mot · FX02386 · 1974-01-23 00:00:00 — av m. fl. om ändringar i rättshjälpslagen, m. m. Samhällets rättshjälp har varit föremål för prövning . Genom det beslut fattade förbättrades samhällets möjligheter att lämna bistånd till enskilda medborgare i rättsliga angelägenheter. 1 motionen 1972:1473 framhöll representanter för moderata samlingspartiet sin principiella anslutning till reformen men ställde sig kritiska till dess praktiska utformning. Bland annat ifrågasattes de skäl som anförts för att bygga upp en statligt anställd advokatkår i vårt land. I ett flertal reservationer till justitieutskottets betänkande (JuU 1972:12) framfördes ändringsförslag, som dock avvisades av majoritet. Reformen genomfördes från , vilken dag den nya rättshjälpslagen trädde i kraft. Även om endast förflutit och erfarenheterna av den nya lagen kan sägas vara begränsade, har det dock i vissa avseenden visat sig att det uppstått problem vid den praktiska tillämpningen av lagen. Det finns också anledning att uppmärksamma vissa andra frågor i samband med rättshjälpsreformen. Enligt 8 § 1 st. 3. får allmän rättshjälp inte lämnas näringsidkare i angelägenhet som har samband med hans näringsverksamhet om inte särskilda skäl föreligger för rättshjälp med hänsyn till hans ekonomiska förhållanden eller sakens beskaffenhet. Vi anser det felaktigt att generellt utesluta viss yrkesgrupp från möjlighet att få allmän rättshjälp. Det gäller en heterogen grupp av personer, vilka driver sin näring under mycket varierande ekonomiska förhållanden. Det kan, som också anfördes i motionen 1972:1473, inte vara riktigt att sådana näringsidkare som t. ex. hantverkare, lantbrukare, handlande och författare alltid skall hålla en ekonomisk beredskap för att kunna betala eventuella rättegångskostnader. Den begränsning som förevarande stadganden innebär kan inte godtagas. De bör därför antingen utgå eller ändras så att i normalfallen näringsidkare inte utesluts från möjligheten att få del av den allmänna rättshjälpen. En fråga som särskilt uppmärksammades vid utskottsbehandlingen gällde möjligheterna att få rättshjälp för biträde vid bodelning och kostnad för särskilt utsedd skiftesman i samband därmed. uttalade därvid att förutom vad som anförts i propositionen om möjlighet till biträdeshjälp borde reglerna kompletteras så att ersättning till skiftesman i princip kunde utgå av allmänna medel. Frågan synes dock inte ännu fått en tillfredsställande lösning. Detta har särskilt visat sig i fall av mer komplicerade bodelningar. Det kan finnas behov av skiftesman även i det fall att båda parter har rättshjälp med förordnat Kostnaderna för skiftesmannen har ansetts med nu gällande bestämmelser inte kunna ersättas av allmänna medel. Detta kan isin tur medföra att bodelningen blir mycket svår att genomföra om man måste avstå från möjligheten att anlita särskild skiftesman. Det är av stor betydelse att allmänheten får kunskaper om de former av vederhäftig rättshjälp som avsågs med reformen. Detta underströks också särskilt vid utskottsbehandlingen. Informationen måste rimligen avse bl. a. det förhållandet att rättshjälp kan lämnas både vid allmänna och enskilda advokatbyråer. Den har emellertid i det hänseendet varit sådan att allmänheten på många håll svävar i den villfarelsen att rättshjälp enligt den nya ordningen bara lämnas vid allmän advokatbyrå (jfr radioprogram den 12/12 1973). Det har uppgivits att rättssökande vid förfrågan hos rättshjälpsnämnd om var rättshjälp kan erhållas av befattningshavare vid nämnden upplysts endast om möjligheten att hänvända sig till allmän advokatbyrå. I en av en kommun utgiven publikation har lämnats sådana uppgifter att läsarna befästs i denna villfarelse. Det har från flera håll uppgivits att utbetalningen av ersättning som av domstol tillerkänts biträde eller offentlig försvarare i den nya ordningen på grund av administrativ omgång fördröjts med upp emot eller . Detta är naturligtvis i och för sig otillfredsställande och har i inte få fall lett till likviditetssvårigheter för advokater. En annan konsekvens av dröjsmålet med utbetalningen är att en obehörig vinst för statsverket kan uppkomma. Tappande part åläggs av domstolen att till statsverket återbetala kostnaderna i anledning av motpartens rättshjälp samt att utge ränta på beloppet för domen. På detta sätt kan statsverket uppbära ränta på belopp som statsverket icke utbetalat förrän åtskilliga månader efter den tidpunkt då ränteberäkningen började. Det förekommer att svarande i mål vid allmän underrätt på grund av sin ekonomiska situation icke har att utge kostnadsbidrag. Advokat kan då icke erhålla ersättning av allmänna medel för åtgärder som vidtas i målet innan beslut om rättshjälp meddelas av rättshjälpsnämnden. Det kan då hända att befogade åtgärder inte blir vidtagna eller att handläggningen av målet blir onödigt fördröjd. Svårigheter av denna art har uppgivits förekomma i icke ringa utsträckning. Frågan var föremål för övervägande i samband med rättshjälpslagens tillkomst, och utskottet uttalade att den måste följas med uppmärksamhet. Frågan har också påtalats i domstolsväsendets organisationsnämnds skrivelse till . Vid ärende angående administrativt frihetsberövande kan fråga om förordnande av offentligt biträde för vidtagande av interimistiska åtgärder behöva handläggas med mycket stor skyndsamhet. Det har förekommit fall där rättshjälpsnämnd inte ansett sig kunna inhämta erforderliga upplysningar från den handläggande myndigheten per telefon, utan i frågan om förordnande av offentligt biträde företogs skriftväxling med resultat att förordnandet dröjde . Med hänvisning till det anförda hemställes att ger Kungl. 1. att sådana bestämmelser bör införas i rättshjälpslagen som ger näringsidkare möjlighet att erhålla rättshjälp även i angelägenhet som har samband med hans näringsverksamhet, 2. att reglerna om rättshjälp bör utformas så att denna kan täcka även kostnad för särskilt utsedd skiftesman, 3. att en förbättrad och sakligt korrekt information om rättshjälpsreformen bör komma till stånd, 4. att ändrade regler som möjliggör smidigare beslut om rättshjälp och offentligt biträde bör komma till stånd. () () . NISSER (m) BO () GOTAB 74 5754 S 1974