är därför viktigt att arbetsmarknadsverket ges resurser till information såväl av arbetslösa ungdomar som av dem som för tillfället har sysselsättning på beredskapsarbete. Därigenom kan en rad beredskapsarbeten ges en mer tydlig praktikkaraktär och sättas bättre in i sitt sammanhang för individen. Inom skolväsendet bör SYO- och PRYO-funktionema byggas ut. Inslag av praktiskt arbete bör beaktas vid löpande läroplansöversyner inom hela ungdomsutbildningen i enlighet med uttalande av , bl. a. i UbU:s betänkande 1972:45. En organisation som medger en permanent tillgång till praktikarbeten efter skolans slut är, som tidigare nämnts, ett viktigt instrument för att minska den långsiktiga ungdomsarbetslösheten. Erfarenheter av praktiskt yrkesarbete i själva skolsystemet kan förbättra både möjligheten att tillgodogöra sig den teoretiska delen av utbildningen, bidra till att förändra den sociala rekryteringen till olika yrken och allmänt förbättra elevernas förutsättningar att inträda i arbetslivet. Former bör därför övervägas för ett större och mer systematiskt inslag av praktisk yrkesverksamhet i utbildningssystemet, för att det skall bli möjligt att främja de målsättningar som inledningsvis diskuterats. Förutom att orienteringen inom praktisk yrkesorientering (PRYO) bör fördjupas under sista år är det särskilt viktigt att studier och praktisk yrkesverksamhet varvas mera grundligt i gymnasieskolan. Vissa arbetslivsmoment bör återfinnas på gymnasieskolans samtliga linjer inte som främst på de yrkesinriktade linjerna. Perioder av praktisk yrkesverksamhet bör varvas med undervisningen under hela gymnasieskolans tid. I detta sammanhang kan det även bli aktuellt att förändra förläggningen av skolavslutningarna för att minska trycket på arbetsmarknaden och införa ett treterminssystem eller liknande för att göra det realistiskt möjligt att finna praktiktillfällen till alla elever. Härför krävs givetvis också en ny organisationsform för ackvisition av praktikplatser i samverkan mellan skolmyndigheten och arbetsmarknadsmyndigheterna. Utredningsarbete om de samhälleliga praktikfrågoma har bedrivits av statens personalnämnd som överlämnat sina förslag till en arbetsgrupp som på verksnivå upprättats av AMS, SÖ och UKÄ. Gruppen arbetar i kontakt med arbetsmarknadens parter, fackliga organisationer m. m. Denna verksutredning har till uppgift att bedöma utbud och efterfrågan av praktikplatser, praktikbehov, praktikens innehåll, fördelning av praktikresurser m. m. Arbetet har inriktats på att finna nödvändiga samarbetsformer mellan myndigheter och andra intressenter för att på ett bättre och mer enhetligt sätt kunna utforma den praktik som finns inbyggd i dagens arbetsmarknads- och utbildningsväsende. Utredningen har emellertid inte till syfte att lägga förslag om utformningen av en framtida förändrad och mer systematiserad roll för praktiken inom arbetsmarknads- och utbildningsväsendet, där praktikarbetet utgör ett mer omfattande, systematiskt inslag. Dessa frågor torde inte heller f. n. bedömas av någon annan statlig instans eller utredning. För att möjliggöra en bättre introduktion till arbetslivet för de unga och för att främja de målsättningar som i övrigt diskuterats i denna motion är det därför väsentligt att Kungl. Maj:t beslutar tillsätta en övergripande utredning med syfte att lägga förslag om en framtida utformning av praktikarbetets ställning i arbetsmarknads- och utbild Målet bör vara att praktisk yrkeserfarenhet kontinuerligt skall prägla innehållet i utbildningen för alla elever. En fortsättning av praktikarbetet efter ungdomsskolans slut bör vidare erbjudas de elever som inte kunnat få fortfäste på arbetsmarknaden. Med stöd av det anförda får vi hemställa att hos Kungl. Maj:t begär utredning och förslag angående praktikarbetets framtida ställning i utbildnings- och arbetsmarknadssystemet i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen. GOTAB 74 5972 S 1974