mot · FX021033 · 1974-01-25 00:00:00 — av fröken m. fl. om avskaffande av betygssystemet i skolan. Frågan om vi behöver ett betygssystem i skolan och hur det i så fall bör vara utformat har, som de senaste årens debatt understrukit, en central roll för inriktningen av skolarbetet. Kritiska röster hävdar att betygssystemet står i konflikt med skolans allmänna målsättningar och i praktiken kommit att snedvrida undervisningen och elevernas sätt att värdera sig själva och kamraterna. Det finns anledning att beklaga att betygsfrågan inte på ett mer övergripande sätt tagits upp till prövning av en parlamentarisk utredning. Den nu sittande betygsutredningen har som en utgångspunkt i sitt arbete ett betygsförslag från och i direktiven förutsätts bl. a. att betygssystemet tills vidare skall behållas med hänsyn till att betygen behövs som urvalsinstrument. Framför allt befinner sig de s. k. svagpresterande eleverna i en trängd situation med det betygssystem vi har, men betygssystemet uppmuntrar också till en allmän konkurrensmentalitet som är ett hinder för goda kamratrelationer och samarbetsanda. Den elev som får besked om att han är sämre än sina kamrater upplever inte betygen som en i skolarbetet. Inte heller upplever han eller hon argumentet att betygen behövs i skolan därför att de utgör urvalsinstrument till gymnasieskola och högre utbildning som ett övertygande argument med utgångspunkt från den egna situationen. Ett dåligt betyg gör skolarbetet olustigt och kan göra det svårare för eleven att ta initiativ som förbättrar arbetsresultaten. En övergång från det betygssystem vi har med rangordning av eleverna till ett målrelaterat system uppfattas av många som eftersträvansvärt i synnerhet med tanke på de s. k. svagpresterandes situation. Det är emellertid mycket svårt att konstruera ett betygssystem som uppfyller alla de krav som rests på ett bra betygssystem. Det finns anledning att befara att de svagpresterande eleverna också i ett förändrat betygssystem kommer i kläm. Betygens inverkan på skolarbetet kan och bör reduceras med åtgärder för att bygga upp ett system med återkommande utbildning, åstadkomma färre flaskhalsar i fråga om utbildningens dimensionering, en större användning av andra urvalsinstrument, ökade inslag av praktik och praktiska moment i undervisningen, en bättre anpassning av undervisningen till individuella behov och förutsättningar, en utbyggd studie- och yrkesvägledning och en förändrad arbetsvärdering som präglas av jämlikhetstänkande. Så länge betygen finns kvar är det en väsentlig fråga hur ofta och i vilken utsträckning betyg sätts. En särskild fråga som den nu sittande betygsutredningen bör få i uppgift att ägna uppmärksamhet åt är i vilken omfattning andra informationsformer kan ersätta och komplettera betyg. En målsättning bör vara att betyg skall användas i minskad utsträckning till förmån för annan information som ingår i den vardagliga arbetsrutinen. Betygens informationsvärde överdrivs ofta. Undervisningens allmänna kvalitet och anpassning till de enskilda eleverna ger betygen inte någon effektiv information om. Ett annat och angeläget informationsbehov är att eleven behöver få en uppfattning om sitt arbetsresultat så snabbt som möjligt i skolarbetet för att gå vidare till nya arbetsuppgifter eller repetera vissa uppgifter. På så sätt blir inlärningen effektivare och studiemotivationen ökas. Med bättre information om undervisningens kvalitet i olika avseenden kan också läraren göra ett effektivare arbete. Det bör vara en angelägen uppgift för betygsutredningen att söka finna former för en effektiv informationsutväxling i det fortlöpande skolarbetet mellan elever, lärare och föräldrar. Om utredningen finner att betyg skall utdelas till alla elever bör utredningen ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om elev som har för avsikt att gå ut i arbetslivet skall ges rätt att begära ett omdöme som komplement till betygen. För den s. k. svagpresterande eleven kan ett positivt omdöme om den egna aktiviteten och intresseinriktningen i skolarbetet fylla en uppgift som vägledning för elevens möjligheter att ägna sig åt de arbetsuppgifter han eller hon eftersträvar. Med stöd av vad som anförts hemställer vi att måtte besluta att hos Kungl. Maj:t anhålla om att betygsutredningen skall ges i uppdrag att utreda och framlägga förslag om hur betygen skall ersättas och kompletteras med andra informationsformer i enlighet med vad i motionen anförs.