mot · FX02189 · 1974-01-21 00:00:00 — av m. fl. om trygghetsfonder för mindre och medelstora företag. Nedläggningen av ett företag får stora konsekvenser. Det gäller naturligtvis för ägaren och hans familj. Men verkningarna är lika vittgående för de anställda och för den ort där företaget hör hemma. De anställda förlorar sin utkomst, riskerar långvarig arbetslöshet och måste kanske söka sig till annan ort för att hitta ett nytt arbete. Många orter särskilt de mindre har svårigheter att få nya företag att etablera sig för att ersätta de arbetstillfällen som gått förlorade. De växande svårigheterna på arbetsmarknaden är i hög grad ett resultat av det ökade antalet företagsnedläggelser och konkurser. Av en rad AM S-undersökningar framgår att av den totala arbetslösheten sammanhänger med nedläggningar, driftsinskränkningar o. d. För dem som på det sättet förlorar sin anställning blir arbetslösheten ofta långvarigare än för genomsnittet, och närmare 1/3 kommer aldrig ut på den ordinarie arbetsmarknaden igen. Det gäller i första hand äldre, kvinnor samt lågutbildade. av de drabbade förblir oplacerade; ungefär lika stor del lämnar arbetslivet på grund av sjukdom, pensionering o. d; resten överförs till beredskapsarbete eller skyddad sysselsättning. Utslagningen på arbetsmarknaden kan därför ses som ett resultat av en alltför snabb strukturomvandling. Nya företag har inte etablerats i takt med att gamla lagts ner, och i den mån nyetableringar ägt rum har de sällan ägt rum på nedläggningsdrabbade orter eller ens i sådana regioner. I första hand har strukturomvandlingen gått ut över de mindre och medelstora företagen. Men den har drabbat inte bara olönsamma och nedgångna företag. Erfarenheterna från både den senaste högkonjunkturen och lågkonjunkturen 1971 1972 visar att det bland företag som läggs ner finns många bra och utvecklingsbara företag. Men de har råkat ut för akuta kriser vikande efterfrågan, problem med kapitalförsörjningen etc. som lett till konkurs och nedläggning. Det är därför ett gemensamt intresse för företagen och de anställda att stärka de mindre och medelstora företagens möjligheter att klara akuta krissituationer och tillfälliga nedgångar i produktionen. Det bör ske genom ett system som uppmuntrar dem att avsätta medel under goda år för användning under magra. Det är grundtanken i det förslag om trygghetsfonder som presenterade . Ett system med trygghetsfonder bör utformas på följande sätt: o Varje företag oberoende av verksamhetsform med mindre än t. ex. 250 anställda skall ha rätt att göra avsättningar till en trygghetsfond, knuten till företaget. o Fondavsättningen skall vara skattefri och uppgå till maximalt förslagsvis av vinsten före skatt. En del av det avsatta beloppet, motsvarande den latenta skatteskulden, skall sättas in på räntebärande spärrat konto i bank, medan den övriga delen stannar kvar i företaget. ° Trygghetsfonden, som således utgör företagets egna sparade men obeskattade medel, skall kunna tas i anspråk utan att bli beskattade i situationer, då sysselsättningen inom företaget är hotad, t. ex. för att undvika permitteringar vid lågkonjunkturer eller då risk föreligger för omedelbar friställning av de anställda till följd av konkurs e. d. o Medel ur trygghetsfonden skall kunna användas för investeringar i byggnader och maskiner ° Trygghetsfonden skall kunna tas i anspråk efter samråd med bl. a. de anställda och länets företagarförening samt efter godkännande av länsarbetsnämnden. Ett avslag hos länsarbetsnämnden skall kunna överklagas hos . o Avsättning till trygghetsfond skall kunna göras också av mindre företag med låg lönsamhet. Företag med mindre än 50 anställda bör därför ges rätt att i stället för att betala in allmänna arbetsgivaravgiften till staten avsätta ett motsvarande belopp till trygghetsfond. Med denna utformning har förslaget om trygghetsfonder vissa likheter både med nuvarande investeringsfonder och förslagen om s. k. resultatutjämningskonton. I förhållande till dem har det dock väsentliga fördelar: o Fonden binds direkt till tryggheten för de anställda. o Även mycket små företag och sådana företag som inte har möjlighet att tillgodogöra sig investeringsfondernas fördelar kan göra avsättningar till en trygghetsfond. ° Trygghetsfonder kan användas friare än investeringsfonderna för flera ändamål och i flera situationer. o Förvaltningen av fonderna är decentraliserade och beslut om användningen fattas på regional nivå. o Investeringsfonderna gynnar i första hand stora aktiebolag i starkt expansiva branscher. Trygghetsfonden är avsedd för mindre och medelstora företag även i branscher med låg tillväxt. Med en trygghetsfond får mindre och medelstora företag också bättre möjligheter att möta de ökade förpliktelser som följer av det lagstadgade anställningsskyddet. Den avsevärt ökade latenta löneskuld som blir följden kan balanseras med avsättningar till trygghetsfonden. En annan positiv effekt av trygghetsfonder är höjd självfinansieringsgrad för mindre och medelstora företag. I många branscher ligger den på en nivå som otvivelaktigt hämmar investeringsviljan. Trygghetsfonden har vidare fördelen framför andra stödformer att den inte kan leda till att företag som saknar förutsättningar att leva vidare hålls i gång med subventioner och konstlade medel . Om ett företags trygghetskonto har tömts och dess negativa utveckling inte gått att vända kommer nedläggningen, men med väsentligt längre varseltid än . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att A. beslutar att trygghetsfonder för mindre och medelstora företag skaili inrättas fr. o. m. , B. hemställer att Kungl. ger företagsskatteberedningen i uppdrag att framlägga förslag om den närmare utformningen enligt i motionen angivna riktlinjer. () () /ENKEL (fp) ()