mot · FX021195 · 1974-01-26 00:00:00 — angående beräkningen av bruttonationalprodukten m. m. Strukturomvandling har alltmer blivit en synonym för förändringar i riktning mot stordrift i syfte att bättre kunna utnyttja fördelar av specialisering och arbetsfördelning. Genom en snabb förändringstakt ökar naturligtvis också den ekonomiska tillväxten enligt de mätmetoder vi använder, där även de mest negativa värden som sjukdom, trafikolyckor, kapitalförstöring omvandlas till positiva faktorer när skadorna på miljö och människor skall repareras eller förstöringen av fast kapital skall ersättas med nytt. Det är angeläget att bättre underlag skapas för vad som egentligen är att räkna till den ekonomiska tillväxtens nettovinster. Vi saknar utöver välfärdsmått även mätmetoder för att få fram ett odelat positivt mått även på välståndsutvecklingen. Så mycket kan ändå konstateras att de negativa inslagen i välståndet fördelas mycket ojämnt. De människor som drabbas av utslagning i samband med strukturomvandlingen får bära bördorna av att de flesta andra får det bättre. Även om viljan att bistå de som drabbas av problem på grund av omställningar uttryckts från samhällets sida, kan man konstatera att detta inte har lyckats. I varje fall har de utslagna inte hållits skadeslösa i den pågående utvecklingen. I en finansplan underströks det faktum att det finns en gräns för vad samhället kan acceptera i det här avseendet, och därför är det viktigt att hålla strukturomvandlingstakten inom rimliga gränser. Därför mot bakgrund av misslyckandena på denna punkt är det anmärkningsvärt att en mera genomgripande granskning av den hittillsvarande utvecklingen inte gjorts. Ett viktigt arbete på detta område görs bl. a. i samarbete med i , sociologiska institutionen vid och statens arbetsklinik i projektet på arbetsmarknaden. Att utarbeta användbara välfärdsmått kommer att ta . I avvaktan på detta måste de mått som används ständigt kombineras med politiska värderingar med anknytning till den utveckling som kan avläsas i verkligheten för att bli någorlunda användbara. vore det naturligtvis möjligt att rensa de nuvarande BNP-talen från alla negåtiva faktorer, t. ex. skador på människor och natur, kapitalförstörelse samt alla de reparationskostnader som blir en konsekvens av detta. Inte minst viktigt är då att ta med strukturomvandlingens negativa faktorer, så att välståndsutvecklingens nettoeffekt kan framräknas. Eventuellt kunde också välståndsmåttet kompletteras med värden som ligger utanför, t. ex. hemarbetet. En sådan schablonmetod skulle ge bättre förutsättningar utan krav 3 sami Nr 1195-1200 på exakthet för att kunna bedöma exempelvis takten i strukturomvandlingen och bör lämpligen utföras av SCB. Det bör upprepas att personliga lidanden och svårigheter som aldrig blir föremål för någon åtgärd fortfarande skulle ligga utanför beräkningarna och givetvis kräva beaktande i de politiska besluten. Beräkningar av strukturomvandlingens konsekvenser brådskar, eftersom problemen förvärras. Enligt boken , som behandlar utslagningsprocessen, anges att av de arbetsvårdssökande har haft tidigare kontakt med arbetsvärden. De slås alltså ut gång på gång. Dessa oacceptabla siffror i utslagningsprocessen är bara till en del uttryck för högre ambitionsnivåer att ta hand om dem som inte klarar den öppna arbetsmarknadens villkor. Uppdelningen av arbetsmarknaden aktualiserar också en annan typ av strukturförändring. Det är ingenting ödesbestämt, att utvecklingen ständigt skall göra det svårare för ökande grupper att göra en insats i en total gemenskap på arbetsmarknaden. Men de lönsamhetskalkyler som krävs för en långsiktigt lönsam produktion tar inte hänsyn till de negativa konsekvenserna i de fall kostnaderna bärs av samhället eller den enskilde ensam. Ett sätt att skapa andra produktionsförutsättningar som innebär ökade möjligheter för nästan alla människor att delta i en öppen arbetsmarknad måste vara att satsa på sådan teknologisk utveckling att de slitsamma processerna kan undvaras, de psykiskt och fysiskt tunga arbetena elimineras. Den prioriteringen är knappast en första handlingslinje, eftersom företagens syfte är att öka lönsamheten i produktionen. I dagens debatt om arbetsmiljön skärps" kraven på inflytande över utformningen av den egna arbetsplatsen, ökade resurser och bättre organisation för personalvård, förstärkta resurser för arbets- och yrkesmedicinen, förstärkt ställning för skyddsombuden och yrkesinspektionen, bättre introduktion i arbetslivet och information om ergonomi och arbetshygien, bättre utbildning för olika specialister inom arbetsmiljöområdet, mer resurser till forskning på de nämnda områdena osv., och det är utomordentligt angelägna reformer. Men ett viktigt steg togs vid riksdag genom beslutet om bl. a. skärpt arbetarskyddslagstiftning. måste man angripa förutsättningarna bakom produktionsvillkoren. Risken är annars att både arbetsmiljö- och arbetsmarknadspolitik stannar vid att försöka avhjälpa symtom på grundläggande brister. Samhället måste ha ett huvudansvar att främja 1) teknisk forskning, 2) framtagning av forskningsresultaten till praktisk användning och 3) ny teknologi i produktionen i samtliga led med målsättningen att ersätta mänskligt och miljömässigt nedbrytande teknologi med en människoanpassad. Riktlinjer för en sådan inre strukturomvandling i produktionen bör ingå som en viktig del i näringspolitiken och den ekonomiska politiken. Genom medverkan av de anställda på arbetsplatsen bör en analys göras där de mest slitsamma processerna, maskinerna etc. prioriteras för kommande utmönstring. I avvaktan på en mera utbyggd företagsdemo krati och en förebyggande teknologistyrning skulle staten kunna stimulera en inre strukturomvandling i produktionen efter de anställdas önskemål. skulle säkerligen åtgärder av detta slag underlätta för allt fler att arbeta på den öppna arbetsmarknaden. Förslag om en sådan inre strukturomvandling i produktionslivet bör föreläggas . Med hänvisning till det anförda hemställer vi1 ^ att hos Kungl. Maj:t anhåller om en rensad beräkning av bruttonationalprodukten där dess negativa faktorer eliminerats och välståndsutvecklingens nettoeffekt framgår i enlighet med vad som anförts i motionen. 1) Se även motionen 1974:1503.