bet · FX01KU65 · 1974-12-31 00:00:00 — Idetta sammanhang har utskottet vidare, utöver vad som föreslagits av styrelsenför , funnit sig böra förorda en ändring i arvodesreglernaför styrelsens vidkommande. Ändringen avser att ett enhetligtsammanträdesarvode på skall utgå för ledamöter och suppleanter.Förslaget föranleder ändring i 4 § sista styckei reglementet. Reglementetför Nordiska rådels svenska delegation Efter samråd med svenskadelegations arbetsutskott förordar utskottet de ändringar i I, 2 och 7 §§reglementet för delegationen som framgår av det i bilaga 1 intagna förslaget(6) lill ändring i reglementet. De föreslagna ändringarna i 1 och 2 §§föranleds av atl de generella bestämmelserna om suppleanter i den nya RO fr.o. m. bör reglera frågorna onv utseende av suppleanter. Därjämteföreslår utskottet i detta sammanhang motsvarande ändring i arvodesreglerna förarbetsutskottet (7 § sista stycket) som utskottet i del föregående förordatbeträffande styrelsen för , dvs. alt ett enhetligtsammanträdesarvode på skall utgå till medlemmar i arbetsutskottetoch suppleanter för dessa. Besvärsstadganför och dess verk 1 bilaga 1 framlägger utskottet förslag (7)lill ändring i besvärsstadgan för och dess verk. Utskottet förordar atländringar företas i 2, 6 och 8 §i). Övergången till en enhetlig löneplan Fföranleder ändring i 2§. 2 §i dess nuvarande lydelse medger bl. a. besvärsrätt mot beslut av full mäktige i som grundar sig på 25 § eller 26 § bankoreglementet. Bankofullmäktige har i framställningen1974:22 framlagt förslag till ändring i bankoreglementet, som bl. a. innebäratt de bestämmelser i 25 och 26 §§ till vilka 2 § besvärsstadgan hänför sigskall utgå fr. o. m. . Ändringen har tillstyrkts avfinansutskottet (FiU 1974:40). Med hänsyn härtill och då behov av ifrågavarandebesvärsrätl - som veterligen aldrig utnyttjats sedan besvärsstadgans tillkomst1970 - knappast längre kan anses föreligga, förordar utskottet att tredje"såvitf-satsen i första styckei utgår fr. o. m. . Debestämmelser om besvärsnämndens sammansättning och utseende som finns i 6 §motsvaras av bestämmelser i nya RO (9 kap. 5 §, 7 kap. 8 och 9 §5) och bördärför utgå. 1arvodesreglerna för besvärsnämnden i 8 § bör enligt utskottets mening görasmotsvarande justering beträffande sammanträdesarvode som utskottet i detföregående föreslagit med avseende på andra riksdagsorgan. Bestämmelser(RFS 1967:1) angående () utfärdade bestämmelser angåendeRiksdagens författningssamling (RFS). Bestämmelserna är i stor utsträckninguppbyggda med bestämmelserna i kungörelsen(1928:1 jangående Svensk författningssamlingsom förebild. Medhänsyn till reglerna i nya RF om normgivningsmakten bör fr. o. m. den 1 januari1975 av beslutade viktigare instruktioner, reglementen och stadgarrörande olika riksdagsorgan betecknas som lag. Sådan lag får enligt 8kap. 19 § RF själv utfärda. Det synes naturiigt alt kungörandet av sådan lagalltid sker i RFS, vilket inte bör hindra att vissa lagar av detta slag ocksåpubliceras i SFS. Med hänsyn till det anförda förordar utskottet att det i 1 §a) bestämmelserna angående RFS intas föreskrift om att lag som avses alltidskall intas i RFS. De nuvarande bestämmelserna i 1 § b) är obsoleta och börutgå. Även i 3, 7 och 10 §§ bör vissa formella ändringar företas. De angivnaändringarna framgår av ulskoltets i bilaga 1 intagna förslag (8) i denna del. Utskottetvill i detta sammanhang förulskicka alt en mera genomgripande översyn avbestämmelserna angående RFS bör företas i samband med den översyn avbestämmelserna angående SFS som väntas komma till stånd . Bestätmnelser(RFS 1967:2) angående ikraftträdandet av vissa föiföttningar och föreskrifter,intagna i Normalt bör i varje ny riksdagsförfatining angesnär författningen skall träda i kraft. Om en särskild ikraftirädandebesiämmelselikväl skulle saknas och del inte av författningens lydelse framgår att dengenast skall lända lillefterrättelse, träder de i RFS 1967:2 intagna bestämmelserna i tillämpning. Demedför att författningen träder i kraft dagen efter den på författningenangivna tryckdagen. Medhänsyn till vad i olika sammanhang uttalat om önskvärdheten av atl iSFS intagna författningar om möjligt inle skall träda i kraft tidigare än envecAo efter utkommandet från trycket torde motsvarande tidsfrist böraföreskrivas i nu ifrågavarande bestämmelser för RFS. Förslag i denna del (9)framläggs i bilaga 1. Lagtned instruktion för valprövningsnämnden Enligt den nya RF (3 kap. 11 §) får val lillriksdagen överklagas hos en av utsedd valprövningsnämnd. Den bestårav ordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare och som ej fårtillhöra , och sex andra ledamöter. För ordföranden skall enligt 8kap. 2 § RO finnas en ersättare för vilken föreskrivs samma villkor som förordföranden. För övriga ledamöter utses suppleanter enligt de allmänna reglernahärom i RO. Förutomsin huvuduppgift enligt RF har valprövningsnämnden enligt bestämmelser i ochannan lag tillagts åtskilliga uppgifter. Dit hör bl. a. granskning av bevis omval av riksdagsledamöter och ersättare, prövning av riksdagsledamots ellerersättares behörighet, prövning av besvär över val med slutna sedlar inomriksdagen samt besvär över val till landsting, kommunfullmäktige ochkyrkofullmäktige. finns, förutom i RF ochRO, bl. a. i vallagen (1972:620), lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval,kommunallagen (1953:753), kommunallagen (1957:50) för och lagen(1961:436) om församlingsslyrelse. Bestämmelserna i förvaltningslagen(1971:290) är tillämpliga på valprövningsnämnden. Utöver de bestämmelser omvalprövningsnämnden, dess sammansättning, uppgifter och arbetsformer som nufinns i RF, RO och annan lag erfordras vissa ytterligare föreskrifter. Dessakan lämpligen sammanfattas i en instruktion för valprövningsnämnden. Förslag idenna del (10) framläggs i bilaga 1. Grundtankeni instruktionsförslaget är att valprövningsnämnden i största möjligautsträckning själv skall besluta om sina arbetsformer. Nämndenskall sålunda enligt 6 § i arbetsordning eller på annat sätt besluta om vad somskall iakttagas vid ärendenas beredande och avgörande utöver vad som följer avinstruktionen eller andra i lag givna förfaranderegler. Därvid anges särskiltatt nämnden skall fatta beslut i vissa frågor. Dit hör förande av diarium ochprotokoll samt bestämmande av den rätt som skall tillkomma ordföranden ochdennes ersättare ävensom sekreteraren och anlitad föredragande att vidta åtgärderför ärendenas beredande. Nämnden skall också besluta om vad som skall gälla ifråga om expeditioners undertecknande. Vid omröstning i nämndenskall bestämmelserna i 16 kap. rättegångs- balkengälla i tillämpliga delar (5 >;). Nämnden skall sammanträda på kallelse avordföranden så ofta göromålen pålbrdrar del (2 5). Deföreslagna bestämmelserna i övrigt syftar främst till alt tillgodose atlnämnden kan till sig knyta erforderiig sekreterare- och föredragandepersonal m.m. (3 S) samt besluta om ersättning lill den som enligt nämndens beslut kallalsatt höras upplysningsvis (4 §). Fråganom arvode lill nämndens ledamöter och suppleanter regleras i 9 S- Utskottetföreslår att ersättning till ledamöter och suppleanter för dellagande inämndens sammanträden skall utgå enligt kommittékungörelsen. Därutöver bör uigåsärskilt arvode med för år till ordföranden och dennes ersättare.Utskottet vill understryka atl arvodesfrågorna - liksom andra i instruktionenreglerade frågor - kan behöva omprövas, sedan erfarenheter vunnits av nämndensverksamhet. Instruktionenbör enligt lagsiiftningsreglerna i nya RF betecknas som "lag medinstruktion för valprövningsnämnden". Liksom den nya RF kommer den nya RO atl börjatillämpas . 2 i övergångsbestämmelserna till RF kanbestämmelserna i ändras genom tillämpning av 8 kap. 16 § RF så snart den nyaRF lan krafl av grundlag. Det är därför möjligt all redan före den 1 januari1975 besluta om ändring i RO. Tilläggsbestämmelserna kan ändras genom vanligamajoritetsbeslut medan ändring i huvudbestämmelse genom ett riksdagsbeslutkräver att minst tre Oärdedelar av de röstande och minst hälften av riksdagensledamöter förenar sig om beslutet. Uppnås inte sådan kvalificerad majoritetför ändring kan i ny votering ändringsförslag med enkel majoritet antas somvilande för alt prövas på samma sätt som grundlag. För anlagande fordras dåytteriigare etl likalydande riksdagsbeslut efter nytt val till . Ulskollelhar redan i det föregående behandlat frågan om ändring i 9 kap. 3§ RO för altmöjliggöra införande av en ordning med personalförelrädare iförvaltningsslyrelsen. Riksdagensvalberedning har under hand hos utskottet aktualiserat frågan om införande avsådana bestämmelser, alt ersättare som inkallas för ledamot som beviljatsledighet enligt 1 kap. 8 § RO skall genom förenklat förfarande kunna ui.sestill suppleant i utskott .som den ledige ledamoten tillhör. Detta lordeföruisätta en ny huvudbestämmelse i RO. Utskottet har inle funnit sig nu börataga något initiativ i den berörda frågan. Enligt ulskoltets mening kan detförutsättas att den pågående utredningen om en allmän översyn av arbeisformersom ell led i sill arbete kommer au överväga om erfarenheterna fråntillämpningen av ersättarsystemet ger anledning alt föreslå några nya reglerdärom. Med anledning av denändring i 4 § riksdagsstadgan som beslöt idecember 1973 (KU 1973:48) med giltighet fr. o. m. börmotsvarande ändring göras i tilläggsbestämmelsen 2.6.1. Ändringen gällertidpunkten för underrättelse om alt plenum skall fortsätta efter klockan 19.Sådan underrättelse bör i enlighet med nu gällande ordning lämnas före klockan17 (i 2.6.1 stadgas nu ""). Itilläggsbestämmelsen 3.9.1 finns bestämmelser om hur motion skall avlämnas.Där stadgas att motion skall avlämnas genom att ges in till kammarkansliet.Detta skall göras av motionär personligen eller, om motionären ellermotionärerna har förfall, av annan riksdagsledamot. Enligt utskottets meningbör motion normall inges av motionär eller annan riksdagsledamot. Det kan dockuppkomma situationer där det kan bli svårt att ordna delta. Det bör därför ståöppet för kammarkansliet att - i enlighel med nu tillämpad praxis - få mottagamotion även av annan än riksdagsledamot om det är ställt utom allt ivivel attmotionen härrör från riksdag.sledamot. Utskottet föreslår därför attbestämmelserna i 3.9.1 om vem som får inge motion till kammarkansliet slopas. I3.9.1 föreskrivs även att motion under uppehåll i riksdagsarbetei ellerpåsk får insändas med poslen. Med hänsyn till atl ifrågavarande uppehåll enligt3 kap. 11 § inte skall jnräknas i motionstid kan enligt.uiskouets mening dennaräu till ingivande i annan ordning än den normala utgå. mening är det av praktiska skäl lämpligt alt motionstidens utgångär entydigt angiven. Utskottet föreslår därför att bestämmelserna i med en föreskrift atl motion skall ges in senast sistamotionsdagen. Föreskriften bör införas som ett tillägg i 3.9,1. I7 kap. 8 § RO föreskrivs alt om två eller flera skall väljas, skall tillikautses suppleanter till minst samma antal som de ordinarie ledamöterna. Iflertalet fall lorde suppleanter komma att utses till samma antal som deordinarie ledamöterna. I en ny tilläggsbestämmelse, 7.8.2, bör därför enligtutskotleis mening utsägas att så skall ske, om inte annat föreskrives ellersärskilt beslutas. Utövervad som sålunda angetts har utskottet inte funnit anledning atl nu framlägganågot förslag till ändring i RO. 1. med anledning av utskottets initiativ beslutar allriksdagsstadgan skall upphöra atl gälla vid utgången av , 2. med anledning av utskottets initiativ beslutar atl6 § bestämmelserna (RFS 1968:8) om revision av riksdagsförvaltningen skallupphöra atl gälla vid utgången av , 3. med anledning av framställningen 1974:24 förstadels-satsen antar det i bilaga 1 under 1 intagna förslaget till lagom ändring iriksdagsordningen, såvitt avser 9 kap. 3 §, 4. med anledning av ulskoltets initiativ antarförslaget till lag om ändring i riksdagsordningen i övrigt, 5. med anledning av framställningen 1974:24 andradels-satsen antar del i bilaga 1 under 2 intagna förslaget lill lag med instruktionför , 6. med anledning av utskottets initiativ antar övrigai bilaga 1 intagna förslag (3-10). Närvarande:herrar i (s), (), (), herrar iMalmö (m), (), i (c), i (s), Björcki (m), i (s), Jonnergård (c), i (s),(), i (s), (vpk) och iHamburgsund (fp). Lagom ändring i riksdagsordningen Härigenomföreskrives i fråga om riksdagsordningen dels atl 9 kap. 3 §,tilläggsbestämmelserna 2.6.1 och 3.9.1 samt rubriken närmast före tilläggsbestämmelsen 7.8.1 skall hanedan angivna lydelse, dels att en ny tilläggsbestämmelse, 7.8.2, skall införasav nedan angivna Kallelsetill sammanträde bör om möjligt införas i en eller flera dagliga tidningar.Avses atl sammanträde skall fortsätta , skall talmannen föreklockan underrätta kammaren muntligen och genom anslag. Kallelsetill sammanträde bör om möjligt införas i en eller flera dagliga tidningar.Avses att sammanträde skall fortsätta , skall talmannen föreklockan / underrätta kammaren muntligen och genom anslag. Motion avlämnas genom alt den gives in till kammarkansliet.Mof/o/; skall ingivas senast sista motionsdagen. Motion bör lämnas i fyra exemplar och innehålla uppgift om det parti som motionären tillhör och om motionärens plats i plenisalen. Motionavlämnas genom att den gives in till kammarkansliet av motionär personligeneller, om motionären eller motionärerna har förfall, av annan riksdagsledamot.Under uppehåll i riksdagsarbetet eller påsk får motion dock insändasmed posten. Motion bör lämnas i fyra exemplar och innehålla uppgift om detparti som motionären tillhör och om motionärens plats i plenisalen. Talmannenanmäler motion för kammaren Omannat icke föreskrives eller särskilt beslutas, skall suppleanter utses tillsamma antal som de ordinarie ledamöterna. 3§ le- le- des av förvaltningsstyrel- des av förvaltningsstyrel se. Styrelsen består av talmannen se. Styrelsen består av talmannen som ordförande och åtta andra le- som ordförande och åtta andra le damöter, vilka väljer inom damöter, vilka väljer inom sig för valperiod. sig för valperiod./s/yz-e/- sen kan också ingåhögst tre personalföreträdare enligt vad närmare föreskriver. Dennalag träder i kraft . 1§ är riksdagenscentrala myndighet för handläggning av förvaltningsärenden och förförhandling om anställnings- och arbetsvillkor för arbetstagare hos riksdagenoch dess verk! 2 § Förvaltningskontoret skall om ej annat ärsärskilt stadgat: 1. handlägga frågor angående förhandling omanställnings- och arbetsvillkor för arbetstagare hos och dess verksamt anställnings-, tjänstledighets-, vikariats- och andra personalärenden förarbetstagare inom ; 2. meddela för och dess verk utom riksbankenoch gemensamma förvaltningsföreskrifter samt utgeförfattningar angående och dess verk; 3. handlägga frågor angående uträkning av arvoden ochersättningar till ledamöter samt av avlöningar och ersättningar tillpersonal hos och dess verk utom och riksgäldskontoretävensom frågor angående pensioner m. m. till nämnda ledamöter och personal ochderas efterievande, i den män ej uppgiften ankommer på annan myndighet; 1** 1974. 4. handlägga frågor om lokaler för och dessverk med undantag av och ; 5. handlägga frågor om inköp och därtill hörandeservice för ; 6. handlägga frågor angående riksdagstrycket; 7. handlägga frågor angående riksdagensupplysningstjänst; 8. handlägga frågor angående studiebesök hosriksdagen, kontakter mellan och skolan samt information i övrigt omriksdagen och dess arbete, i den mån ej uppgiften ankommer på annan myndighet. Kontoretskall vidare utföra de uppgifter som åvilar eller åläggs det enligt särskildabestämmelser eller riksdagsbeslut. Kontoretäger föreskriva eller för särskilt fall besluta att endast den som är svenskmedborgare flr inneha eller utöva tjänst inom eller dess verk utomriksbanken och . Detåligger förvaltningskontoret att vårda och underhålla hus. Då frågaär om större ombyggnad skall framställning göras till . Lokalersom disponeras av flr kontoret, om det är möjligt med hänsyn till denordinarie verksamheten, upplåta i första hand för allmänna ändamål. Kontoretskall föranstalta om restauration för ledamöter och personal. Detåligger förvaltningskontoret att verka för en ändamålsenlig lönepolitik inomriksdagen och dess verk och därvid beakta förhållandena på arbetsmarknaden iövrigt samt att bereda varje verk tillfälle att framföra sinasynpunkter på sådana förhandlingsfrågor som direkt berör verket. Förvaltningskontoretskall för och dess verk utfärda sådana bestämmelser som ensidigtfaslställes av arbetsgivaren och bestämmelser i frågor som enligtkollektivavtal skall avgöras av arbetsgivaren. Kontoret skall vidare meddelaerforderiigä föreskrifter och anvisningar för tillämpningen av kollektivavtalsom kontoret sluter eller avtal om anslällnings-eller arbetsvillkor som slutesi enlighet med sådani kollektivavtal. Iavtal som är av sådan beskaffenhet att det bör godkännas av ellerdess lönedelegation skall intagas förbehåll om sådant godkännande. Förvaltningskontoretflr överiämna till myndighet inom verk alt handlägga avtalsfråga somankommer på kontoret och icke är av sådan beskaffenhet att den skallunderställas eller dess lönedelegation. Beträffandearvoden, löner, ersättningar och pensioner åligger förvaltningskontoret attfatta de beslut varom stadgas i särskilda författningar samt att utfärdaerforderiigä tillämpningsbestämmelser till sådana författningar. Riksdagensupplysningstjänst skall tillhandagå ledamöter, utskott ochriksdagens övriga organ med sakuppgifter, sammanställningar och, i den månandra uppdrag icke eftersattes därigenom, utredningar i ämnen som angårledamöternas eller organens arbetsuppgifter. Upplysningstjänsten skallvidare utarbeta registret till riksdagstrycket. Förvaltningskontoretskall, till den del uppgiften icke fullgöres av , på grundvalav egna beräkningar samt från verk och andra organ inkomnaanslagsframställningar uppgöra förslag till anslag pä riksstaten underhuvudtiteln och dess verk. 8 § Förvaltningskontoret ledes av förvaltningsstyrelse. Bestämmelser om förvaltningsstyrelsen finns i riksdagsordningen. Utöver de av valda ledamöterna skall vid handläggning av de frågor som anges i 11 §punkterna 2-4, 6 och 7 och som ej gäller riksdagsledamöternas ekonomiskaförmåner högst tre personalföreträdare tjänstgöra som ledamöter av styrelsen.Personal företrädare har därvid samma rättigheter och skyldigheter som annanledamot i den mån ej annat följer av denna instruktion. Personalföreträdare,som skall vara anställd hos eller dess verk, utses avförvaltningsstyrelsen på förslag av arbetstagarorganisation. Personalföreträdareentledigas så snart den arbetstagarorganisation som föreslagitpersonalföreträdaren begär det. Beträffande jäv för personalföreträdare gällervad härom stadgas i kungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statligmyndighets styrelse m. m. Förvarje personalföreträdare utses tillika en suppleant. Vad som är föreskrivetför personalföreträdare äger motsvarande tillämpning i fråga om suppleant. Förvaltningsstyrelsenutser chef för förvaltningskontoret (förvaltningsdirektör). Denne utövar understyrelsen den omedelbara ledningen av förvaltningskontorets verksamhet ochföredrar inför styrelsen de ärenden denna skall avgöra, i den mån föredragningsskyldighetenicke ålägges annan. Tjänstensom förvaltningsdirektör tillsättes med förordnande , högst . Inomförvaltningskontoret finns fyra enheter, nämligen administrativa enheten,intendenturenheten, enheten för riksdagstryck samt riksdagensupplysningstjänst. Vidare finns två förvaltningsdirektören direkt underställdadetaljer, nämligen skoltjänsten och visningstjänsten. Chefenför administrativa enheten är förvaltningsdirektörens ställföreträdare. Hosförvaltningskontoret är i övrigt anställda tjänstemän enligt personalförteckningsamt annan personal i mån av behov och tillgäng på medel. Imån av behov och tillgång pä medel flr förvaltningskontoret anlita personal förtillfälliga uppdrag ävensom experter och sakkunniga. 11 § Av förvaltningsstyrelsen avgöres 1. frågor om slutande av kollektivavtal, om avbrytandeav annan förhandling än förhandling i tvist om avtal, om lockout eller annanstridsåtgärd samt andra förhandlingsfrågor som är av principiell natur ellerstörre ekonomisk betydelse eller är gemensamma för och dess verk; 2. frågor som avses i 2 § sista stycket samt frågor omgemensamma förvaltningsföreskrifter för och dess verk utomriksbanken och och om utgivande av författningar ävensomviktigare frågor i övrigt om arbetsordning, organisation ellertjänsteföreskrifter; 3. frågorom inrättande av tjänster, om tillsättning avtjänst i lägst lönegrad F 5 eller med motsvarande arvode; 4. frågor om disciplinstraff, åtalsanmälan,flyltningsskyldighet, avstängning frän tjänsten eller läkarundersökningävensom viktigare personalärenden i övrigt; 5. frågor om beslut enligt ersättningsstadgan förriksdagens ledamöter; 6. frågor om anslagsframställningar ävensom sådanalokalfrågor, inköpsfrågor och andra frågor som har större ekonomisk betydelse; 7. andra frågor som styrelsen finner vara av störrevikt eller som förvaltningsdirektören hänskjuter till styrelsen. Förvaltningsstyrelsenär beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och därutöver minst fem avde av valda ledamöterna är närvarande. Vid lika röstetal gäller denmening som biträdes av den som för ordet. Förvaltningsdirektörenoch riksdagsdirektören äger delta i styrelsens överläggningar. Utskottensordförande äger delta i överiäggningar i ärenden som rör de egna utskotten. Förvaltningsstyrelsenkan inom sig utse två ledamöter att med förvaltningsdirektören somföredragande utgöra en direktion. Förvaltningsstyrelsen utser ordförande idirektionen. Direktionen skall, i den utsträckning styrelsen beslutar och i denmån annat ej följer av särskilda bestämmelser eller riksdagsbeslut, 1. fatta beslut som enligt 11 § ankommer på styrelsenmen som icke har principiell betydelse eller eljest särskild räckvidd; 2. utgöra förhandlingsdelegation vid förhandlingar omarbetstagares anställnings- och arbetsvillkor; 3. bereda ärenden för avgörande av styrelsen. Styrelsenäger ej överiåta sin befogenhet enligt 2 § sista stycket eller såvitt gällerattbesluta om disciplinstraff, åtalsanmälan, flyttningsskyldighet, avstängningfrån tjänsten eller läkarundersökning. Beslut,som fattas av direktionen enligt första stycket 1 och 2,skall anmälas förstyrelsen vid dess nästkommande sammanträde. Ärende,som icke skall avgöras av förvaltningsstyrelsen eller direktionen, avgöres avförvaltningsdirektören ensam. Iarbetsordning eller genom särskilt beslut flr överiämnas åt annan tjänsteman änförvaltningsdirektören att avgöra ärende eller grupp av ärenden som icke är avsådan beskaffenhet att prövningen bör ankomma på förvaltningsdirektören. Närförvaltningsdirektören är hindrad att utöva sin tjänst, utövas den av chefenför administrativa enheten. Denne inträder efter beslut av förvaltningsdirektörenäven i övrigt i hans ställe vid behandlingen av visst ärende eller viss gruppav ärenden. Uppkommerhinder för såväl förvaltningsdirektören som chefen för administrativa enheten,fullgöres förvaltningsdirektörens åligganden av den tjänstemanförvaltningsdirektören bestämmer. Omnågon som närvarit vid den slutliga handläggningen av ärende ellerföredraganden har skiljaktig mening, skall denna antecknas. Ifråga om varje beslut skall hos förvaltningskontoret finnas handling varavframgår vem som fattat beslutet, vem som i övrigt närvarit vid den slutligahandläggningen av ärendet, vem som varit föredragande samt beslutets dag ochdess innehåll. Protokollföres när skiljaktig mening förekommer eller protokoll behövs av annan orsak. Skrivelsetill skall undertecknas av ordföranden och förvaltningsdirektörensamt ange närvarande ledamöter. Andra expeditioner i ärende somförvaltningsstyrelsen avgjort undertecknas av förvaltningsdirektören. I expedition skallskiljaktig mening alltid anges. Förvaltningskontoretskall vårda sitt arkiv och föra en förteckning över detta.