bet · FX01KrU21 · 1974-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsbetänkande nr 1974 KrU1974:21 Kulturutskottetsbetänkande med anledning av motioner om kostnadsfri polisbevakning vididrottsarrangemang. Idetta betänkande behandlar utskottet motionerna 1974il67 av m. fl. (c, fp) varihemställs att beslutar att polisbevakning vid idrottsarrangemangskall vara kostnadsfri för arrangören, 1974i453 av herrar Schött (m) och Nisser (m) varihemställs att beslutar att vid idrottsarrangemang erforderiigordningspolis skall bekostas av statsverket, 1974il021 av m. fl. (c, m, fp) varihemställs att hos Kungl. uttalar att allmänna ordningsstadgans17 § ändras på så sätt att enskilda idrottsföreningar ej belastas med kostnaderför av polismyndighet beordrad ordningshållning vid idrottsarrangemang avamatör-karaktär, I974il024 av (vpk) och iTyresö (vpk) vari hemställs att beslutar att samhället skall stå föralla kostnader i samband med erforderiig polisbevakning vid alla slagsidrottsarrangemang, 1974il36l av i Staffanslorp (m)vari hemställs att hos Kungl. hemställer om förslaginnebärande att den s. k, polisavgiften för ordningens upprätthållande utanföridrottsarena slopas. I motionerna framhålls allmänt idrottens viktigafunktioner och stora betydelse i vårt samhälle. Idrottsrörelsens uppgifterinom friskvården - den förebyggande hälsovården - liksom dess förmåga attaktivera och ta hand om ungdom understryks. Det påpekas att mycket av den tidsom idrottsledare skulle vilja ägna åt själva idrotten trots ökat stöd fråndet allmänna går åt till att skaffa föreningarna och klubbarna inkomster förderas arbete. Motdenna bakgrund anges den nu gällande ordningen att arrangörer avidrottstävlingar måste betala för polisbevakning vara betungande föridrottsorganisationerna och utgöra en källa till irritation. Motionärerna anseralt idrottsarrangemang i detta hänseende är missgynnade i jämförelse med andraarrangemang, för vilka polisbevakningen sköts på samhällets bekostnad, t. ex.demonstrationer. Yrkandena i motionerna1974il67, I974i453 och I974il024 syftar till atl polisbevakningvid idrottsarrangemang skall vara kostnadsfri för arrangören. I motionen1974il021 föreslås kostnadsbefrielsen gälla också i de fall då polismyndighetförordnat ordningsvakter, medan kraven i motionen 1974il361 inskränks till atlavse all polisbevakning utanför idrottsarena. Enligt nu gällande lagstiftning regleras allmännasammankomster i den särskilda lagen (I956i618) om allmänna sammankomster, medanföreskrifterna om ofTenlliga tillställningar intagits i allmännaordningsstadgan (AOst 1956i617). Därvid har som allmänna sammankomsterbetecknats vad som ansetts kräva reglering i allmän lag med hänsyn lillförsamlingsfrihetens grundsatser, medan termen offentliga tillställningaranvänts, då erforderiiga föreskrifter i ordningens och säkerhetens intresseupptagits i AOst. Medoffentlig tillställning avses teaterföreställning, konsert, tävling och uppvisningi sport och idrott, danstillställning, biografföreställning, pornografiskföreställning, cirkusföreställning, tivoli- och marknadsnöjen, festtåg samttillställning av annat slag, som anordnas för allmänheten och som inte avses ilagen om allmänna sammankomster. I AOst ges bestämmelser om tillståndsprövningoch anmälningsskyldighet, om ordningshållning vid offentlig tillställning ochkostnaderna därför m. m. Avstörst intresse i förevarande sammanhang är bestämmelserna i 17§, som innebäratt anordnaren av offentlig tillställning av polismyndigheten må åläggas attbekosta sådan ordningshållning genom polispersonal eller förordnadeordningsvakter som äger rum inom lokal eller plats, där offentlig tillställninghålls, samt vid ingångarna och särskilda parkeringsplatser. Lagenom allmänna sammankomster äger tillämpning på allmän sammankomst som hålls föröveriäggning, opinionsyttring eller upplysning i allmän eller enskildangelägenhet eller som är att hänföra till föreläsning eller föredrag för undervisningeller meddelande av allmän eller medborgeriig bildning eller tillreligionsutövning. Åtskilliga sammankomster, vid vilka överiäggning i egentligmening inte förekommer, har ansetts böra omfattas av bestämmelserna. Dettagäller t. ex. demonstrationer och politiska möten. Vadangår allmänna sammankomster intar dessa en särställning, när det gällerkostnaderna för polisbevakning. Med hänsyn till vikten av all undvika intrång iförsamlingsfriheten har det framstått som rimligt att det allmänna svarar förkostnaderna för polisbevakning vid allmänna sammankomster. Därför har i lagenom allmänna sammankomster uttryckligen fastslagits att vid allmän sammankomstdet allmänna alltid skall svara för kostnaderna för ordningshållning genompolispersonal eller förordnade ordningsvakter. Översynav bestämmelserna om ordningsvakter Chefen för har nyligentillkallat en sakkunnig för alt göra en översyn av bestämmelserna omordningsvakter. Den sakkunnige skall enligt direktiven ta ställning till såväldet allmänna behovet av som de principiella och praktiska aspekterna på enordning som innebär att personer som inte är polismän åläggs att utföra vissapolisiära uppgifter. I direktiven påpekas bl. a. att praxis när det gällerförordnande av ordningsvakter varierar starkt mellan olika polisdistrikt ochlän. Särskilt för arrangörer av offentliga tillställningar har deltaförhållande, framhålls det, ibland gett upphov till särskilda problem. Utskottet har inhämtat yttranden över motionernafrån , i (som hört ,, och polisdistrikt), i län (som hört , , och Uddevallapolisdistrikt), . Folkets Husföreningarnasriksorganisation, Folkparkernas centralorganisation. Motionsförslagen om kostnadsfri polisbevakning vididrottsarrangemang tillstyrks - i en del fall med vissa förbehåll - avrikspolisstyrelsen. , Folkparkernas centralorganisation,och . Motionerna avstyrks avlänsstyrelsen i . Utredning av frågan förordas av länsstyrelseni samt Folkets . Uppfattningarnaär delade bland polisdistrikten, som hörts av de båda länsstyrelserna. Polisstyrelsernai Jönköpings- och Mölndalsdistriklen tillstyrker i huvudsak motionärernasförslag. En positiv inställning intas även av och Uddevallapolisdistrikt liksom av som förordar utredning. Med olikagrader av skärpa avvisas förslagen av polisstyrelserna i , ochVärnamo polisdistrikt. har för redovisatinkomsterna från polisbevakning på enskild bekostnad. Totalt uppgick dessainkomster under /67 lill . Härav härrörde 925 200kr. från idrottsarrangemang av olika slag. Budgetåren 1971/72 och 1972/73 varde totala inkomsterna . resp. , varav . resp.478 500 kr. belöpte sig på idrottsarrangemang. Styrelsenuppger att anledningen till alt inkomsterna från idrottsarrangemang sjunkit äratt bevakningen i allt större utsträckning sker genom anlitande avordningsvaktsutbildad personal i stället för polismän. Den ersättning somarrangören har alt eriägga för denna personal inbetalas inte tillpolisväsendet. 1* 1974. Styrelsen, som intar en positiv ställning tillmotionsyrkandena, anför i övrigt följandei Styrelsen har tidigare gjort beräkningar av dentimkostnad för polismän som borde uttagas av arrangören med hänsyn till denstigande prisutvecklingen. Timpriset borde därvid utgå med ca förtimme. Deltaskulle innebära alt inkomsterna kunde beräknas tredubblas varav idrottsarrangemangenskulle svara för mer än hälften. inkomster skulle emellertid uppgåtill ett myckel obetydligt belopp jämfört med de totala lönekostnaderna förpolisväsendet (l972/73i ca 925 milj. kr). Med hänsyn härtill har styrelseningen erinran mot att kostnaderna för polispersonal vid idrottsarrangemangstannar på statsverket. i anser attmotionärernas förslag om kostnadsfri polisbevakning vid idrottsarrangemang ioch för sig kan anses välmotiverade. Hela frågan är dock enligt länsstyrelsenkomplicerad och konsekvenserna av ett bifall till förslaget svåra altöverblicka. Exempelvis skulle det i praktiken vara mycket svårt att göra engränsdragning mellan vad som är att anse som idrottsarrangemang och annanoffentlig tillställning. Vidare är det omöjligt atl överblicka storieken av deökade krav på ordningshållning och därmed förenat merarbete för polisen somskulle bli följden vid ett bifall till motionsförslagen, framhållerlänsstyrelsen, som avstyrker motionerna. Polisstyrelsen i polisdistrikt grundar sittavstyrkande på i huvudsak samma motiveringar som . a. uttrycksfarhågoratten ändrad kostnadsfördelning för polisbevakningen skulle innebäraalt idrottsföreningarna inle kan få funktionärer att ställa upp förordningshållningen i samma utsträckning som , vilket skulle kunnamedföra väsentligt ökade kostnader för statsverket. Då det endast föreliggerbehov av polisbevakning vid vissa större idrottsarrangemang, skulle enligtpolisstyrelsens uppfattning en befrielse från kostnaderna för polisbevakningkomma endast vissa för eningar till godo. Den publikdragande idrotten skulledärigenom komma att gynnas, oaktat denna idrott i regel torde vara i mindrebehov av ekonomiskt stöd än den icke publikdragande idrotten. Polisstyrelsen i polisdistrikttillstyrker i huvudsak molionärernas förslag och anför bl. Ur arbelskraftssynpunkl är det egalt om bevakningenmed polispersonal bekostas av anordnaren eller med allmänna medel. Många gångertorde vid små tävlingar - i regel idrotlstävlingar - de administrativakostnaderna bli nästan lika stora som vad samhället betingar sig i ersättning.I dylika fall finns sålunda intet som talar mot bifall till motionärernasförslag. Vid stora idrottsarrangemang och i regel vid motor- och andrasportarrangemang krävs däremot större personalinsatser och det allmänna skullevid bifall till motionerna åsamkas kostnader härför. Vad motionärerna anförttalar dock för att inte heller större idrottsarrangemang bör belastas rnedkostnader för polisbevakning. Att göra skillnad på större och mindre tävlingar ärinte praktiskt möjligt. Befrielsen bör dock begränsas att gälla endastamatöridrottstävlingar och endast sådan bevakning som utförs med polispersonal.Den bevakning som polismyndighet finner kunna fullgöras med ordningsvakter böralltid bekostas av arrangören. Polisstyrelsen i polisdistrikt anser inleatt idrottsarrangemang intar någon särställning gentemot andra offentligatillställningar som skulle motivera befrielse från den nuvarande skyldighetenatt bestrida kostnader för ordningshållning. Atl vinsten från idrottsarrangemanggår till ideella ändamål är inte något som gör dessa tillställningar unika.Detta förekommer i mycket stor utsträckning beträffande offentligatillställningar av annat slag. Polisstyrelsen vänder sig vidare mot denjämförelse motionärerna gör mellan idrottsarrangemang och demonstrationer. Detstöd som stat och kommun ger idrotten lämnas, anförpolisstyrelsen vidare, med hänsynstagande till äskanden, vilka även innefattarberäknade kostnader för ordningshållning vid idrottsarrangemang. Denna ordninganser polisstyrelsen vara den riktiga. Ett bifall till motionärernas förslagskulle innebära ett påtagligt merarbete för polisväsendets del, vilket inle kananses försvarbart med hänsyn till rådande personalläge i flertalet polisdistrikti riket. Polisstyrelsen i polisdistrikt avstyrkerbestämt bifall till motionerna. I yttrandet redogörs kortfattat förerfarenheterna av ordningshållningen vid motortävlingar i förracerbilar i den s. k. formel I. Formel I-tävlingar besöks av omkring 50 000betalande personer och kräver stora, polisiära insatser. Drygt hundrataletpolismän från andra polisdistrikt och län inkommenderas över det veckoslut, dåtävlingarna går av stapeln. Dessutom tjänstgör under större delen av den s. k,VM-veckan mellan 10 och 35 polismän från det egna distriktet. Därtillkommer att arrangören för bevakning inom tävlingsområdet, i depåer m. m.anlitar 25-0 man från Sydvaki i . Liknande, ehuru ej lika omfattandearrangemang förekommer vid övriga motortävlingar. Tävlingarnai kan antagas tillföra arrangören betydande inkomster. Även andra,ekonomiska intressenter förekommer i detta sammanhang. Cigarrett- ochTV-tillverkare ställer upp som "sponsorer" och utnyttjar då flitigtalla möjligheter till reklain för sina varor. Polisstyrelsen saknar närmare preciseringar imotionerna om vilken typ av idrottsarrangemang som avses. Enligt polisstyrelsentalar inga skäl för att man skall subventionera stora motortävlingar med ettflertal inblandade ekonomiska intressenter genom att kostnadsfritt ställaordningshållnings-personal till förfogande. Medhänsyn till att arrangörer av politiska, kulturella och andra ideellaaktiviteter kan förmodas komma med motsvarande krav om koslnadsbe-frielse, somdem som framförs i motionerna, anser polisstyrelsen att anspråken påpolisverket kan bli mycket omfattande. i anser attprincipen bör vara den all anordnaren av publika tillställningar bör hahuvudansvaret för att eve- nemangengenomförs i god ordning genom egna funktionärer, som har att följa de niJrmareföreskrifter som utfärdats av respektive polismyndighet. Polisens uppgift börinskränkas till att övervaka att brottslig verksamhet och allvariigareordningsförseelser ej förekommer samt att upprätthålla ordning vid arrangemangav större format, där en mer kvalificerad övervakning krävs. Länsstyrelsenuppger all det på mindre orter i länet förekommer en hel del störreevenemang som inte är hänföriiga till idrottsarrangemang men som ofta anordnasav idrottsföreningar för att stärka föreningarnas kassor. Dessa festligheterdrar väldiga människomassor och erfordrar stora och dyrbarapoliskommenderingar, vilka varit utan kostnad för arrangörerna. Enligtlänsstyrelsens uppfattning är de i motionerna framförda åsikterna frånrättvisesynpunkt så viktiga alt en närmare utredning av hithörande frågor ärmotiverad. Polisstyrelsen i anser attdet vid de allra flesta idrottsevenemang inte erfordras polispersonal medordningshållning på idrottsplatser som huvuduppgift. Vid en sådan - iyttrandet närmare angiven -begränsad polisiär medverkan är det enligtpolisstyrelsens uppfattning mycket som talar för atl nödvändig bevakning medpolispersonal vid idrottstävlingar av amatörkaraktär bekostas av allmännamedel. Polisstyrelsen motsätter sig därför inte atl en utredning kommer tillstånd rörande den av motionärerna aktualiserade frågan. Polisstyrelsen i polisdistrikt anför aWmotionärernas syfte kan uppnås utan en ändring av 17 ij allmännaordningsstadgan. En central rekommendation, anvisning eller föreskrift tillpolismyndigheterna angående i vilka fall och i vilken utsträckningidrollsföreningar skall bära kostnaderna för ifrågakommande ordningshållninggenom polispersonal skulle enligt polisstyrelsen vara till fyllest. Däremotmåste frågan om kostnaderna för bevakning tas upp i sin helhet, dvs, ävenkostnaderna for den bevakning som direkt bekostas av arrangören, exempelvisgenom ordningsvakter. I annat fall skulle kostnadsbefrielsen komma all innebäramycket stora krav på ytterligare polisbevakning. Polisstyrelsenframhåller atl frågan om kosinadsbefrielseärav ekonomisk och politisk art, inleav polisiär natur. Polismyndigheterna har all oberoende av vem sorn skall slåför kostnaden bedöma behovet av ordningshållning genom polispersonal ellerförordnade ordningsvakter. Polisstyrelsen i har iprincip ingen erinran mot motionärernas förslag och föreslår en ändring avlydelsen i 17 § allmänna ord-ningssladgan som innebär ett tillstyrkande avmotionskraven. Polisstyrelsen i polisdistrikt harinvändningar mot flera av de argument som i motionerna anförts som skäl förkostnadsfri polisbevakning. a, ifrågasätter polisstyrelsen den jämförelsesom görs mellan idroltsar- rangemangoch demonstrationer och menar att det med hänsyn till vikten av att undvikaintrång i församlingsfriheten måste framstå som rimligt atl det allmänna svararför kostnaderna för ordningshållning i samband med demonstrationer. Ilikhet med polisstyrelsen i polisdistrikt anser polisstyrelsen i Uddevalladistriktetatt motionärernas syfte kan uppnäs utan ändring av 17 § allmännaordningsstadgan. Motionerna avstyrks till den del de avser att kostnaderna förordningshållning, ombesörjd av ordningsvakter, skall vara avgiftsfria. Därestdet är mening att polisbevakning vid idrottsarrangemang skall varakostnadsfri finns det enligt polisstyrelsens mening från polisiär synpunktingen anledning atl göra skillnad mellan vare sig bevakning innanför ochutanför idrottsarena eller mellan amatöridrott och annan idrott. () meddelarinledningsvis att riks-idrottsmöte uttalade att en enig idrottsrörelsekräver för idrotten kostnadsfri polisbevakning vid idrottstävlingar och attmötet uppdrog åt riksidrotts-styrelsen att verka for genomförandet härav.Därutöver anförs följande. RF delar motionärernas uppfattning atl det ärmyckel angelägel atl det allmänna övertar idrottens kostnader vad gällerpolisbevakning vid idrottsarrangemang. Dessa kostnader är mycket betungandeför idrottsrörelsen. RFfinner det vidare naturiigt, speciellt med tanke på idrottens allmänna syfte,att samhället vid idrottsarrangemang, liksom redan nu är fallet vid allmännasammankomster, t. ex. demonstrationer, bekostar den polisbevakning som berördmyndighet kan finna erforderiig. RF tillstyrker därförbifall till dessa tnotioner. Folkets uppgeratt man inom organisationen under en följd av år varit tvingad att ägnabetydande uppmärksamhet ål ordningsvaktsfrågan. Såsom exempel på problem nämnsuniformsfrågor, anställningsformer och utrustningsfrågor.Folketshusföreningarna förklarar .sig ha förståelse för och kunskap om deproblem som aktualiserats i motionerna. påpekar att man somen konsekvens av bifall till motionerna kan fä motsvarande önskemål från andraarrangörer av offentliga tillställningar, såsom danser på festplatser och isamlingslokaler. Folketshusföreningarnaanser det angeläget att ordningsvaktsfrågan i sin helhet - även i de delar somberörs av motionerna - behandlas vid den påbörjade översynen avbestämmelerna om ordningsvakter. Folkparkernas centralorganisation (FPC) erinrar isitt yttrande om de betydande kostnader som åläggs exempelvis folkparkernagenom av polismyndigheten förordnade ordningsvakter. Enbart uppgårkostnaderna för folkparkernas del till ca 3 milj. kr. FPC påpekar alt det ärden statliga polismyndigheten som ensidigt beslutar om omfattningen avbevakningen. Det är därför, anser FPC, principiellt riktigt att staten ävensvarar för de kostnader som avser den allmänna ordningshållningen vid allaarrangemang som anordnas av ideellt och allmännyttigt verksamma organisationer. FPCtillstyrker motionärernas förslag om kostnadsfri polisbevakning och påpekar attäven andra ideellt och allmännyttigt verksamma organisationer bör åtnjuta sammaförmåner samt alt koslnadsbefrielsen även bör gälla ordningshållning genomförordnade ordningsvakter, i varje fall beträffande bevakningen utanför självaanläggningen. Föreningen understryker attett bifall till motionerna inte bör föranleda större krav på polisinsatser änvad olika polisstyrelser utifrån sakligt grundade bedömningar ansererforderiigt. Föreningen hyser stark tveksamhet inför tanken atl ävenidrottsarrangemang av professionell karaktär skulle omfattas avkostnadsbefrielse. Det förefaller föreningen rimligt att tillställningar därdet ekonomiska intresset är dominerande får bära alla kostnader som ärförknippade med arrangemanget. Föreningen har ingentigatt erinra mot att kostnaderna för ordningshållning genom polispersonal vididrottsarrangemang stannar på statsverket. framhåller föreningen dockatt detta inte får medföra att ordningshållningen vid idrottsarrangemang istörre utsträckning kommer att ske genom polispersonal än vad som tillämpasoch bedöms erforderiigt. I de fem motioner som behandlas i detta betänkandehar satts i fråga huruvida det är rimligt och rättvist att anordnare av,idrottsarrangemang åläggs att svara för kostnaderna för polisbevakning.Motionärerna har i flera fall pekat på att polisbevakningen är kostnadsfri förarrangörer av exempelvis demonstrationer. Denprincipiella skillnaden med avseende på ifrågavarande betalningsansvar ligger,som angetts i det föregående, i den åtskillnad som gjorts mellan å ena sidanoffentliga tillställningar, till vilka räknas bl. a. idrottsarrangemang, och åandra sidan allmänna sammankomster, bland vilka ingår exempelvisdemonstrationer och politiska möten. Enligtallmänna ordningsstadgan kan anordnare av offentlig tillställning åläggas altsvara för kostnaderna för polisbevakning. I det enskilda fallet ankommer del påpolismyndigheten både atl bedöma behovet av polisbevakning och att bestämma omanordnaren skall svara för kostnaden för denna. Med stöd av förarbetena ochkommentai"en till allmänna ordningsstadgan ställs i praktiken störreanspråk på anordnaren om tillställningen är inriktad på att medföra ekonomiskvinst för honom än om det är fråga om tillställning med mera ideellt syfte ochutan kommersiellt vinstintresse. Av remissyttrandena framgår attidrottsarrangemang med hänsyn till sitt syfte i mindre mån än många andratillställningar betungas av kostnader Utskottethar i likhet med flera remissinstanser förståelse för de önskemål som framförtsi motionerna. Man kan emellertid inte bortse från att det finns kompliceradeavgränsningsproblem och andra rättvisesynpunkter än dem som angivits imotionerna. Till gruppen offentliga tillställningar hör åtskilliga andra typerav arrangemang än idrottsarrangemang, om vilka det med all rätt kan hävdas attde har ett ideellt syfte. Inom gruppen "idrottstävlingar och uppvisning isport och idrott" är vidare arten av arrangemang mycket varierande.Erinras kan också om det samband som föreligger mellan kostnader förpolisbevakning och kostnader för ordningsvakter. Utskottet, som vill vidgafrågeställningen lill atl avse alla offentliga tillställningar med uttalatideellt syfte, anser att skäl talar för att anordnare av sådana tillställningarbefrias från kostnadsansvaret för polisbevakning. Utskottet anser därför attriksdagen med anledningav moiionerna 1974:167, 1974:453,1974:1021,1974; 1024och 1974:1361 bör hemställa att Kungl. överväger den av utskottetförordade ändringen av ifrågavarande bestämmelser. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet att med anledning av motionerna 1974il67,1974i453, I974il02l, I974il024 och 1974:1361 hos Kungl. överväger en sådan ändring i gällande bestämmelser att avgift förpolisbevakning inte skall fä utkrävas då fråga är om ideellt inriktadeoffentliga tillställningar. Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar i Lane-Herrestad (c), iAgnas (m), fröken (), herrar (), (), (), herrar (), i Ulfsbyn (c), (), herrar (). (), fm (vpk), fröken (), herrar () ochBladh (s).