mot · FX021723 · 1974-04-04 00:00:00 — av m. fl. i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1974:47 angående riktlinjer för kursverksamheten vid statens industriverk, m. m. I denna motion behandlas Kungl. Maj:ts proposition 1974:47 i de delar den berör industriverkets lokalisering. 1973:41 berördes inte frågan om verkets lokalisering, utan det förutsattes att verket skulle vara förlagt till . Med anledning av motioner om industriverkets lokalisering framhöll näringsutskottet (NU 1973:54 s. 26), att det inte borde tas för givet att det nya verket skall ligga i . hemställde om skyndsam utredning beträffande lokaliseringen av statens industriverk. Denna utredning har på Kungl. Maj :ts uppdrag utförts av statskontoret, som överlämnade utredningen till chefen för industridepartementet. Statskontoret förordar att industriverket lokaliseras till . Verket är enligt statskontorets mening av typisk Stockholmskaraktär, men det behöver inte ligga precis i . Som exempel på tänkbara lokaliseringsorter nämns , , , , , och . Efter remiss har yttranden över statskontorets förslag avgetts av statens industriverk, (), i samt berörda personalorganisationer. Samtliga remissinstanser anser i likhet med statskontoret att industriverket bör vara lokaliserat till . Men när det gäller förslaget att förlägga industriverket till någon av grannkommuner är alla remissinstanser utom i starkt kritiska. Departementschefen stöder statskontorets och remissinstansernas uppfattning att industriverket bör förläggas till . Men med hänsyn till att statskontorets utredning inte innehåller någon konkret beskrivning och bedömning av de lokaliseringsmässiga förutsättningar som gäller för de olika alternativen inom liksom effekterna för industriverket av resp. alternativ är departementschefen inte beredd att ta ställning till var inom verket bör vara lokaliserat. För att få det nödvändiga underlaget för en sådan bedömning ämnar han föreslå Kungl. Maj:t att de olika alternativen utreds. Enligt vår mening finns det starka skäl för att i denna utredning ta med , som också är en av de orter statskontoret diskuterat som alternativ lokaliseringsort. Statskontorets alltför begränsade val av remissinstanser, där man exempelvis endast tagit in synpunkter från en länsstyrelse, nämligen i , har medfört att Västeråsalternativet icke fått en allsidig prövning i remissbehandlingen. Vi vill därför citera de starka argument för en lokalisering till inre , och i första hand till , som i anförde i sitt remissyttrande över omlokaliseringen av statlig verksamhet: som mycket högt ställda krav på befolkningsunderlag är uppfyllda finns som följd av den utpräglade industridominansen en påtaglig obalans inom näringslivet. Kommunikationsförhållanden och planberedskap bidrar därutöver till de bästa förutsättningar för att ta emot statlig verksamhet. har som landets mest utpräglade industrilän allvarligt drabbats av verkningarna av den senaste konjunktursvackan. Sysselsättningen inom industri och byggnadsverksamhet har fått vidkännas en betydande nedgång. Därför blir det enligt mening alltmer nödvändigt att med statliga insatser verka för ett stabilare och mer differentierat näringsliv inom länet. Till detta vill vi anföra att är den enda länshuvudstad i landet som icke erhållit någon statlig verksamhet i samband med den av beslutade omlokaliseringen. har kraftigt ökat sin folkmängd och har med anledning därav sökt anpassa den kommunala servicen i form av bostäder, skolor, daghem m. m. till befolkningstillväxten. Befolkningstillväxten har upphört och förbytts i någon minskning. F. n. finns ett stort antal tomma längenheter i hyreshus och hög arbetslöshet existerar, framför allt bland ungdomar och äldre icke tillräckligt utbildad arbetskraft. De relativa arbetslöshetstalen var även , då en gynnsam konjunktur rådde, alltför höga i förhållande till övriga län och primära centra i riket, vilket ger en antydan om att det även under goda år finns en arbetskraftsreserv, som har svårt att finna arbete på hemmamarknaden. Detta kan i sin tur ses som en indikator på det ensidiga näringslivet i länet. Antalet lediga platser i förhållande till antalet arbetssökande har ända legat på en relativt låg nivå. Dessutom kan konstateras att andelen sysselsatta inom offentlig förvaltning och andra tjänster är låg både i jämförelse med grannlänen och riket i dess helhet. Situationen är densamma om man begränsar studiet till statstjänstemännen i statsunderstödd verksamhet. Att statskontorets utredning och den enligt vår mening alltför begränsade remissbehandlingen ansett att industriverket bör vara lokaliserat till beror främst på att man bedömt verkets kontaktbehov vara av sådant slag att en lokalisering till huvudstaden är nödvändig. Vi anser att de regionalpolitiska effekter i form av ett stabilare och mer differentierat näringsliv som en lokalisering till innebär bör vägas mot detta kontaktbehov. Med tanke på närheten till huvudstaden och de goda kommunikationer har med såväl som landet i övrigt, tror vi att en lokalisering till ej bör vara till någon nackdel från kontaktsynpunkt. Dessutom kommer statens industriverk i en passande miljö i landets mest utpräglade industrilän. Beträffande kommunikationerna vill vi också nämna de planer på höghastighetståg som finns och som beräknas komma i drift 1978. Restiden StockholmVästerås med tåg kommer då att ligga på . Industrierna i har 11 dagliga bussturer till . Det finns således ett underlag för en tät daglig busstrafik till denna flygplats. När de planerade vägförbättringarna är genomförda bör restiden till bli ungefär densamma som exemplevis från södra förorter. Med hänvisning till vad som ovan anförts och till vad som låg till grund för riksdagsbesluten och 1973 att stimulera en positiv utveckling i ett antal orter av stor regionalpolitisk betydelse hemställes att beslutar att kommer med som en alternativ lokaliseringsort för statens industriverk i den utredning som Kungl. Maj:t enligt prop. 1974:47 skall göra. (vpk) i () () ()