mot · FX021504 · 1974-01-25 00:00:00 — av herrar i och Stridsman om ökat anslag till Företags- och branschfrämjande åtgärder. Inom näringslivet kännetecknas utvecklingen alltmer av produktion genom underleverantörer. Speciellt de mindre företagen blir i ökad utsträckning engagerade som leverantörer åt större företag. Det finns stor anledning att underleveräntörssystemet främjas och utvecklas. En intensivare samverkan mellan företag av olika storlek och med olika tillgång på maskiner, utrustning och kunnande bör kunna leda till bättre utnyttjande av resurserna och bättre konkurrenskraft. Underleveräntörssystemet kan leda till längre gående specialisering. Varje företag får koncentrera sig på utveckling av sitt speciella område, vilket bör leda till en vidareutveckling av produktionsmetoderna. För de mindre företagen innebär systemet att de trots sin litenhet kan bli specialister, de kan bli stora inom sitt område. Stordriftens fördelar kan utnyttjas utan att fördenskull kräva en stor företagsenhet. Specialiseringen leder vidare till att den administrativa delen i produktionen kan hållas lägre. Nackdelarna med underleveräntörssystemet ligger främst i förhållandet att underleverantörerna ofta blir starkt beroende av huvudleverantören, det beställande företaget. Vid konjunkturnedgång eller vid strukturförändringar, utslagning av en produkt osv. blir det ofta underleverantören som först friställs. Han blir således utsatt för växlingar i produktionen och måste planera på kort sikt. Han blir också sårbar om han inte har alternativa produkter som kan bilda tillverkningsreserv. Trots dessa nackdelar anser vi att underleveräntörssystemet har övervägande fördelar och att det finns goda skäl att ägna intresse åt att vidareutveckla systemet och öka dess användning. Framför allt anser vi en sådan utveckling vara angelägen från regional utjämningssynpunkt. Därigenom kan man föra över produktion från stockningsområden till undersysselsatta områden. Bristsituationer motverkas, som i annat fall kan vara inflationsdrivande och ha andra negativa effekter. Man vinner ökad sysselsättning i de svaga områdena. Samhället har efter hand ökat sin service på olika områden, så även till näringslivet. För oss framstår detta som en riktig utveckling, och denna service bör öka. En utveckling av underleveräntörssystemet finner vi vara en lämplig uppgift för denna samhällsservice. Det bör givetvis ske i samverkan med näringslivets organ. Arbetet på en utveckling kunde bl. a. omfatta bättre informationskanaler mellan sökande och erbjudande företag inom systemet. Vidare borde samarbetsformerna och avtalsfrågorna studeras och förbättras, så att man här kunde uppnå större långsiktighet i samarbetet samt ökad trygghet för parterna. Någon form av reservuppgifter borde kunna hållas i beredskap att sättas in när hastiga förändringar ställer företag i svåra situationer som kan innebära friställning av personal. Samarbetsformerna mellan olika regionala områden borde också studeras och förslag framläggas. Till företag inom systemet vore det önskvärt att kunna erbjuda service för anbudsgivning, kalkylering och andra praktiska frågor. De mindre företagen bör i större omfattning kunna förekomma som underleverantörer till statliga verk, företag och inrättningar. De saknar dock ofta tillräcklig rutin eller formella kunskaper för att exempelvis avge offerter och anbud i den utformning som de statliga myndigheterna kräver. Det är därför nödvändigt att en förstärkt serviceverksamhet för dessa företag kan lämnas i sådana frågor. Inom företagarföreningarna har successivt påbörjats och utvecklats en underleverantörsverksamhet i det syfte som ovan angivits. Genom sina ingående kunskaper och noggranna kännedom om de mindre och medelstora företagen har företagarföreningarna mycket goda förutsättningar att handha en dylik verksamhet och lämna erforderlig service. Enligt vår mening bör företagarföreningarna få tillfälle att kraftigt utveckla denna del av sin företagsservice. Av naturliga skäl eftersträvar det köpande företaget lägsta möjliga kostnad, och därför drar man sig för att betala initialkostnader. Om särskilt anslag lämnas till företagarföreningen för förmedlingsverksamhet kan en rationalisering påräknas i samarbetet mellan de stone och mindre företagen, där detta anslag i huvudsak kan användas för att täcka de initialkostnader som följer av arbetet med att knyta en första kontakt mellan olika företag. När sedan kontakten väl är etablerad mellan det större och det mindre företaget kan den i fortsättningen fungera utan företagarföreningens medverkan. har tidigare i särskild skrivelse framhållit önskvärdheten av att anslaget till företagsservice höjs till . I statsverkspropositionen har emellertid föreslagits en höjning från 2,5 till endast . Enligt vår mening finns full motivering för en väsentligt större höjning. I propositionen 1973:73 påpekas exempelvis vad företagarföreningarna kan göra. Däremot avsätts inga resurser för att möjliggöra dessa insatser från företagarföreningarna. Vi anser därför en höjning av anslaget till Främjande av företagsservice med ytterligare för denna speciella service för underleverantörsverksamhet och medverkan vid offentlig upphandling vara väl motiverad. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att till Företags- och branschfrämjande åtgärder för /75 anvisar ett med förhöjt reservationsanslag på för främjande av företagsservice genom företagarföreningarna vid underleverantörsverksamhet och statlig upphandling. () ()