mot · FX02244 · 1974-01-22 00:00:00 — Motioner nr 244248 är 1974 av m. fl. angående produktionen av torv. beroende av de multinationella oljebolagen för att klara energibehovet är ett beklämmande faktum. propåer om ett samhälleligt övertagande av oljehanteringen blev inte beaktade. Dagens situation visar följderna av denna beroendeställning. Tider av krig, avspärrning och kriser visar hur sårbart vårt land är. De tidigare förhållandevis låga oljepriserna har stigit avsevärt och kommer efter allt att döma inte att sjunka. Allt talar alltså för att vårt land måste göra allvar av att inom landet hitta alternativa, inte effektivt utnyttjade energikällor. De svenska torvmossarna måste återupptäckas. De beräknas sträcka sig . Torvmassan uppskattas till hundratals miljoner ton. Andra länder som , , och har bättre förstått att utnyttja de egna torvtillgångarna. exempelvis får inte mindre än en tredjedel av sitt energibehov från torven. har byggt värmekraftverk avsedda för att enbart eldas med torv. har inte ens någon försöksverksamhet i gång då det gäller torv som bränsle. Trots allt har torvproduktionen i vårt land gamla anor. står dock denna produktion i intim förbindelse med krisartadr förhållanden för landets energiförsörjning. Torvens energivärde har återupptäckts vid varje sådant tillfälle. Intresset har dock försvunnit lika snabbt som andra förhållanden har inträtt. Redan omkring pågick en omfattande torvproduktion i , men då priset på kolet sjönk, ansågs torvproduktionen inte längre lönsam, varför anläggningarna fick förfalla. Åren under blev återigen en glansperiod för torvproduktionen, men den försvann med krigsslutet. I och med och svårigheterna att importera kol och olja följde en uppgångsperiod för torvproduktionen. Från bränsletorv året innan steg produktionen till 1 . Endast efter krigsslutet hade produktionen av bränsletorv i stort sett upphört. Intresset för torvproduktionen även har från myndigheternas sida kunnat spåras i en och annan utredning och proposition. Någon meningsfull produktion har det dock inte blivit. Året efter kom den torvutredning, som hade till uppgift att inrikta sig på en planmässig utveckling av produktionen under fredstid. Denna utredning ledde dock inte till något påtagligt resultat. , då man fortfarande hade svårigheterna under i starkt minne, framförde regeringen i en proposition följande synpunkter: Vårt land äger så omfattande torvtillgångar, att de skulle bli tillräckliga för att täcka landets bränslebehov under århundraden, om det blott funnes en fullgod metod att nyttiggöra torven. Regeringen återkommer , då Koreakrisen tagits som intäkt för kraftigt fördyrade importbränslen, med en ytterligare proposition i samma ämne, då anförde man följande: Det är möjligt att utvinna en torvbränslemängd motsvarande 400 milj. ton stenkol (importen av kol var 12 milj. ton). Målet bör vara att göra torven till ett konkurrensdugligt bränsle på flera områden så att torvindustrin kan bli lönsam även under normala förhållanden. Resultatet av såväl utredningen som propositionen gav dock inga praktiska resultat, bortsett från ett mindre anslag till forskning vid Svensk Torvförädling. Dess produktion har inte ens nått upp till . Torven utgör inte något realistiskt energiförsörjningsalternativ. Den torvupptagning som förekommer är inriktad på framställning av jordförbättringsmedel, medan produktionen av torv för bränsleändamål praktiskt taget har upphört. Citatet hämtat ur Lägesrapport från . Det synes som om statliga myndigheters intresse för torv som alternativt bränsle helt är beroende av samma myndigheters värdering av den internationella politiska situationen och dess beroendeställning till de multinationella oljebolagen. Den senaste energikommittén 1970 ansåg sig inte ens behöva nämna bränsletorven i sina förslag. Först nu då energikrisen åter är ett faktum och år av värdefull tid har försuttits börjar ansvariga myndigheter orda om torven som ett alternativt bränsle. Frågan är dock om torven som billigt bränsle återigen skall försummas och glömmas bort på sätt som skett som gått. yrkade kommunisterna i riksdagsmotion att landets förråd av torv för industriell bearbetning skulle utforskas, privata mossar överföras i statlig ägo samt en planmässig utvidgning av bränntorvproduktion genomföras. Så sent som förklarades från regeringen på en fråga i att endast kartlagts, svarande mot en produktion av 1 milj. ton bränsletorv och att det skulle ta att komma i gång med produktionen. Det är alltså det lilla som uträttats på detta område som förflutit. Exempel från andra länder saknas dock inte, då det gäller framsynthet att utnyttja torven som alternativt bränsle. och har goda erfarenheter. Det nya kraftvärmeverket Haapaniemi i i mellersta färdigställdes och är avsett för att enbart kunna eldas med torv. Det är det första i sitt slag. är en stad med ungefär 70 000 invånare. Ett liknande torvkraftverk är under uppförande i . Därtill finns större kraftverk som delvis använder torv som bränsle. Det gäller t. ex. Kymmene bruk AB i södra , Serlachius i Mänttä norr om samt Juväskylä i mellersta . Vid Norrbottens företagarförenings torvindustribesök i yttrade ing. N. i sitt föredrag inför företagarföreningen den 16/3 i , bl. a. följande: När bränslekrisen efter var slut upphörde man med bränntorvsproduk tionen i de skandinaviska länderna. Hos oss i har vi fortsatt att producera bränntorv om än i mindre skala, den har möjliggjort en produktionsteknisk utveckling. Vi har följt med utvecklingen i och , och även utvecklat egna metoder. har statsmakten gett order om en snabb produktionsstegring så att vid detta decenniums slut årsproduktionen skall vara ca 10 milj. m3. Med den utvecklade teknik som används vid såväl produktion som transport, har vi ett bränsle som är billigare än något importbränsle i . Förutom att torven ger energi skapar produktionen arbetstillfällen. Arbetslösheten, sade ing. vidare, är störst i de trakter där de största torvförekomsterna finns. Detta gäller både och . Då skogsbruket helt mekaniserats har glesbygdernas möjligheter till sidoinkomster upphört. för att nämna ytterligare ett exempel har en utvecklad torvproduktion, trots tillgång till egna oljekällor. Den svenska torvutredningen konstaterade att torvproduktionen i redan då var uppe i 40 milj. ton . har kunnat tillgodogöra sig såväl specialmaskiner som modern teknik från i utvecklandet av den egna tekniken vid bränntorvproduktionen. befinner sig nu i en ny bränslekris. Lärdomarna från tidigare bristsituationer har inte beaktats. Ansvariga myndigheters sangviniska handlande står landet och folket dyrt. Erfarenheterna och de tekniska framstegen i andra länder har inte tillgodogjort sig. T orven som billigt bränsle har skandalöst försummats. har år för år alltmera intimt knutits till de internationella oljebolagen. Från och till har det ordnats omfattande kampanjer för att inte de sista icke reglerade älvarna helt skall miljöförstöras. har det förts intensiv propaganda för eluppvärmning av bostadshus. Kraftproducenterna sökte skapa ett intryck av att vi levde i överflödets samhälle och att någon bränslekris aldrig mer skulle behöva upplevas. då energikrisen är över landet talas det emellertid om att överstyrelsen för ekonomisk beredskap skall planera för torveldade värmeverk. Namn som har i detta sammanhang förekommit i tidningspressen. Den nuvarande hastigt påkomna energikrisen har alltså på nytt börjat inspirera ansvariga myndigheters tankebanor mot torven som alternativt bränsle. Det får dock inte, som under tidigare energikriser, bli endast en tillfällig tanke. De svenska torvfyndigheterna bör liksom fallet är i andra länder, som har likartad tillgång till torv, betraktas som en naturrikedom. I räknar man med att torvproduktionen skall svara för av landets energibehov, eller lika stor andel som jordgasen från . Därtill pågår i ett visst utvecklingsarbete för att försöka utvinna protein ur torven. Det går att utvinna aktivt kol ur torv, liksom torven förutom sin användbarhet som bränsle kan läggas till grund för kemisk industri. Förutsättningen för att rationellt utnyttja torvfyndigheterna är att forskningen intensifieras även på lång sikt - samt att vårt land tillgodogör sig de tekniska framsteg som gjorts på detta område i andra och mera framsynta länder. Självklart skall forskningens resultat komma folket till godo och inte enskilda kapitalägare. Redan nu förfogar staten över vissa delar av de kända torvfyndigheterna, men den övervägande delen torde finnas i privata händer. Inga tvivel torde råda om lämpligheten i att staten driver forskningen. Ingen privat kapitalägare torde heller vara intresserad av att konkurrera med staten på detta område. Därför vore det också naturligt att staten åt sig garanterade resultaten av denna forskning genom att jämsides med densamma utforska torvfyndigheterna och på lämpligt sätt säkra dem i allmän ägo. Det tekniska kunnandet för brytningen och transporterna av torven kan säkerligen inhämtas från våra grannländer och . behöver inte arbetskraftsbrist utgöra ett argument mot torvproduktionen. Den omfattande arbetslösheten och undersysselsättningen i de delar av vårt land där torvfyndigheterna i stor utsträckning är belägna är ett argument för torvproduktion och en omfattande sådan. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att uttala A. att förberedelser skyndsamt inleds för en planmässig produktion av bränntorv för eldning i värmekraftverk, varvid de tekniska framsteg och rön på området utnyttjas, som gjorts i våra grannländer, B. att en inventering skyndsamt vidtages för att utforska tillgångarna av torv i landet som helhet, som är lämplig för industriell bearbetning, och där förutsättningarna är störst att påbörja den produktiva verksamheten, C. att åtgärder vidtas i syfte att överföra privatägda torvfyndigheter i statlig ägo, D. att en intensiv forskning äger rum för ytterligare teknisk utveckling av produktionen av bränntorv samt att därur utvinna elektrisk energi. (vpk) i (vpk) (vpk) PER (vpk)