mot · FX02751 · 1974-01-17 00:00:00 — av i Holmgården m. fl. angående lantbruksutbildningen inom gymnasieskolan, m. m. Inom gymnasieskolan bedrivs tvåårig lantbruksutbildning på dels en jordbrukslinje, dels en skogsbrukslinje. Till främst jordbrukslinjen finns ett stort antal sökande. Lantbruksskolorna kan inte bereda plats för alla förstahandssökande. Utbildningen har visat sig vara attraktiv för ungdomar såväl från tätorter som från landsbygden. Det är av stort värde att många ungdomar är attraherade av den utbildning som ges vid lantbruksskolorna. Tyvärr är antalet tillgängliga elevplatser starkt begränsat. Detta medför att av det stora antalet sökande många, som har en seriös avsikt att försörja sig inom lantbrukssektom, får stå tillbaka i utbildningshänseende för sådana som inte har samma seriösa inställning. Trots lång praktik kan många lantbrukarbarn, som t. ex. vill fortsätta driva en föräldragård, inte vinna inträde. Den som har i eller motsvarande kompetens är behörig till lantbrukslinjen i den tvååriga gymnasieskolan. Urvalet av sökande sker med utgångspunkt från elevens medelbetyg och genom en kvotering, där eleverna efter indelning i fyra grupper i varje grupp utväljs i proportion till antalet sökande. Praktik värderas så att medelbetyget höjs med 0,02 poäng per arbetad månad under maximalt . Medelbetyget kan alltså höjas med maximalt 0,72 poäng. En sökande till lantbruksutbildningen kan också ges företräde genom den s. k. fria kvoten, vilken motsvarar mellan av platserna. Till denna kvot hänföres sökande med biandbetyg, dvs. bokstavsbetyg, vilka kompletterats med sifferbetyg. Därutöver kan denna kvot användas för förhindrande av att sökande, som på det hela taget måste bedömas bättre för utbildningen, blir utestängd till förmån för sökande i annan grupp med sämre sammanlagda förutsättningar. Genom att på detta sätt utnyttja den fria kvoten maximalt kan ungdomar med lantbrukspraktik ges en större chans till utbildning, men denna möjlighet kan inte anses vara tillräcklig. Den allmänna karaktären av lantbrukaryrket är sådan att den praktiska erfarenheten är en grundförutsättning för ett framgångsrikt utövande. Den teoretiska utbildningen är mer än i något annat yrke ett komplement till det praktiska kunnandet. Det är därför synnerligen värdefullt om eleverna skaffar sig lantbrukspraktik, innan de teoretiska studierna i gymnasieskolan startar. Praktiken måste därför i merithänseende värderas så att principen om återkommande utbildning verkligen gäller på detta område. För att lantbruksutbildningen inom gymnasieskolan skall kunna bedrivas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt måste praktiken värderas högre. En fördubbling så att praktiken ger 0,04 poäng per arbetad månad under högst som medelbetygshöjning är motiverad. Ett stort antal av de ungdomar som söker sig till lantbruksutbildningen har tidigare genomgått någon två-, tre- eller fyraårig linje inom gymnasieskolan. De har därmed redan vid inträde på lantbrukslinjen goda kunskaper i de allmänteoretiska ämnena. De har dessutom en större studievana och är genom sin ålder mer mogna än de som går direkt från till lantbruksutbildningen. Andra elever har en omfattande praktik på hemgården eller annat jordbruk innan de söker till lantbruksutbildningen. Den nuvarande tvååriga utbildningen är inte avpassad för någon av dessa grupper sökande. En ettårig utbildning eller kortare specialkurser bör övervägas inom lantbruksutbildningen. Denna kortare utbildning skall tjäna som ett alternativ för de elever som på annat sätt skaffat sig goda praktiska eller teoretiska kunskaper i ämnen som förekommer inom lantbruksutbildningen. En sådan kortare utbildning måste självfallet föregås av ett noggrant utredningsarbete. En viktig del av undervisningen sker genom en praktisk försöksverksamhet och studium av driften av de gårdar lantbruksskolorna bedriver. Då undervisningen följer de normala terminerna för gymnasieskolan har eleverna ferier under den mest intensiva perioden i lantbruket. En förändring av terminerna så att undervisning sker på sommarmånaderna framstår som synnerligen angelägen särskilt mot bakgrund av att många elever inte har någon bakomliggande anknytning till jordbruket. Framför allt vid de norrländska lantbruksskolorna innebär de nuvarande sommarferierna att eleverna, på grund av den korta vegetationsperioden, blir helt utan möjlighet till praktisk undervisning. Med stöd av ovanstående hemställes att hos Kungl. Maj :t begär 1. att yrkesinriktad lantbrukspraktik skall motsvara en medelbetygshöjning om 0,04 poäng vid urvalet av sökande till jordbrukslinjen inom gymnasieskolans tvååriga lantbruksutbildning, 2. att en utredning tillsättes med uppgift att studera förutsättningarna för att inom lantbruksutbildningen starta ettåriga kurser eller kortare specialkurser i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att ges i uppdrag att pröva förutsättningarna för att undervisningen vid lantbruksskolorna i ökad utsträckning sker . () i Holmgården . ÅSLING (c)