mot · FX02951 · 1974-01-26 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder i anledning av förändringar i företagens kreditvärdighet efter ikraftträdandet av lagen om anställningstrygghet. I samband med ikraftträdandet av lagen om anställningsskydd kommer de mindre företagens situation på kreditmarknaden att förändras markant. har direktiv utgått från vissa banker om en kraftig reducering av företagsinteckningens hypoteksvärde. Bankernas krav på säkerhet för givna krediter står oförändrade som företagen belastas med en latent löneskuld, en skuld som omvandlas till en reell skuld i samband med driftsinskränkningar eller driftsomläggningar. Detta medför naturligtvis att kreditgivningen till framför allt de mindre företagen, där den latenta löneskulden får större praktisk betydelse, kommer att minskas. Med rådande krav i banklagen och från bankinspektionen har bankerna små möjligheter att tillämpa en mera generös kreditbedömning i de aktuella fallen. För att belysa de problem som vissa mindre företag kommer att utsättas för i kreditbedömningssammanhang skall ges ett exempel. Ett företag med 10 anställda, samtliga , sysselsätter ett kapital på . Verksamheten finansieras på ett för många företag typiskt sätt: Eget kapital 30 000 Om uppsägningstiden tidigare varit en månad och genomsnittslönen inklusive sociala förmåner är , kommer den latenta löneskulden för företaget att stiga från till . inryms i det aktuella exemplet i det egna kapitalet, medan en höjning till med nödvändighet innebär att låneunderlaget minskar på ett avgörande sätt. I de flesta fallen kommer naturligtvis ett produktivt arbete att uträttas , vilket innebär att förlusten vid en produktionsinskränkning vanligen blir endast en del av den latenta löneskulden. Men i de fall då företaget drabbas av konkurs (egen, leverantörs eller kunds), driftstopp, avbrott i råvaruleveranser etc. kommer hela den latenta löneskulden att aktualiseras. Detta innebär att kreditinstituten vid sin kreditbedömning måste ta stor hänsyn till den latenta löneskulden. Företagarföreningarna skall komplettera bankernas kreditgivning till framför allt de mindre och medelstora företagen. Kraven på formella säkerheter skall vara mindre. Genom den nya lagstiftningen torde de flesta företagarföreningar ha fått huvuddelen av ställda säkerheter försvagade eller helt undanröjda. De ekonomiska riskerna för företagarföreningarnas kreditgivning kommer att öka som behovet av denna kreditgivning kommer att öka. Det framstår därför som angeläget att en ytterligare ökning av företagarföreningarnas långivning kommer till stånd och att en markant ökning av avsättningarna för att täcka företagarföreningarnas kreditförluster görs. Den belastning som den nya lagen innebär för framför allt de mindre företagen är en obestridlig realitet. Den kommer att ha långtgående konsekvenser för sysselsättning och utveckling av småföretagsamheten. Det måste därför framstå som utomordentligt angeläget att frågan får en tillfredsställande lösning. Bland lösningar som har diskuterats kan nämnas den kollektiva försäkringsmetoden; eventuellt skulle en del av arbetsgivaravgiften kunna användas för detta ändamål. En annan metod att delvis underlätta företagens anpassning till de nya lagarna vore införandet av en rätt för företagen att skattefritt avsätta vissa medel till en lönegarantifond, som skulle täcka en del av den latenta löneskulden. Som bestämmelserna nu är utformade kan ett företag vid en nedläggning t. o. m. tvingas betala löner med beskattade medel. uttalade sig om förslaget i samband med behandlingen av lagen om anställningsskydd (InU 1973:36 s. 46 f.), men majoriteten ansåg ej att det förelåg någon anledning att då fatta beslut om införande av lönegarantifonder. Utskottsmajoriteten hänvisade i stället till företagsskatteberedningen. Utskottsminoriteten å sin sida menade att det var angeläget att redan vårriksdagen kunde behandla ett förslag om skattefri avsättning till lönegarantifonder, så att nya regler kunde träda i kraft som lagen om anställningsskydd, dvs. Åberopande det anförda hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning angående möjlighet för företagen att försäkra sig mot latenta löneskulder alternativt genom skattefria fondavsättningar i företagen eller genom ett försäkringssystem.