bet · FX01KU8 · 1974-12-31 00:00:00 — Då omröstning skall äga rum,upprättar talmannen omröstningsproposition. Fordras i visst fall för beslutanslutning från särskilt flertal, angives det i omröstningspropositionen. Sedan ledamöterna efter förvarning har intagit sinaplatser i plenisalen, läses omröstningspropositionen upp och underställeskammaren för godkännande. Omröstning kan förrättas med uppresning. Om talmannenefter om-. röstning med uppresning finner tvekan råda om omröstningens resultateller ledamot begär rösträkning, verkställes ny omröstning med omröstningsapparateller, när sådan icke kan användas, med namnupprop. Vid omröstning med uppresninguppmanar talmannen först de ledamöter som vill rösta för ja-propositionen attresa sig och riktar därefter samma uppmaning till de ledamöter som vill röstaför nej-propositionen. Vid omröstning med omröstningsapparat fotograferas dentablå som visar hur varje ledamot har röstat. Vid omröstning med namnupprop anmodar talmannen tvåledamöter att taga plats vid talmansbordet för att föra anteckningar överomröstningen. Vice talmännen ropas upp först och därefter övriga ledamöterefter platsnummer i plenisalen. Något av följande svar skall avgivas: ja, nej,avstår. Uppkommer lika röstetal vidomröstning om vilket yrkande som skall vara kontraproposition, avgöres utgångengenom lottning. Är rösterna lika delade i huvudoinröstning ställertalmannen proposition på förslag om återförvisning av ärendet till utskottet.Ärendet skall återförvisas om minst hälften av de röstande förenar sig härom.Beslutas ej återförvisning, avgör vilken mening som skall varariksdagens beslut. Efter äterförvisning upptages ärendet på nytt i sin helhettill avgörande i kammaren. Uppslår därvid åter lika röstetal vidhuvudomröstning, skall lottning äga rum genast. Har avgörandet i lagärende delatsupp på. två eller flera beslut, får efter det sistadelbeslutet på förslag av talmannen eller ledamot besluta att ärendet skall förytterligare beredning återförvisas till utskottet. Beslutar riksdagenåterförvisning, har delbesluten förfallit. Beslut enligt denna paragraf omåterförvisning av ärende får ej upprepas. Fordras för beslut anslutning frånsärskilt flertal och föreligger mer än ett förslag till sådant beslut, utväljerriksdagen först, med tillämpning av vad som gäller i allmänhet, ett avförslagen. Därefter avgöres om detta förslag skall antagas eller förkastas. Föreligger två eller flera yrkanden ommisstroendeförklaring mot samma statsråd, skall endast en omröstning äga rum. Ledamot får efterärendes avgörande anmäla reservation eller avgiva röstförklaring. Genom särskilt beslut kan riksdagentill närmast följande lagtima uppskjuta behandlingen av ärende. Ärendesom gäller statsbudgeten för närmast följande budgetår får dock uppskjutasendast om det kan ske utan olägenhet för budgetregleringen. Beslut om uppskovkan upprepas. Avslutas med anledning av extra val,skall ärende som icke har hunnit avgöra anses utan särskilt beslutuppskjutet till det första lagtima efter valet. Ärende som ej har återkallats skall avgöras före utgångenav kalenderåret efter det då ärendet väcktes eller, om hinder häremot mötertill följd av förordnande om extra val, möjligt efter det att dennyvalda har sammanträtt. Beslut att uppskjuta ärende fattaspå framställning av utskott, till vars handläggning ärendet hör. Utskottetskall inhämta yttrande från talmanskonferensen. Kammaren kan även utan sådanframställning besluta uppskov i samband med behandlingen av utskottsbetänkande. kan vid urtima riksmötebesluta att till behandling upptaga uppskjutet ärende. Tilläggsbestämmelse 5,11,1 Beslut attvid urtima upptaga uppskjutet ärende fattas på förslag av utskott till vars handläggning ärendet höreller på förslag av talmannen. skall höras i frågan. Slutligt beslut i -ärende angåendegrundlag fattas vid första i den valperiod som följer påriksdagsvalet närmast efter det vilande beslutet i ärendet, såvida ejavgörandet uppskjutes till annat . 1 fråga om uppskov ägerbestämmelserna i 10 § första och andra styckena och i 1 1 § motsvarandetillämpning. Ärendet skall avgöras slutligt före nästa ordinarie val tillriksdagen. Tilläggsbestämmelserna 5,10.1 och5.11.1 äger motsvarande tillämpning i fråga om uppskov med slutligt beslut iärende angående grundlag, beslut med anledning avproposition samt annat beslut, varom regeringen skall underrättas, meddelasregeringen genom skrivelse. Tilläggsbestäm m else 5.13,1 skrivelser sättes upp avkammarkansliet och undertecknas av talmannen. Utskott som har berett ärende skall få del av kammarensbeslut i ärendet, 6 kap. INTERPELLATIONER OCH FRÅGOR TILL STATSRAD Interpellation skall ha bestämtinnehåll och vara försedd med motivering, Interpellation bör väckas endast iangelägenhet av större allmänt intresse. beslutar om interpellalionenfår framställas. Beslutet fattas utan föregående överläggning. Statsråd, som icke besvarar interpellation inom fyraveckor från det att medgav att interpellationen fick framställas,skall före utgången av muntligen meddela varför svaruteblir eller anstår. Sådant meddelande får ej följas av överläggning, Interpellation förfaller om den ej har besvarats vid detriksmöte dä den väcktes. Interpellation ingives tillkammarkansliet och anmäles av talmannen vid sammanträde med kammaren utandröjsmål efter det att interpellationen har delats ut till riksdagensledamöter. Frågan huruvida interpellationen får framställas avgöres vidnärmast följande sammanträde och tages upp på föredragningslistan till dettasammanträde. Medgiver att interpellationen får framställas, låtertalmannen skyndsamt statsrådet få del av den. Den som vid , som enligt I kap. 4 § skall avslutassenast , ingiver interpellarion till kammarkansliet efter utgången avapril månad skall i interpellationen angiva skälen till att denna icke haringivits tidigare, När statsråd ämnar besvarainterpellation, bestämmer talmannen efter samråd med statsrådet ochinterpellanten vid vilket sammanträde svaret skall lämnas. Meddelande häromanslås senast sammanträdet och tages upp påföredragningslistan. Svar på interpellation får delas ut till ledamöterna iförväg. Har så skett, kan statsrådet begränsa sitt anförande till ensammanfattning av svaret. Fråga skall ha bestämt innehåll.Den får vara försedd med en kort inledande förklaring. När fråga besvaras, fårendast den ledamot som har framställt frågan och det statsråd som lämnar svarettaga del i överläggningen. kan föreskriva begränsning iyttranderätten för dessa talare utöver vad som följer av 2 kap, 14 §. Fråga ingives till kammarkansliet.Den skall vara egenhändigt undertecknad av den ledamot som framställer frågan.Talmannen låter utan dröjsmål statsrådet få del av frågan och anmäler den vidnärmast följande sammanträde. Vad som föreskrives i I § tredjestycket och i tilläggsbestämmelse 6.1.2 första stycket skall tillämpas också påfråga. Om icke särskilda skäl föranleder annat, skall frågor besvaras vid eneller tvä frågestunder varje Fråga bör besvaras vid den frågestund som infallernärmast från det att frågan lämnades till kammarkansliet. När fråga besvaras, får det första anförandet från varjetalare räcka längst , det andra längst och varjeföljande anförande längst en minut. Bestämmelserna i 2-12 §§ gäller val som ankommer påkammaren. Bestämmelserna i 2 § första stycket, 6 §, 810 §§ och 12 § andrastycket skall tillämpas endast i den mån ej föreskriver annat. Utöver de val som kammarenförrättar enligt regeringsformen och riksdagsordningen skall den företaga valtill 1. riksgäldsfullmäktige, 2. styrelsen förriksdagsbiblioteket, Nordiska rådetssvenska delegation, 5. styrelsen förStiftelsen . Kammaren skall också utse aderton ledamöter avriksdagen, vilka får deltaga i bolagsstämmor med . beredes av en inom utsedd valberedning. Valberedningen utses vid första sammanträdet med kammarenunder valperiod för tiden till valperiodens slut. Varje partigrupp,vilken motsvarar parti som vid valet till har fått minst fyra procentav rösterna i hela riket, skall besätta en plats. Därutöver fördelas tioplatser proportionellt mellan samma partigrupper. Ledamöterna tillsattes medtillämpning av det förfarande som angives i 12 § första .stycket. Talmannen fastställer för varjepartigrupp det antal ledamöter, som partigruppen skall tillsätta ivalberedningen. Därvid skall han vid den proportionella fördelningen tillämpaden beräkningsgrund som angives i 4 § andra stycket. Valberedningen bereder alla val somförrättas av kammaren utom val av riksföreståndare, vice riksföreståndare,person som skall inträda som tillfällig riksföreståndare, talman, vice talmän,kammarsekreterare samt ombudsmän och deras ställföreträdare. Omberedning av val av ombudsmän och ställföreträdare föreskrives itilläggsbestämmelse 8,10.2, Valberedningen håller på kallelseav talmannen sitt första sammanträde som den utses. Däreftersammanträder beredningen på kallelse av ordföranden. Bestämmelserna i 4 kap. 12 § samt tilläggsbestämmelserna4.11.1 andra stycket och 4.11.24 äger motsvarande tillämpning på valberedningen. Framlägges vid val som avser tvåeller flera personer en gemensam lista, som upptager namn på så många personersom valet avser, och har listan godkänts av alla i valberedningens sammanträdedeltagande ledamöter eller av alla utom en, skall talmannen ställa propositionpå godkännande av listan och förklara de på denna upptagna personerna valda.Val med slutna sedlar skall dock förrättas, om det begäres av minst så mångariksdagsledamöter, som motsvarar det tal vilket erhålles, om samtligaröstberättigade ledamöters antal delas med antalet av de personer valet avser,ökat med ett. Detta val skall äga rum vid ett följande sammanträde. Följer av sårskild bestämmelse att innehavare av visstuppdrag skall väljas för sig, skall valet förrättas med acklamation. Om ledamotbegär det, skall valet dock förrättas med slutna sedlar. Föreligger enhälligtförslag från valberedningen, skall i sådant fall valet äga rum först vid ettföljande sammanträde. förrättas med slutna sedlar, omej annat följer av 3 § eller annan huvudbestämmelse i riksdagsordningen. Skalltvå eller flera personer utses genom val med slutna sedlar, fördelas platsernaproportionellt mellan partier. Med parti avses därvid varje grupp avriksdagsledamöter som vid valet uppträder under särskild beteckning. Platserna fördelas mellan partier genom att de en efter entilldelas det parti som för vae gång visar det största jämförelsetalet.Jämförelsetalet är lika med partiets röstetal, så länge ingen plats hartilldelats partiet, och erhålles därefter genom att partiets röstetal delas meddet tal som motsvarar antalet platser som redan har tilldelats partiet, ökatmed ett. Vid lika jämförelsetal skiljes genom lottning. Tilläggsbestäm m elser 7,4.1 Valsedlarna skall vara lika tillstorlek, material och färg. Valsedel skall vara enkel, sluten och omärkt. Den fårinnehålla uppgift om det val för vilket den gäller. Valsedel är ogiltig om den är försedd med kännetecken somuppenbarligen har blivit anbragt på valsedeln med avsikt eller, om den saknargiltigt kandidatnamn. Har ledamot i ett val lämnat mer än en valsedel, ärvalsedlarna ogiltiga. Har sedlarna samma innehåll, skall dock en valsedelbetraktas som giltig vid sammanräkningen. Namn på valsedel skall anses obefintligt om kandidaten ejär valbar, namnet är överstruket eller det ej framgår klart vem som avses. 7,4,2 Vid proportionellt val användesvalsedlar, på vilka före namnen har satts ut partibeteckning (partinamn ellerannan beteckning i ord för viss grupp av riksdagsledamöter eller för vissmeningsriktning). Namnen föres upp i en följd under varandra. Valsedel är ogiltig om den saknar partibeteckning ellerupptager mer än en partibeteckning. Namn på valsedel skall anses obefintligt, om ordningenmellan namnet och. annat namn ej framgår klart. De platser som har tilldelats ett parti besattes så attpartiets första plats tillerkännes den vars namn står främst i ordningen inompartiet, partiets andra plats den som bär det andra namnet i ordningen och såvidare enligt samma grund. När ordningen mellan namn på ett partis valsedlarskall bestämmas, äger 14 kap, 6 § vallagen (1972:620) motsvarande tillämpning. Vid val av en person med slutnasedlar får valsedel ej upptaga partibeteckning. Innehåller valsedel två ellerflera kandidatnamn, är den ogiltig. Vid likaröstetal skiljes genom lottning. Vid val med slutna sedlar anmodartalmannen fem ledaniöter att taga plats vid talmansbordet. Av dessa skall trebiträda när valsedlarna öppnas och granskas och två föra anteckningar övervalet. Upprop verkställes i samma ordning som enligttilläggsbestämmelse 5.5.2, När ledamot ropas upp, skall han gå fram tilltalmansbordet och lämna sin valsedel till talmannen. Sedansamtliga godkända valsedlar har lästs upp av talmannen och antecknats av kammarsekreteraren och de tvåledamöterna, jämföres anteckningarna över valet. Talmannenmeddelar resultatet av valet, så snart detta har fastställts. Skall två eller flera val medslutna sedlar förrättas, får talmannen, såvida ledamot icke yrkar annat, bestämmaatt valsedlarna skall avlämnas i samtliga val, innan sammanräkning företages inågot av valen. Val med slutna sedlar får överklagas hos valprövningsnämnd. Valet skall gälla utan hinderav att det har överklagats. 7,5,1 Besvär över val som sägs i 5 §ställes till valprövningsnämnden. Besvärshandlingen skall ges in tillkammarkansliet från den dag då resultatet av valet meddelades ikammaren. Så snart besvärstiden har gått ut, skall talmannen vid sammanträdemed kammaren tillkännagiva samtliga besvär som har anförts. Talmannen skallhärvid angiva inom vilken förklaring över besvären skall hakommit in till valprövningsnämnden. När förklaringstiden har gått ut skalltalmannen genast sända besvärshandlingarna till valprövningsnämnden. Talmannenbör däriämte skyndsamt inkomma till valprövningsnämnden med yttrande överbesvären, Har vid valet föreskrift i 4 §eller i tilläggsbestämmelserna 7.4,1-5 blivit åsidosatt och är det ejosannolikt att felet har inverkat på valutgången, skall valprövningsnämndenundanröja valet och förordna om omval. Kan felet avhjälpas genom förnyadsammanräkning eller annan sådan mindre ingripande åtgärd, skallvalprövningsnämnden dock i stället uppdraga åt talmannen att vidtagaerforderlig rättelse. Valsedlar och annat valniaterial skall förvaras under betryggande säkerhet till dess attvalet har vunnit laga kraft. , som enligt vad som är särskiltföreskrivet avser tid motsvarande valperiod, skall förrättas snarastefter valperiodens början och gälla till dess att förrättar nytt valunder nästa valperiod. Har ny ledamot tagit plats iriksdagen med anledning av att utgången av val till har blivit ändradefter överklagande, skall val som har förrättat undervalperioden göras om, såvida det begäres av minst tio riksdagsledamöter. Skall två eller flera väljas, utsestillika suppleanter till minst samma antal som de ordinarie ledamöterna. Vadsom är föreskrivet om dessa äger motsvarande tillämpning i fråga omsuppleanterna. Sedan har förrättat valtill organ och därvid utsett suppleanter med stöd av 8 §, kan den besluta attöka antalet suppleanter i organet. Suppleantval som föranledes härav skallförrättas så snart det kan ske. Är av vald ledamot i ettorgan frånvarande, intages hans plats, om det kan ske, av suppleant som hörtill samma partigrupp. 1 övrigt gäller att suppleanterna har företräde i denordning i vilken de har valts eller, om valet har förrättats med gemensamlista, i den ordning i vilken de har förts upp på listan. Ledamot eller suppleant som harfått plats från två eller flera grupper anses vald för den grupp, från vilkenplats först har tilldelats honom. Är till ett uppdrag endast denvalbar som tillhör och lämnar den valde eller utses hantill talman eller till statsråd, skall han avgå från uppdraget. Den som har utsetts till uppdraggenom val av får ej undandraga sig uppdraget utan att riksdagenmedgiver det, Lämnar den som har valts till ettorgan sitt uppdrag och avsåg det val genom vilket uppdraget tillsattesvid mandatperiodens början två eller flera personer, skall den partigrupp ellerde partigrupper, som han var vald för, till talmannen anmäla en efterträdare.Talmannen förklarar den anmälde vald. Göres ej sådan anmälan eller anmäles merän en person, utser talmannen efterträdare. Är i annat fall än som avses i första stycket plats ledigi förtid, anställes kompletteringsval för den återstående tiden med tillämpningav vad som gäller i allmänhet. Organ, vars ledamöter helt ellerdelvis utses av kammaren, väljer inom sig ordförande och en eller flera viceordförande, om ej annat är föreskrivet. Val inom organ, som sägs i 13 §,förrättas med acklamation eller, om ledamot begär det, med slutna sedlar. Valsedlarna skall vara lika tillstorlek, material och färg. Valsedel skall vara enkel, sluten och omärkt. Vidlika röstetal skiljes genom lottning. 8 kap. VISSA BEFATTNINGSHAVARE OCH ORGAN Val av talman samt av förste, andreoch tredje vice talman förrättas vid första sammanträdet med kammaren underriksdagens valperiod och gäller till valperiodens slut. Talmännen väljes varför sig i nu nämnd ordning. Förrättas valet med slutna sedlar, är den vald som får merän hälften av de avgivna rösterna. Uppnås icke sådan röstövervikt, förrättasnytt val. Får ej heller då någon mer än hälften av de avgivna rösterna,förrättas ett tredje val mellan de två som vid den andra omröstningen uppnåddede 5 1974.4 saml. Vid tredje omröstningen är den vald somfår de flesta rösterna. utser genom särskilt valen ersättare för ordföranden i valprövningsnämnd. Vad som i 3 kap.11 § regeringsformen föreskrives om ordföranden äger motsvarande tillämpning påersättaren. Vid val med slutna sedlar av ordföranden eller hans ersättare tillämpasdet förfarande som angives i 1 § andra stycket. Vid val med slutna sedlar avriksföreståndare, vice riksföreståndare eller person som skall kunna inträdasom tillfällig riksföreståndare tillämpas det förfarande som angives i 1 §andra stycket. Valet gäller till dess beslutar annat. lönedelegation består avsjutton ledamöter, vilka väljer för valperiod. Lönedelegationen sammanträder inomstängda dörrar. Om särskilda skäl föreligger, får delegationen medgiva att ävenannan är närvarande än ledamot, suppleant, tjänsteman hos delegationen och denmed vilken delegationen skall rådpläga i förhandlingsfrågor. Vad som föreskrives i 4 kap, 11 § och 14 § första stycketäger motsvarande tillämpning på delegationen. Ledamot som har förklarat sig ejinstämma i delegationens beslut kan reservera sig. Innan avtal i förhandlingsfråga har träffats ellerförhandling annars har slutförts eller förslag som avses i 9 kap. 1 1 §regeringsformen har framlagts för delegationen, får ledamot, suppleant ellertjänsteman ej utan delegationens tillstånd yppa vad som har förekommit vidsakens behandling i delegationen. 1 förhandlingsfrågor rörandeanställningsvillkor för arbetstagare hos och dess myndigheteröverlägger lönedelegationen med talmannen eller med annan ledamot avriksdagens förvaltningsstyrelse som styrelsen förordnar. Tilläggsbestämmelserna 4.11.1-4 äger motsvarande tillämpning på lönedelegationen. Lönedelegationen skall före den I 5januari lämna redogörelse för sin verksamhet underföregående år. Vid redogörelsen fogas avtal och andra handlingar som harunderställts delegationen för godkännande. Ledamot, suppleant eller tjänstemanskall första gången han är närvarande vid sammanträde med delegationen avgivaförsäkran om att han skall iakttaga tystnadsplikten. Lönedelegationen förordnar sekreterare åt sig, Val av fullmäktige i avser riksdagensvalperiod. Fullmäktige väljer inom sig en chef för samt inom ellerutom sig en vice chef för . Är denne icke själv fullmäktig, skall hanvara särskild suppleant för riksbankschefen i fullmäktige och som sådan haföreträde till tjänstgöring framför övriga suppleanter. Val av ledamöter i utrikesnämnden avser riksdagensvalperiod. För talmannen är vice talman suppleant i utrikesnämnden. Antaletvalda suppleanter skall vara nio, sammanträder inomstängda dörrar. Statsministern får medgiva att även annan än ledamot,suppleant, statsråd och tjänsteman är närvarande. Tilläggsbestämmelserna 4,1 1.4 och8.5.4 äger motsvarande tillämpning på utrikesnämnden. Sekreterare hos nämndenförordnas av regeringen. Suppleant i utrikesnämnden skallalltid underrättas om nämndens sammanträden. För ändamål som avses i 13 kap. 2 §regeringsformen sammanträder utrikesnämndens ledamöter på kallelse av talmanneneller, vid förfall för honom, vice talman, ävensom på kallelse av två avnämndens övriga ledamöter. Förhandlingarna ledes av talmannen, av vice talmaneller, om ingen av dem är tillstädes, av den av de närvarande ledamöterna somhar varit ledamot av längst tid. Om två eller flera har tillhörtriksdagen , har den äldste av dem företräde. omröstning tillbeslut rösterna lika delade, gäller den mening som ordföranden biträder. Val av ombudsman gäller för tidenfrån valet till dess nytt val har förrättats under fjärde året därefter. Påhemställan av det utskott som granskar berättelse över ombudsmans verksamhetkan dock entlediga ombudsman som ej åtnjuter riksdagensförtroende. Vid val med slutna sedlar av ombudsman tillämpas förfarandet i 1 §andra stycket. Avgår ombudsman , skall väljaefterträdare för ny fyraårsperiod. väljer en eller flera personer att tjänstgöra iombudsmans ställe. Bestämmelserna i första och andra styckena om ombudsman ägermotsvarande tillämpning på ställföreträdare, utser inom20 dagar från det att utskottet har blivit tillsatt en delegation,JO-delegationen, bestående av sex ledamöter i utskottet, för att då riksdagensombudsman påkallar det samråda med ombudsman om arbetsordningen eller i andrafrågor av organisatorisk art. Val av ombudsman ochställföreträdare beredes av JO-delegationen, som därvid samråder med de avpartigrupperna utsedda ledamöterna i talmanskonferensen. revisorer skall vara tolv. De väljes förriksdagens valperiod. väljer bland revisorerna en ordförande och eneller flera vice ordförande. Ordföranden och varje vice ordförande väljes försig. krigsdelegation bestårav talmannen som ordförande och av femtio andra ledamöter, vilka riksdagenväljer för valperiod. Riksdagsledamot är behörig att vara ledamot ikrigsdelegationen utan hinder av att han tillhör regeringen. Suppleanterskall icke utses till krigsdelegationen. Får ledamot varaktigt förfall när delegationen har trätt iriksdagens ställe, utses annan riksdagsledamot till ersättare i den ordning somär angiven i 7 kap. 12 § första stycket. Det åligger krigsdelegationensordförande och vice ordförande att förbereda delegationens verksamhet för denhändelse delegationen skulle träda i ställe. Bestämmelserna i 4 kap. 12 § samttilläggsbestämmelserna 4.11.1 andra stycket och 4.11,2 och 4 äger motsvarandetillämpning på krigsdelegationen under tid då delegationen ej är i riksdagensställe. kan meddela närmare bestämmelser för riksdagensorgan. BESTÄMMELSER OM PERSONAL OCH FÖRVALTNING Kammaren utser enkammarsekreterare. Val av kammarsekreterare äger rum vid början av riksmötetnärmast efter ordinarie val till och gäller för tiden till dess nyttval av kammarsekreterare förrättas. Kammarsekreteraren låter föra protokollet vid sammanträdemed kammaren. Han expedierar beslut och biträder i övrigt talmanneni riksdagsarbetet. 6 1974.4 saml. KU 1974:8 _ 70 Vid val med slutna sedlar avkammarsekreterare tillämpas det förfarande som angives i 8 kap. 1 § andrastycket, och är sekreterare i krigsdelegationen. Han för protokoll vidsammanträde med talmanskonferensen. Utskotten biträdes av sekreterare.Huvudsekreteraren hos utskott skall vara svensk medborgare. Styrelsen består av talmannen somordförande och åtta andra ledamöter, vilka väljer inom sig förriksdagens valperiod. förvaltningskontorskall, såvitt gäller och myndigheter, i den omfattningriksdagen bestämmer 1. handläggafrågor angående förhandlingar om anställnings- och arbetsvillkor förarbetstagare samt andra personalfrågor, 2. meddelagemensamma förvaltningsbestämmelser,