ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · FX021858 · 1974-05-15 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:100 angående komplettering av riksstatsförslaget för /75, m. m. I propositionen 1974:100 anges att såväl skatteutredningen som pensionsålderskommittén har föreslagit att de av utredningen presenterade reformerna skall finansieras med ökade avgifter för arbetsgivarna. Departementschefen framhåller att då avsikten är att skatte- och pensionsreformerna skall finansieras genom arbetsgivaravgifter eller socialavgifter eller en kombination av dessa är det angeläget att arbetsmarknadens parter får möjligheter att bedöma dessas konsekvenser års avtalsförhandling. Enligt vår uppfattning bör en huvudprincip vid utformningen av ett skattesystem vara att skatten är konkurrensneutral. Specialskatter eller punktskatter är i princip ej konkurrensneutrala. Vi vill understryka att systemet med arbetsgivaravgifter får olika negativa effekter på stora delar av näringslivet. Arbetsgivaravgifter verkar snedvridande på produktionsinriktningen. Kapitalintensiv produktion gynnas på bekostnad av arbetskraftsintensiv sådan. Arbetsgivaravgifter är sysselsättningsfientliga. Ökade kostnader för arbetskraft stimulerar eller tvingar företagen att välja mindre arbetskraftsintensiva produktionsmetoder. Detta får verkningar på sysselsättningen. I detta sammanhang kan erinras om den i den reviderade finansplanen noterade vikande eller stagnerande tendensen i fråga om sysselsättning inom byggnadsverksamheten och servicenäringarna. Exporten påverkas negativt av arbetsgivaravgifter och ökar de svenska företagens produktionskostnader i förhållande till utländska företag. Därmed påverkas såväl de exportinriktade företagen som de företag, vanligen mindre och medelstora, som verkar som underleverantörer och underentreprenörer till exportföretagen. Arbetsgivaravgifter påverkar företagsstrukturen och därmed den regionala utvecklingen. De mindre företagen är vanligen etablerade i branscher där lönekostnaderna svarar för en relativt sett större andel av produktionskostnaderna än vad fallet är i de branscher där de större företagen vanligen är etablerade. De konsekvenser som här nämnts och det faktum att företagen successivt belastats med allt högre avgifter av typen löneskatter nödvändiggör en omprövning av inställningen att allt fler reformer i samhället kan finansieras med arbetsgivaravgifter. Den orättvisa sorn ligger i ett skattesystem innefattande arbetsgivaravgifter har stått klar för företagarna inom hantverk, mindre och medelstor industri, servicenäringar och detaljhandel. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att som sin mening ger Kungl. till känna vad i motionen anförts beträffande finansieringen av ökade statliga utgifter. HANS () () () () ()
mot · FX021859 · 1974-05-15 00:00:00 — av i Holmgården m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:122 angående reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. I årets proposition om reglering av priserna på jordbruksprodukter (1974:122) har bl. a. lagts fram förslag om ökat prisstöd till jordbruket i norra . Förslaget grundas på en översyn som företagits av statens jordbruksnämnd. Vid översynen har jordbruksnämnden bl. a. studerat lönsamhetsutvecklingen inom norrländskt jordbruk som förflutit sedan statsmakterna förstärkte stödet efter det att detta varit oförändrat . Vidare har beaktats produktionsutvecklingen, särskilt för mjölk, och de kostnadsökningar som skett . Redan det förslag till uppräkning av prisstödet (och vissa andra ändringar), som statens jordbruksnämnd framlade och som grundades på en bedömning av den allmänna pris- och kostnadsutvecklingens effekter på lönsamheten inom lantbruket i norra , var när det presenterades för regeringen i underkant med hänsyn till kostnadsutvecklingen. Under det halvår som förflutit har kostnaderna i jordbruket, delvis som en följd av oljekrisen, ytterligare stigit. Då pristilläggen på mjölk samt kött och fläsk inte är indexreglerade, har deras bytesvärde urholkats redan innan de börjat utgå fr. o. m. juli . Det finns därför starka skäl för en höjning av de ökningsbelopp som angetts i prispropositionen. Härigenom skulle prisändringarna bättre kunna tillgodose målsättningen, att lönsamheten inom norrländskt jordbruk bör följa lönsamheten i andra delar av landet. Vi föreslår således att pristillägget för mjölk fetthalt skall utgå med per kg i nämndens område 1, med per kg i område 2 samt i övrigt i enlighet med departementschefens förslag. Beträffande pristillägget för kött föreslår vi en höjning med i , och , med i och med per kg i i övrigt enligt propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid sin behandling av propositionen 1974:122 angående reglering av priserna på jordbruksprodukter m. m. beslutar att till Stöd till jordbruket i norra för /75 anvisa ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med förhöjt förslagsanslag av . () () PER () i Gäddvik . ÅSLING (c) () i Agnäs GOTAB 74 7686 S 1974
mot · FX021860 · 1974-05-16 00:00:00 — Motion nr 1974 Mot. av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:122 angående reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. beslut om vissa ändringar av det särskilda jordbruksstödet i norra syftade till att bryta den nedåtgående trenden i produktionsutvecklingen inom området. I propositionen 1971:74 framhöll departementschefen även sysselsättningsmotiv och sociala motiv. Stödet utgår bl. a. som stöd till mjölkproduktionen. Mjölkpristillägg utgår med varierande belopp till jordbruket inom de olika stödområdena. Dessutom erhåller mjölkproducenter, inom vissa delar av , , och län som enligt tidigare bestämmelser erhöll extra mjölkpristillägg, ett personligt pristillägg. I de senare områdena är de mjölkproducenter som etablerat sig efter 1971 utestängda från detta stöd. 1 propositionen 1974:122 föreslås ändringar av reglerna för stödet och viss uppräkning i de nämnda stödområdena. Inom de områden där det personliga stödet utgår föreslås ingen uppräkning av beloppen. Däremot föreslås inskränkningar juridiska personer undantas, liksom brukare som uppnår . Jordbrukets produktionsförutsättningar i de områden där personligt stöd nu utgår skiljer sig inte från förutsättningarna i angränsande stödområde. Inte heller är sysselsättningsmöjligheterna bättre än i stödområdena. Det är därför viktigt att man även i dessa områden ger likartade möjligheter att uppehålla sysselsättningen i mjölkproduktionen. En grundläggande förutsättning att uppehålla investeringsviljan är dock att den som övertar en eller kanske flera brukningsenheter och därav skapar en rationell enhet inte missgynnas genom ett lägre mjölkpris än för de redan etablerade jordbrukarna i området. De skäl som låg till grund för riksdagsbeslutet torde ha ytterligare förstärkts, varför vi inte kan acceptera propositionens förslag beträffande de områden där personligt stöd nu utgår. Vi anser att de personliga pristilläggen till mjölproducenter bör ersättas av ett generellt stöd i likhet med vad som föreslås för stödområdena. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att vid behandlingen av propositionen 1974:122 beslutar att stödområde 6 utvidgas till att omfatta samtliga områden där personligt mjölkpristillägg nu utgår. () () 74 7694 S 1974
mot · FX021862 · 1974-05-17 00:00:00 — av herrar i Glömminge och i Stenkyrka i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:122 angående reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. I propositionen 1974:122 framläggs förslag till reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Där behandlas bl. a. sockerregleringen. Vi vill i anledning härav aktualisera frågan om särskilt stöd till sockerbetsodlingen på och . Jordbruket är av stor betydelse för och och får bedömas förbli basnäringen på de båda öarna. Sockerbetsodlingen spelar stor roll för både det gotländska och det öländska jordbruket. Det är angeläget också för landet i stort att de möjligheter som här föreligger till odling av sockerbetor blir tillvaratagna också i fortsättningen. Därvid måste givetvis de som ägnar sig åt denna odling få tillfredsställande ersättning för sitt arbete. En jämförelse mellan odlingsbetingelserna i och på och utfaller till de båda öarnas nackdel. Detta kan illustreras med följande uppgifter angående det areella utbytet av odlingen: Bruk Beräknad bruttoinkomst per ha Odlingen omfattar på och på . Mot bakgrund av de här nämnda siffrorna framstår det som motiverat att återinföra det arealtillägg som utgick för sockerbetsodlingen i och odlingsområden. Det förefaller lämpligt att tillägget vid ett återinförande bestäms till . Medel ur sockerregleringsfonden eller budgetmedel bör användas för finansieringen av tillägget. Tillägget bör utgå från innevarande år alltså omfatta även skörd och bör omfatta och förutvarande odlingsområden, där som nämnts i det föregående arealtillägg utgått till odlarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid sin behandling av propositionen 1974:122 beslutar att arealtillägg skall utgå till sockerbetsodlare i och förutvarande odlingsområden på i motionen 4 720 4 760 4 300 4 580 4 480 3 470 3 300 anförda grunder samt att Kungl. Maj:t ges i uppdrag att utarbeta erforderliga bestämmelser för tillägget. () () i Glömminge i Stenkyrka
mot · FX021863 · 1974-05-17 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:122 angående reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Fr. o. m. infördes ett förbättrat pristillägg för mjölk till jordbruket i norra . I samband med detta tillerkändes leverantörerna i de områden som kom att ligga utanför det nya stödområde 5, som tidigare uppburit extra mjölkpristillägg, samma bestämmelser som för stödområde 5. Pristillägget var emellertid knutet till den som vid utgången av bedrev jordbruk. Tillämpningen av dessa bestämmelser har inte varit helt problemfri. Tolkningsproblem har framför allt uppstått då brukaren avlidit och efterlevande maka fortsatt driften. I detta fall har mjölkpristilllägget beviljats dödsboet för att därefter upphöra. Detta är enligt min uppfattning en alltför restriktiv tolkning. I sådana fall då båda makarna gemensamt bedrivit jordbruk vid utgången av bör efterlevande maka generellt vara berättigad till stödet. På samma sätt borde tolkningen ske i de fall ett hemmavarande barn i realiteten skött fastigheten vid utgången av 1971 men formellt övertagit fastigheten . De nya reglerna för beskattning kan innebära att vissa jordbruk överförs i bolags- eller föreningsform utan att egentligt ägarbyte äger rum. Formellt finns det i de fallen möjlighet för ägaren att begära att få uppbära mjölkpristillägg. I detta fall borde tolkningen kunna göras så, att brukaren fick behålla tillägget enligt samma regler som om han icke överfört företaget i bolags- eller föreningsform. Ett annat fall med tolkningsproblem har varit brukare, vilka vid utgången av bedrev jordbruk och som enligt de äldre bestämmelserna erhöll extra mjölkpristillägg vilka således är berättigade till pristillägg - men som gör uppehåll med mjölkproduktionen och sedan tar upp den igen. Uppehållet kan vara betingat av olika skäl, t. ex. militärtjänst eller sjukdom eller annat förvärvsarbete, från vilket vederbörande senare blivit friställd eller som han av annat skäl tvingats lämna. I sådana fall torde det vara rimligt att brukaren vid återupptagen mjölkproduktion får del av pristillägget. Ovan anförda synpunkter utgör ett minimikrav . På bör dock alla inom området boende leverantörer, till vilka stöd tidigare utgått, erhålla samma stöd som sina yrkesbröder. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos Kungl. 1. att tillämpningen av reglerna för statligt pristillägg på mjölk må ges en generös tolkning, framför allt då fråga är om brukare och familjemedlemmar som fortsätter jordbruksdriften, 2. att vid den omprövning av det särskilda mjölkpristillägget som kommer att ske begränsningen slopas och att stödet till dessa jordbruk utgår efter samma bestämmelser som gäller för ifrågavarande stödområde. () i Ulfsbyn
mot · FX021864 · 1974-05-17 00:00:00 — av i Ulfsbyn och i i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:122 angående reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. De i propositionen 1974:122 framlagda förslagen innebär en angelägen förstärkning av stödet till jordbruket i norra även om det enligt vår mening vore motiverat med en ytterligare uppräkning av stödnivån. Enligt propositionen föreslås pristillägget för mjölk bli höjt med belopp varierande mellan 0,6 och (i något fall) . Vi har inte någon principiell erinran mot det sätt på vilket denna uppräkning skett. Vi måste dock konstatera att bl. a. de skogsbygdsbetonade områdena i norra delen av , som ingår i stödområde 6, måste anses ha fått en mycket blygsam förbättring. Detta intryck förstärks av det faktum att denna del av landet inte ingår i det område som erhåller pristillägg för kött. Från produktionssynpunkt har kommunerna , och i , som ingår i stödområdet, ungefär likartade förutsättningar. Möjligheterna att med framgång odla brödspannmål är begränsade, och växtodlingen får inriktas på foderproduktion främst vallodling. Mjölk- och köttproduktion är därför naturliga komplement till växtodlingen. Enligt vår mening föreligger det därför starka motiv för att i dessa bygder stimulera såväl mjölk- som köttproduktionen. Detta bör ske genom att stödområde 4 för pristillägg på kött utvidgas till att omfatta även de delar av som erhåller mjölkpristillägg. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid behandlingen av proposition 1974:122 beslutar att de i motionen framförda synpunkterna beaktas av statens jordbruksnämnd vid den omprövning av stödet till jordbruket i norra som kontinuerligt äger rum. () i Ulfsbyn
mot · FX021865 · 1974-05-17 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:122 angående reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. I propositionen 1974:122 framlägger regeringen förslag om reglering av priserna på jordbruksprodukter för tiden den 1 juli 1973den . Vad beträffar stödet till jordbruket i norra föreslås vissa ändringar, liksom ändring av de grunder efter vilka stöd bör utgå. Härvid är att märka att de jordbrukare utanför stödområdet som erhöll extra mjölkpristillägg enligt äldre bestämmelser får behålla sitt personliga prisstöd med per kg mjölk. Stödet bör emellertid upphöra vid utgången av det kalenderår brukaren fyllt . Detta stöd bör fr. o. m. inte utgå till juridiska personer. De personliga pristilläggen med per kg mjölk till mjölkleverantörer utanför stödområdet är att betrakta som ett stöd som skall avvecklas. I propositionen benämns pristillägget avvecklingsstöd, vilket torde ha en annan innebörd. Enligt min uppfattning utgår inte prisstödet för att avveckling skall ske av mjölkproduktion på ifrågavarande brukningsenhet utan av det skälet att fortsatt mjölkproduktion är önskvärd för dels ifrågavarande brukare, dels hans fastighet. Emellertid bör det vid avveckling av det personliga pristillägget för mjölk som f. n. även utgår till juridiska personer vara mera välmotiverat att införa en successiv avveckling i stället för den omedelbara avveckling som föreslås i propositionen. Särbehandlingen av juridiska personer får också ses från principiell synpunkt. Pristillägg som har personlig karaktär och är infört för att vidmakthålla mjölkproduktionen vid en viss nivå bör av flera skäl inte utgå till juridiska personer. Oaktat detta måste det uppfattas direkt orättvist att utan en tidigare förutskickad avvecklingsperiod med omedelbar verkan dra in ifrågavarande pristillägg. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller att en treårig avvecklingsperiod med en nedtrappning av per kg mjölk och år införs för det extra pristillägg utanför stödområdet som gäller juridiska personer.
mot · FX021868 · 1974-05-17 00:00:00 — i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:122 angående reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. I propositionen 1974:122 läggs bl. a. fram förslag om ökat prisstöd till jordbruket i norra innebärande en uppräkning med av f. n. utgående stöd till köttproduktionen. Ett prisstöd inom rennäringen motsvarande det som redan tidigare gällt för köttproduktionen i infördes . Med hänsyn till rationaliseringssträvandena bestämdes att detta stöd skulle utgå med enhetligt belopp per slaktad ren. Samema framhöll att stödet borde utformas på samma sätt som det övriga stödet till köttproduktionen, dvs. per kg och inte per djur, detta med hänsyn till de stora variationerna i slaktvikt inom renskötselområdet och renhjordarnas olika sammansättning. I beslut förutsattes att nivån för prisstödet skulle omprövas i samband med att stödet till jordbruket i norra ses över , dvs. Den uppräkning av stödet till köttproduktionen i övrigt som föreslås i propositionen motiveras av bl. a. förändringar i penningvärdet och den allmänna utvecklingen av prisnivån inom jordbruket. Mot bakgrund av det senaste årets förändringar av dessa faktorer bör en uppräkning även av prisstödet till rennäringen komma till stånd från . För det fall justering skall anstå till kommer prisstödet på ett icke acceptabelt sätt att släpa efter i förhållande till stödet till annan köttproduktion. En uppräkning bör därför göras med en tredjedel av den föreslagna höjningen av pristillägget för kött eller omräknat enligt den modell som gäller för rennäringen - med . per slaktad ren, vilket kräver en höjning av anslaget med . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att till Stöd för jordbruket i norra för /75 under nionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , innefattande en höjning av prisstödet inom rennäringen med . per slaktad ren. GOTAB 74 7679 S 1974
mot · FX021869 · 1974-05-17 00:00:00 — av herrar och i i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:122 angående reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. I propositionen 1974:122 läggs bl. a. fram förslag om ökat prisstöd till jordbruket i norra innebärande en uppräkning med av f. n. utgående stöd till köttproduktionen. Ett prisstöd inom rennäringen motsvarande det som redan tidigare gällt för köttproduktionen i infördes . En uppräkning för renköttet föreslås dock ej i propositionen. Den uppräkning av stödet till köttproduktionen i övrigt som föreslås motiveras av förändringar i penningvärdet och den allmänna utvecklingen av kostnadsnivån inom jordbruket. Mot bakgrund av det senaste årets förändringar av dessa faktorer är det också motiverat att en uppräkning av prisstödet till rennäringen kommer till stånd från . Stödet utgår f. n. med ett enhetligt belopp av . per slaktad ren. En uppräkning bör göras eller, omräknat enligt den modell som gäller för rennäringen, med . per slaktad ren. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid behandlingen av propositionen 1974:122 under anslaget Stöd till jordbruket i norra beslutar en höjning av prisstödet till rennäringen med . per slaktad ren. PER () ()
mot · FX021870 · 1974-05-17 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:122 angående reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Prisstödet till rennäringen genomfördes först . I princip syftade propositionen 1973:96 till att ge renköttsproduktionen ett prisstöd av ungefär samma storlek som nötköttsproduktionen i övre . Var och en av de 750 renskötande samefamiljerna skulle få ett genomsnittligt prisstöd av , dvs. rennäringen skulle tillföras 1,5 milj. kr. I verkligheten innebar dock inte detta att rennäringen i prisstödshänseende fördes upp i nivå med det norrländska jordbruket. i fäste i sitt remissyttrande uppmärksamheten på att nötköttsproduktionen i norra ges prisstöd på annat sätt och i väsentligt större omfattning genom pristillägg på mjölk. menade därför att prisstödet för renkött borde beräknas efter väsentligt generösare grunder än för nötkött. I motionen 1973:1939 föreslog vi med denna motivering att pristillägget borde sättas till . per ren i stället för propositionsförslagets . och att medelsbehovet följaktligen borde beräknas till 2,3 milj. kr. i stället för föreslagna 1,5 milj. kr. Riksdagsmajoriteten godtog emellertid utan ändring propositionens förslag. Det bör här nämnas att man från hade gjort invändningar även mot beräkningsgrunden för prisstödet. Man hade helst sett att det fått samma utformning som prisstödet till nötkötts- och fläskproduktionen i norra , dvs. per kilo och inte per djur. I detta års proposition förekommer ingen diskussion i denna fråga. Vid oförändrade grunder för stödet till jordbruket i norra beräknar statens jordbruksnämnd behovet för /75 till 72 milj. kr., varav 1,5 milj. kr. för prisstöd till rennäringen. Genom de föreslagna ändringarna av stödnivåer och av gränserna för stödområdena kommer kostnaderna för prisstödet till jordbruket i norra vid oförändrad produktion att öka med 16,2 milj. kr. , varav 13,9 milj. kr. för mjölk och 2,3 milj. kr. för kött och fläsk. Propositionens förslag innebär alltså en uppräkning av hela stödet med . Vi har självfallet ingen invändning mot att jordbruket i norra ges denna välbehövliga stimulans. Men vi anser att både rättviseskäl och praktiska skäl talar för minst motsvarande ökning av prisstödet till renköttsproduktionen. Vi anser att pristillägget bör utgå med . per ren i stället för . och att medelsbehovet för det kommande budgetåret bör beräknas till 2,3 milj. kr. i stället för föreslagna 1,5 milj. kr., som ju skulle innebära samma stöd som utgått under innevarande budgetår. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid behandlingen av Kungl. Maj:ts proposition 1974:122 beslutar den ändringen att prisstödet för renkött sätts till . per slaktad ren och att medelsbehovet beräknas till 2,3 milj. kr. (vpk) (vpk) GOTAB 74 7699 S 1974
mot · FX021872 · 1974-10-23 00:00:00 — Motion nr 1974 Mot. i anledning av skrivelse (framst. 1974:20) från förvaltningsstyrelse angående lokalfrågor på m. m. förvaltningsstyrelses skrivelse 1974:20 om lokalfrågor på redovisar föredömligt klart förslag. De tre utredningsalternativen beträffande presenterar utförligt och överskådligt möjligheterna att på lång sikt tillfredsställande bereda lokaler för arbete och för ledamöternas verksamhet och boende. Det av förvaltningsstyrelsen förordade alternativet 2 är utan tvivel det bästa och bör utföras. Det bevarar en värdefull yttre miljö, det är funktionellt dugligt, det kan fullbordas till rimlig kostnad och det torde medföra trivsel för och dess personal. Enligt skrivelsen tillgodoser förslaget programmerade utrymmen och innehåller ca 32 000 m' varav 1 000 m anges vara disponibelt för icke programmerade utrymmen. Jag vill redan i detta stadium av byggnadsplaneringen införa en erinran om nödvändigheten att olika lokaler utformas med tanke på den inre miljön också i avseende på frihet från föroreningar såsom tobaksrök m. m. Den pågående upplysningen om tobakens skadeverkningar torde visserligen innebära att nästa generations politiker i större utsträckning är icke-rökare, men måste man dock räkna med kravet på rökrum för vissa kategorier äldre människor. Vid den fortsatta planeringen bör därför utrymmen reserveras för rökrum. Kafé, restaurang och klubbrum måste ha olika avdelningar med hänsyn till rökare och icke-rökare. Det visar sig i restaurangen i det provisoriska vid - liksom i andra restauranger - att de bord som f. n. reserverats för dem som inte röker är för få och att rök från angränsande områden besvärar, så att ingen kan ostört intaga sina måltider. Ventilationssystemet i huset vid har också visat sig nyckfullt, då det förekommer att rök från angränsande rum införs via trummorna, varför stor uppmärksamhet bör ägnas utformningen av motsvarande system i det riksdagshus som planeras. När nu uppdrager åt förvaltningsstyrelsen att föranstalta om fortsatt arbete med lokalfrågor på och i Kanslihuset bör i uppdraget ingå planering av rökfria utrymmen i alla tre byggnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid sin behandling av förvaltningsstyrelsens skrivelse 1974:20 ger till känna vad som i motionen anförts beträffande planeringen av utrymmen för icke-rökare. i Agnäs (m)