ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX02457 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av ytterligare en tjänst på det geriatriska området. I motionen 1971:196 hemställdes att måtte besluta om inrättande vid av en personlig professur i långvårdsmedicin, alternativt geriatrik, för docenten . (UbU 1971:3) underströk betydelsen av att resultaten av den hittillsvarande verksamheten på detta forskningsområde utvärderades så att statsmakterna och utbildningsmyndigheterna får bättre grundval för den fortsatta planeringen. Hemställan om en personlig professur för upprepades i motionen 1972:1091. Därvid yrkades i andra hand på ett riksdagsuttalande till förmån för en utvärdering av forskningsresultaten inom det geriatriska och gerontologiska området så att underlag fanns för beslut om ytterligare insatser vid års riksdag. (UbU 1972:4) förordade i anledning av sistnämnda och annan motion - med erinran om vad utskottet enligt ovan anfört - att hos Kungl. Maj:t begärde en bedömning av utfallet av verksamheten i och en kartläggning av annan pågående forsknings- och utbildningsverksamhet inom de aktuella områdena. Arbetet borde starta och resultatet därav på lämpligt sätt redovisas för . gav som sin mening Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört. Vid riksdag hemställdes i motionen 1973:698 att i första hand skulle besluta inrätta den nämnda professuren för och i andra hand som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna att begärd utvärdering m. m. av forskningsresultaten inom det geriatriska och gerontologiska området bör läggas till grund för förslag till . I betänkandet UbU 1973:8 utgick utbildningsutskottet (s. 22) från att tiden medgav att utredningsmaterialet skulle kunna ligga till grund för ställningstaganden när det gällde förslag till riksdag och ansåg därmed andrahandsyrkandet i motionen tillgodosett. I propositionen 1974:1 (bil. 10, 2.254-256) refereras bl. a. universitetskanslersämbetets bedömningar. Ämbetet framhåller bl. a. att geriatriken är ett av de områden som bör prioriteras högt men vill avvakta ytterligare utredning innan ställning tas till "förslag om tidpunkt för inrättande av ytterligare en tjänst inom det geriatriska området. Departementschefen noterar bl. a. att getriatriken tillhör de områden som prioriteras högt av ämbetet men ansluter sig utan eget uttalande i denna del till förslaget att invänta ytterligare utredning. Det torde inte finnas skäl att nu invända mot det ställda kravet på ytterligare - slutlig - utredning. Skäl finns däremot riksdag att i anslutning till tidigare bedömningar uttala sig i ämnet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger Kungl. a. att geriatriken tillhör de områden som bör prioriteras högt, b. att ett förslag i fråga om ytterligare tjänst inom det geriatriska området bör läggas fram möjligt, c. att de skäl som anförts för en personlig professur för docenten därvid bör beaktas. PER () () () /EENKEL (fp) () () GOTAB 74 5767 S 1974
mot · FX02458 · 1974-01-24 00:00:00 — om ökat anslag till Bidrag till vissa elevorganisationer. I propositionen 1974:1 föreslår man ett bidrag till vissa elevorganisationer på . för /75. I denna siffra har man inräknat sådana kostnader som tidigare belastat anslaget Extra utgifter. Detta kan innebära att dessa organisationer i realiteten får mindre anslag än föregående år. För t. ex. skulle ett uteblivet höjt anslag kunna få svåra konsekvenser. är en organisation på stark frammarsch. Medlemmar söker sig till organisationen, som man arbetar på att stärka sig organisatoriskt och ekonomiskt. Med sina 40 000 medlemmar är den största elevorganisationen. samarbetar med andra elevorganisationer, lärarnas fackliga organisationer och med och skola. Kontinuerliga kontakter upprätthålles också med arbetsmarknadens parter m. m. samarbetar med en rad organisationer och med särskilda kommittéer som tillsätts av olika organ. Den ställning som elevorganisationerna haft har också inneburit representation i statliga utredningar. Allt detta kräver att man har ett väl fungerande centralt kansli, gentemot medlemmar m. m., som kan hjälpa till att hålla dessa kontakter, sköta medverkan i debatter o. d. För allt detta krävs pengar. har nästan fördubblat sitt medlemstal från 24 000 medlemmar till 41 000 medlemmar. Detta har också ställt ökade krav på elevorganisationen inte bara centralt utan kanske framför allt på länsplanet. Svårigheter föreligger dock i fråga om bidrag på landstingsplanet för elevorganisationernas verksamhet. har haft en mycket svag ekonomi. Man söker nu efter bästa förmåga att amortera av på sina gamla skulder. Enligt den senaste revisionsberättelsen anser revisorerna också att verksamheten nu centralt sköts på ett sådant sätt att man där fungerar tillfredsställande. En utebliven anslagsökning i takt med kostnadsfördyringar som sker, skulle kunna skapa en situation där ej får möjlighet att skapa den ekonomiska stabilitet som är eftersträvansvärd. Det måste ur samhällets synpunkt vara klokt att ha väl fungerande elevorganisationer. Med ledning av vad som sägs anser jag att bidraget till vissa elevorganisationer bör ökas till . Med stöd av vad som anförts hemställes att i skrivelse till Kungl. beslutar att till Bidrag till vissa elevorganisationer /75 anvisa ett anslag av .
mot · FX02459 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om ett praktiskt-teoretiskt ämnespaket för och gymnasieskolan. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1974:558 av m. fl. att ger Kungl. Maj:t till känna vad i ovannämnda motion anförts rörande 1. ett obligatoriskt praktiskt-teoretiskt ämnespaket som förmedlar kunskaper i barnkunskap och barnpsykologi, familjeoch vuxenpsykologi, konsumentkunskap, hushållskunskap, textil-, trä- och metallslöjd för och gymnasieskolan, 2. viss undervisning åt alla elever i sociala, tekniska och ekonomiska ämnen. G. () PER () i Gäddvik
mot · FX02460 · 1974-01-23 00:00:00 — av fröken m. fl. om åtgärder för begränsning av stora skolenheter. De s. k. mastodontskolorna har utsatts för en kraftig samstämmig kritik från elever, lärare och föräldrar. Skolor med innemot tusen eller fler elever bidrar genom sin storlek till att skapa anonymitet, bristande ansvarskänsla och dålig trivsel. Följden blir lätt skolleda, aggressivitet eller passivitet både bland elever och lärare som återverkar negativt på arbetsresultaten och möjligheterna att uppfylla läroplanernas målsättningar. Främst har kostnadsskäl i ett snävt perspektiv anförts som motiv för att bygga mycket stora skolor. Skolans sociala funktioner och hur dessa påverkas av skolenheternas storlek och utformning förefaller ha spelat mindre roll för skolbyggarna än rationaliseringssträvanden. Motionskrav från bl. a. centerhåll om åtgärder mot mastodontskolorna har avvisats av riksdagsmajoriteten med hänvisning till den pågående utredningen om skolans inre arbete. Utredningen kan väntas tillföra debatten om mastodontskolorna ytterligare material, men mot bakgrund av de hittillsvarande erfarenheterna kan det inte råda något tvivel om nackdelarna med mastodontskolor. byggs emellertid mastodontskolor. I en debattskrift från betonas att en bra fysisk skolmiljö som skapar arbetsro, trygghet och gemenskap motverkar uppkomsten av skolsvårigheter. Det är långtifrån fråga om några nya rön. Det är emellertid väsentligt att man i skriften framhåller betydelsen av hur dessa miljökrav prioriteras i förhållande till den mångfald andra krav som kan ställas på skolmiljön. Förslaget om hemrumsskola för att få stora skolanläggningar att fungera bättre har väckt en hel del uppmärksamhet. Men det framhålls också i att varje enskild elev behöver uppleva att just han behövs för att helheten skall fungera och att han är medlem i ett sammansvetsat kollektiv. För att nå sådana mål fordras det stora och medvetna ansträngningar, särskilt i de stora skolorna, framgår det av debattskriften. Det kan inte vara rimligt att mastodontskolor fortfarande byggs och planeras, när man på skolans område alltmer blivit medveten om nackdelarna med de mycket stora skolenheterna. Den omsvängning som skett i fråga om inställningen till B-skoleformen och det alltmer uppmärksammade behovet av ett mer decentraliserat skolväsende är exempel på att man utifrån en rad olika utgångspunkter måste ifrågasätta en fortsatt inriktning på koncentration till mycket stora skolanläggningar. Kommunerna saknar emellertid riktlinjer i fråga om skolanläggningarnas storlek till stöd för sin planering och sitt fortsatta skolbyggande. Enligt vår mening är det angeläget att sådana riktlinjer utarbetas och att skolmyndigheterna agerar aktivt för att så långt möjligt begränsa tillkomsten av ytterligare mastodontskolor. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos Kungl. Maj:t anhåller om skyndsamma åtgärder för att så långt möjligt begränsa tillkomsten av ytterligare mastodontskolor i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · FX02464 · 1974-01-23 00:00:00 — om sänkt lägsta deltagarantal i kurser inom vuxenutbildningen. Den mycket kraftiga tillströmning av deltagare till den kommunala vuxenutbildningen som skedde har förbytts i stagnation eller vikande efterfrågan. Denna utveckling kan ha många förklaringar. En torde vara att det uppdämda behov som ackumulerats fick sitt utlopp i den starka efterfrågan på vuxenundervisning. när de presumtiva elevtalen sjunkit ner på normal nivå kommer de hinder som finns i mer uppenbar dager. Dit hör den ännu olösta frågan om det studiesociala stödet. Det är en fråga som SVUX grubblar över och där det är angeläget att snabbt få en lösning på detta studiehinder. anser de nuvarande bestämmelserna beträffande elevantalet, som stipulerar ett varaktigt elevantal av lägst tolv, vara ett stort hinder. Undantag gäller det allmänna stödområdet (dock ej s. k. g-ort) samt de försöksvis 100 inrättade kurserna på orter med skiftarbete i större omfattning. Här gäller ett lägsta elevtal om åtta deltagare. Det finns anledning att överväga om inte det riktiga vore att låta alla kommuner inrätta kurser med ett varaktigt lägsta antal av åtta elever. Då skulle övriga delar av landet - och det gäller framför allt landsbygden kunna förverkliga ytterligare kurser som medverkar till en bättre regional spridning. Jag instämmer i SÖ:s bedömning att de mindre orterna skulle på ett betydligt bättre sätt än nu kunna tillgodose utbildningsbehovet om kvalifikationstalet sänktes. De 100 kurser som för andra året försöksvis anordnas på vissa orter, med ett lägsta deltagarantal av åtta, uppfyller inte kravet på en vuxenutbildning möjlig att nå för alla. Med anledning av det anförda hemställer jag att måtte besluta att kommunerna ges generell rätt att inrätta kurser med varaktigt lägst åtta deltagare i grundskolekurs/ämne inom vuxenutbildningen.
mot · FX02465 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. om forskning kring smärtlindring vid förlossning. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1974:435 hemställs att uttalar sig för att resurser ställs till förfogande för forskning kring smärtlindring vid förlossning och att särskild smärtforskning bedrivs. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · FX02468 · 1974-01-18 00:00:00 — av m. fl. om utbyggnad av i . har haft att arbeta med flera svårigheter, inte minst med dem som hänger samman med den minskade tillströmningen av studerande. Detta gäller i särskilt hög grad , vilket är beklagligt med hänsyn till den väsentliga betydelse detta universitet har för hela den norra landsdelen. universitets besvärligheter är desto allvarligare som är under uppbyggnad och ännu inte kan mäta sig i alla avseenden med de äldre universiteten. har ett stort ansvar för att intentionerna bakom tillkomsten av ett norrländskt universitet kan förverkligas. Därför är det mycket angeläget att snabbt avhjälpa de ovan nämnda svårigheterna genom en positiv medverkan från . Högskoleutbildningen i har varit föremål för utredning av utbildningsutredning (U 68), vars huvudbetänkande remissbehandlas. Innan de av utredningen aktualiserade frågorna kan resultera i regeringsförslag kommer dock att få ta ställning till många frågor om högre utbildning och forskning. Det är angeläget att man vid dessa ställningstaganden slår vakt om möjligheterna till en utbyggd högskoleutbildning i . Det kan ske genom att nya utbildningsvägar förläggs dit det gäller t. ex. det förslag om utbildning av hälsovårdsinspektörer som framlagts av en särskild utredning. Det kan också ske genom en målmedveten profilering av utbildningen i olika avseenden. Man kan även fortsätta på den väg tidigare varit inne på, nämligen att geografiskt omfördela förläggningen av vissa utbildningar. Ett exempel på detta är sektionen för bergvetenskap, som flyttats från till i samband med att erhållit civilingenjörsutbildning. Förslaget om att förlägga delar av skogshögskolan och därmed även civiljägmästarutbildningen till är ett annat exempel. Metoden att omlokalisera statlig verksamhet är ingalunda ny för och kan i ökad omfattning bli aktuell även på högskoleutbildningens område. Det är insatser av detta slag som är brådskande nödvändiga om skall kunna utvecklas till ett lärosäte för den norra halvan av vårt land, med en kapacitet som är mera jämförbar med de övriga universitetens. Det är angeläget att uttalar en målsättning för en sådan utveckling av det norrländska och därmed även för hela den norra landsdelens högre utbildning. Ett sådant uttalande skulle nödvändiggöra insatser av det slag som det skissats exempel på i motionen. En snabbare utbyggnad av skulle också utgöra en god grund för en fortsatt satsning med högskoleutbildning även på andra norrländska orter. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna önskvärdheten av en målmedveten satsning för att utveckla det norrländska i till ett lärosäte med en kapacitet som är mera jämförbar med de övriga universitetens än . () ()
mot · FX02469 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om vidgad rätt till ändrat studieval i högstadium. Enligt skolstadgan 5 kap. 8 § skall val av tillvalsämne, slöjdart eller kurs för årskurserna 7, 8 och 9 äga rum under den vårtermin som föregår respektive årskurs. Enligt gällande anvisningar görs dessa val senast . Eleverna äger emellertid rätt att ändra sitt studieval vid början av varje termin (med undantag av vårterminen i årskurs 9) såvida detta inte medför en utvidgning av skolorganisationen (t. ex. fler undervisningsgrupper) eller eljest större olägenhet. Medgivande att ändra studievalet lämnas av rektor efter hörande av klasskonferensen. Trots att en omfattande studie- och yrkesinformation ges till såväl elever som målsmän är det erfarenhetsmässigt åtskilliga elever som önskar ändra sitt studieval. Särskilt gäller detta vid höstterminens början, vilket torde sammanhänga med den relativt långa tid nära som förflutit sedan valet gjordes. För det stora flertalet av dessa elever torde denna begäran kunna villfaras inom ramen av ovan angivna bestämmelser. Ett mindre antal nekas emellertid därför att deras byte skulle medföra en utvidgad organisation. Det råder alltså inte lika villkor för alla elever i detta hänseende. Enligt vårt bedömande bör rektor ges möjlighet att medgiva byte av tillvalsämne, slöjdart eller kurs oavsett om detta medför utvidgad organisation eller inte. Med hänsyn till främst organisatoriska förhållanden bör denna utökade bytesmöjlighet tills vidare begränsas att gälla ingången av höstterminen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om en sådan ändring av skolstadgan att rektor ges befogenhet att vid början av höstterminen medgiva byte av tillvalsämne, slöjdart eller kurs i årskurserna 7, 8 och 9 även i de fall detta medför en utvidgad skolorganisation. HANS NYHAGE (m) () GOTAB 74 5769 S 1974
mot · FX0247 · 1974-01-11 00:00:00 — av i m. fl. om obligatorisk utbildning av tillsynsman för djurskydd. Utbildning i djurskydd för hälsovårdsnämndspersonal har begränsats till dels några få timmars undervisning i ämnet inom ramen för den av (tidigare ) bedrivna grundutbildningen för hälsovårdsinspektörer, dels till av lantbruksstyrelsen anordnade tvådagarskurser. Enligt såväl som lantbruksstyrelsen råder enighet om att djurskyddsutbildningen varit eftersatt liksom utbildningen av personal vid hälsovårdsnämnderna i övrigt. tillkallades därför sakkunnig för att göra en översyn av hälsovårdsinspektörsutbildningen. avgav den sakkunnige betänkandet Ny utbildning av hälsovårdsinspektörer (1973:4). I kap. 5 av betänkandet redovisas vissa uppgifter avsedda att belysa behovet av en förbättrad utbildning, bl. a. resultatet av en gjord enkät som besvarades av 116 kommunalt anställda inspektörer, utexaminerade åren 19671969. I enkäten hade de tillfrågade att markera för varje i formuläret angivet område om de bedömde behovet av förbättrad grundutbildning som stort, måttligt eller ringa. Beträffande djurskydds- och djurvårdsområdet angav 34 av de 116 tillfrågade att de bedömde behovet av förbättrad utbildning som stort. Hur stor omfattning djurskydds- och djurvårdsutbildningen skall få anges inte i utredningsförslaget liksom inte heller för några andra ämnen. Frågan om en förbättrad djurskyddsutbildning har också tagits upp av lantbruksstyrelsen som tillskrivit i ärendet. i sin tur har beslutat att anordna en försökskurs i ämnet, avsedd att äga rum i 11 . Till kursen kommer att inbjudas personal från hälsovårdsnämnderna i fyra län i västra . Förhoppningen är att denna försökskurs skall ge nödvändiga erfarenheter för en framtida riksomfattande utbildning av särskilda tillsyningsman på djurskyddsområdet. Det får anses helt otillfredsställande att tillsynsmännen för djurskyddet i kommunerna får fungera utan nämnvärd utbildning. De enskilda informationstillfällen som ordnats länsvis är inte obligatoriska för hälsovårdsnämndernas tillsynsmän. De många grannlaga uppgifter tillsynen av uppfödares och andra djurhållares verksamhet, djurexperiment i skolor och vetenskapliga institutioner m. m. som åvilar tillsynsmännen får i och med storkommunreformens ikraftträdande en sådan omfattning att det utöver kunskap om djurhållning krävs en avsevärd organisationsförmåga för att behandla inkommande ärenden och ta egna initiativ. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller att förslag föreläggs syftande till obligatorisk utbildning av de tillsynsmän för djurskydd som kommun förordnat. MÄRTEN () i () ()
mot · FX02470 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1974:429 hemställs att beslutar om sådan ändring av omsorgslagen att lämplig utbildning ges också åt vuxna utvecklingsstörda. () /ENKEL (fp) () () () ()
mot · FX02472 · 1974-01-23 00:00:00 — angående undervisningen i svenska på gymnasieskolans yrkestekniska linjer. Av lgy 70 framgår att på följande tvååriga yrkestekniska linjer i gymnasieskolan ges undervisning i ämnet svenska endast i årskurs 1, nämligen beklädnadsteknisk, bygg- och anläggningsteknisk, el- och teleteknisk, fordonsteknisk, jordbruks-, livsmedelsteknisk, processteknisk, skogsbruks-, teknisk, träteknisk och verkstadsteknisk linje. Många av eleverna på dessa linjer har ett lågt medelbetyg från . Bland eleverna finns grupper som är svagpresterande, framför allt i de teoretiska ämena. En del av eleverna har redan i tröttnat på att alltid tillhöra de sämsta i klassen i de teoretiska ämnena och slutat att försöka följa undervisningen. De har i stället sett fram emot den dag då de kan gå ut i förvärvslivet eller söka sig till en praktisk yrkesutbildning. Att det då är väsentligt att ha en grundläggande kunskap i framför allt kommunikationsämnena svenska, matematik och engelska är man inte medveten om. När eleverna på den yrkestekniska linjen ånyo möter de teoretiska ämnena intar många en negativ attityd. För många lärare är det svårt att få den kontakt med dessa elever som behövs för att vända deras negativa attityd till ett positivt intresse för att lära sig hantera språket, speciellt eftersom undervisningen i allmänhet sker i grupper om 32 elever. För att intressera eleverna för ämnet svenska behövs en annorlunda typ av undervisning där tonvikten är lagd på muntlig framställning, praktiska övningar i blankettfylleri m. m. samt en första kontakt med böckernas värld, dvs. att reparera vad många elever saknar från . För att kunna ge eleverna träning i att uttrycka sig, att våga framträda inför en grupp m. m. är det till att börja med väsentligt att all undervisning i svenska sker i grupper om maximalt 16 elever. Dessutom är det nödvändigt att få fram läromedel som är anpassade till elevernas behov och som siktar till att ge dem grundläggande kunskap i ämnet. Det torde även finnas anledning att påbörja en försöksverksamhet med att införa ämnet svenska i årskurs 2. Genom en undervisning anpassad till eleverna, där man försöker knyta an till deras kommande familje-och yrkesroller, bör eleverna bli bättre skickade att möta de uppgifter som de kommer att ställas inför. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag 1. att som sin mening ger Kungl. som i motionen anförs om gruppstorlek och läromedlens utformning, 2. att hos Kungl. begär att en försöksverksamhet med ämnet svenska i årskurs 2 på de yrkestekniska linjerna i gymnasieskolan startas.
mot · FX02473 · 1974-01-24 00:00:00 — av m. fl. om fortbildning av lärare för psykiskt störda barn. Flera undersökningar tyder på att ungefär var fjärde vuxen har psykiska besvär. Psykisk ohälsa grundläggs ofta , och behandling av psykiska besvär har visat sig ge bäst resultat, om den sätts in vid så tidig ålder som möjligt. Den psykiska barnavårdens kapacitet är emellertid icke tillräcklig för att mottaga dem som önskar hjälp, och ännu täcker inte resurserna behovet av en allmänt uppsökande verksamhet. En del elever har därför svårare eller lättare psykiska besvär som medför beteendestörningar i skolan. I läroplan för 1969 betonas skolans stora ansvar för eleven i hans totala situation. Därför har skolans elevvårdande verksamhet i hög grad utökats , och kan förväntas komma med ytterligare förslag om resurser för barn med beteendestörningar. finns en speciallärarutbildning, som är uppdelad på tre grenar. Utbildningen på gren 1, omfattande hjälpundervisning, observationsundervisning, undervisning av barn med läs- och skrivsvårigheter, av rörelsehindrade, av särskoleelever och av synsvaga barn, ger kompetens för undervisning av barn med dessa handikapp. Men för lärare som arbetar med psykiskt störda barn ligger inte svårigheterna främst på det kunskapsmeddelande planet. Här behövs kunskaper om orsaker till stört beteende, kunskaper om hur man arbetar i team för att avhjälpa barnens svårigheter, kunskap om hur man samtalar med föräldrar och samarbetar med olika myndigheter och organisationer. Den nuvarande speciallärarundervisningen ger en orientering om olika handikapp och är därför av värde som grundutbildning, men för de lärare som främst skall ha hand om de psykiskt störda eleverna - lärare vid ungdomsvårdsskolor, skoldaghem, observationskliniker etc. - är denna grundutbildning inte tillräcklig för att ge effektiv hjälp. Detta har framförts av några ledande barnpsykiatrer i en skrivelse till SÖ 1967. För dessa lärare - men också för annan skolpersonal, som har att ta hand om dessa barn, t. ex. hälsovårdspersonal, skolmåltids-, vakt- och fritidspersonal - borde det finnas möjlighet till fortbildning om psykiska störningar hos barn och deras behandling. Eventuellt borde denna utbildning kunna samordnas med fortbildning för socionomer och fä formen av en läkepedagogisk påbyggnadskurs. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos Kungl. begär att Kungl. förantaltar om fortbildning av skolpersonal, som arbetar med psykiskt stör da barn, och att denna fortbildning utarbetas i samråd med barnpsykologisk och barnpsykiatrisk expertis. () ()