mot · FX02239 · 1974-01-21 00:00:00 — Motioner nr 239242 är 1974 av m. fl. om ökad regional företagsservice, m. m. har en rad viktiga forskningsresultat rörande de mindre företagens villkor och förutsättningar kommit fram. Det har lett till att stordriftsfilosofin alltmer börjat sättas i fråga. har på många områden lika goda förutsättningar som större och besitter i vissa avseenden fördelar framför dem. De har t. ex. stor flexibilitet och kan relativt lätt anpassa sig till ny och oväntad efterfrågan; kontakter och informationsutbyte inom företaget underlättas av en informell organisation, vilket skapar en god miljö för nytänkande och originella problemlösningar; de har stor elasticitet och goda möjligheter att anpassa sig efter svängningar i arbetsbelastningen. Men en förutsättning för att de mindre företagen skall komma till sin rätt och deras fördelar tas till vara är att de får verka i en miljö som bl. a. tillgodoser deras behov av service av olika slag. I det avseendet spelar företagareföreningarna en central roll. I en motion till riksdag (nr 577) angav riktlinjerna för en utbyggnad av företagareföreningarna till regionala serviceorgan för mindre och medelstora företag. Vi pekade bl. a. på att det är väsentligt att ge föreningarnas insatser en mer offensiv prägel genom att tillförsäkra dem resurser för en uppsökande och förebyggande verksamhet bland företagen. I det syftet måste de ges möjlighet att erbjuda företagen ett brett register av tjänster. Förutom att ge bistånd i kreditfrågor bör de ges resurser att göra aktiva insatser beträffande företagsutbildning, produktutveckling, marknadsföring etc. Därigenom skapas en serviceorganisation som kompletterar de mindre företagens egna resurser. De får tillgång till specialistfunktioner utan att behöva binda sina begränsade resurser i dyrbara investeringar eller fasta åtaganden. För att åstadkomma en tillfredsställande regional företagsservice är också en regionalisering av verksamheten vid centrala myndigheter med nära anknytning till mindre och medelstora företag nödvändig. Bland de myndigheter som i ökad utsträckning bör arbeta på regional nivå är (), styrelsen för teknisk utveckling (STU) samt . Den regionala verksamheten vid dessa myndigheter måste bedrivas i nära samverkan med företagareföreningarna. Att skapa särskilda regionalkontor utanför föreningarnas ram är olyckligt och bidrar bara till att splittra serviceutbudet. I stället bör de centrala myndigheterna i sin regionala verksamhet knyta an till företagareföreningarna och utforma sina insatser i samverkan med dem. har en utbyggnad av utbudet av regional företagsservice påbörjats. En försöksverksamhet med regionala utbildningskonsulenter inleddes , och beslöt ställa ett särskilt anslag för företagsservice till företagareföreningarnas förfogande. Det är väsentligt att denna utveckling går vidare. Målet bör vara att för mindre och medelstora företag skapa en lika effektiv regional organisation som finns på t. ex. jordbrukets område. Det förutsätter emellertid att tillräckliga resurser ställs till förfogande och att verksamheten vid ovannämnda myndigheter målmedvetet regionaliseras. Det statliga stödet till företagareföreningarna utgår dels under elfte huvudtiteln som bidrag till föreningarnas administrationskostnader, dels under trettonde huvudtiteln som bidrag för främjande av företagsservice. Det förra anslaget avser att täcka kostnaderna för den basorganisation som fordras för att föreningarna skall kunna fullgöra de uppgifter som statsmakterna ålagt dem. Det senare anslaget skall ge dem möjlighet att bedriva en aktiv och uppsökande verksamhet gentemot företagen. Mellan dessa båda anslag måste finnas ett samspel om en balanserad utveckling av föreningarnas verksamhet skall kunna ske. Föreningarna måste t. ex. ha en tillräcklig basorganisation för att en uppsökande verksamhet skall vara meningsfull. Anslaget till administrationskostnader måste naturligtvis i första hand täcka kostnaderna för den basorganisation som fordras för uppföljningsverksamheten, förmedlingen av krediter etc. Men det måste också räcka till att ge utrymme för allmän rådgivning och information gentemot företagen. I tidigare motioner har kritiserat den enligt vår mening felaktiga avvägning mellan uppföljningsinsatser och aktiv förebyggande verksamhet, som ytterst bottnar i otillräckliga anslag. I sina petita förutser industriverket att efterfrågan på företagareföreningarnas resurser kommer att öka betydligt occh anser därför att föreningarnas resurser för allmän rådgivning och kreditförmedling måste stärkas. har, menar verket, behovet av resurser för uppföljning ökar kraftigt. En annan faktor som är viktig i sammanhanget är att ett flertal föreningar aktiverat sin verksamhet och planerar utbyggnader. Det finns således bättre möjligheter än tidigare att ta emot ökade resurser. Mot denna bakgrund föreslår vi att anslaget för bidrag till företagareföreningarnas administrationskostnader höjs med 3 milj. kr. utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit, dvs. till totalt 16 milj. kr. I och med att basorganisationen hos företagareföreningarna förstärks skapas bättre förutsättningar för en snabbare utbyggnad av den aktiva uppsökande verksamheten gentemot företagen än vad som föreslås i statsverkspropositionen. För nästa budgetår bör anslå totalt 7,5 milj. kr. för främjande av företagsservice, dvs. en höjning med 3 milj. kr. utöver vad Kungl. I betänkandet Företagsservice föreslog delegationen för mindre och medelstora företag en försöksverksamhet med statliga bidrag för att täcka sådana kontakt- och tröskelkostnader som ingår i varje nytt konsultuppdrag och som kan hämma de mindre företagens intresse för kvalificerad rådgivning. Förslaget avvisades emellertid av regeringen och sedan det tagits upp i en motion från även av . I sina petita har emellertid industriverket funnit förslaget väl värt att pröva. I motsats till departementschefen delar vi den uppfattningen. Det finns som framhölls i fp-motionen starka skäl för att pröva den föreslagna vägen för att stimulera serviceutnyttjandet bland de mindre företagen. För dem är otvivelaktigt kostnaderna vid sidan av otillräckliga kunskaper om existerande serviceutbud en bidragande orsak till att de utnyttjar utomstående tjänster i så liten utsträckning. Den föreslagna försöksverksamheten bör därför komma till stånd och . anvisas för ändamålet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi A. utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit under elfte huvudtiteln anvisar 3 milj. kr. till Bidrag till företagareföreningarna m. : Administrationskostnader, dvs. B. utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit under trettonde huvudtiteln anslaget Företags- och branschfrämjande åtgärder anvisar 3 milj. kr. för främjande av företagsservice, dvs. totalt 7,5 milj.kr., C. anvisar . för försöksverksamhet med statliga bidrag till konsult- och rådgivningsinstaser. () () /ENKEL (fp)