bet · FX01TU2 · 1974-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande i anledning av propositionen 1974: 1 i vad avser utgifterna påkapitalbudgeten för /75 inom konununikationsdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. 1.Investeringsplan för kommunikationsverken m. m. Kungl. Maj:t har ipropositionen 1974:1 bilaga 8 (kommunkationsdepartementet, s. 178 182) lämnaten sammanfattande redogörelse för kommunikationsverkens investeringar,avseende postverkets, , statens järnvägars och luftfartsverketsfonder, statens vägverks förrådsfond och fond samt fonden förSödertälje kanalverk. Den för /75 förordadeinvesteringsverksamheten framgår av följande sammanställning. Som jämförelsehar i denna även upptagits beloppen för den beräknadeförbrukningen under /74. Avsammanställningen framgår även beräkningen av de för investeringarnasgenomförande erforderliga beloppen. Siffrorna anges i milj. kr. : 1974/75 175,3' Varav128,2 milj. kr. på tilläggsstat 70 milj. kr. på tilläggsstat 2 milj. kr. 1 1974.15 saml. I motionen 1974: 1410 av herrar i () och Kom-stedt (m) hemställs att beslutar att anslagsramen förkommunikationsdepartementets kapitalbudget minskas med 153 milj. kr. i förhållandetill Kungl. Enligt den av riksdag ursprungligengodkända planen för investeringarna inom kommunikationsverkens fonderberäknades den totala medelsförbrukningen exkl. anslaget till rundradioanläggningarå fond under innevarande budgetår uppgå till 1 361,6 milj. kr. i statsverkspropositionen lämnad redogörelse framgår att genom skildabeslut av Kungl. Maj:t och i vissa fall efter medelsanvisning påtilläggsstat betydande höjningar av ramarna för de olika verken sedermeramedgivits. Som följd härav beräknas nu den totala investeringsomslutningen församtliga fonder under /74 uppgå till 1 645 milj. kr. Någonytterligare medelsanvisning från sida för att den sålundaförutsatta medelsförbrukningen skall kunna uppnås är med hänsyn till befintligamedelsreservationer ej erforderlig. I sina framställningar om anslag för nästa budgetårhar verksstyrelserna räknat med en medelsförbrukning om sammanlagt 1 666,1milj. Departementschefen har emellertid vid en avvägning från olika synpunkterfunnit medelsförbrukningen böra begränsas till 1 540,4 milj. kr. Detta innebären ökning med 178,8 milj. kr. jämfört med beräkningarna i 1973 årsstatsverksproposition av medelsförbrukningen för motsvarande ändamål underinnevarande budgetår. Tillnärmare belysning av de framlagda förslagen har departementschefen istatsrådsprotokollets inledande översikt lämnat en sammanfattande redogörelseför investeringsbehoven inom de olika verken samt i korthet berörtinvesteringarnas inriktning för nästa budgetår. Tillfrågan om investeringsverksamhetens omslutning för de skilda verken under nästabudgetår samt storleken av de anslag som erfordras för dennas genomförande återkommerutskottet under resp. punkter i det följande. I samband därmed kommer utskottetäven att redovisa sitt ställningstagande till vissa motionsledes väckta frågor. Beträffande det i motionen 1974: 1410 framställdayrkandet om en minskning i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag medsammanlagt 153 milj. kr. av medelsanvisningen under här ifrågavarande fonderfår utskottet anföra följande. Såsomav propositionen framgår och av motionärerna jämväl framhållits har anslagenför nästa budgetår under dessa fonder beräknats så, att de jämte förutseddabehållningar vid budgetårets ingång skall motsvaraden föreslagna medelsförbrukningen och därutöver ge en marginal om ca 10procent. En sådan marginal finner motionärerna onödig och från budgettekniskasynpunkter olämplig samt hemställer därför om förenämnda minskning av den avdepartementschefen föreslagna medelsanvisningen. Utskottetvill i anledning härav erinra om att den nuvarande anslagsmetodiken på dettaområde i princip beslöts redan vid riksdag och sedan tillämpats fr. o.m. Den innebär i princip att de olika investeringsanslagenunder varje fond sammanförs till ett kollektivanslag. Inom varjekollektivanslag skall den förut nämnda marginalen beräknas för att möjliggöraen av konjunkturmässiga eller eljest särskilda skäl påkallad höjning avmedelsförbrukningen under löpande budgetår. Metodiken innebär avsevärdafördelar från anslagstekniska synpunkter och syftar främst till att för deberörda verkens del skapa ökad frihet i investeringshänseende inom de ramar förmedelsförbrukningen som av Kungl. Trafikutskottetkan för sin del inte finna skäl föreligga att frångå de av tidigaregodtagna principerna för budgettekniken på detta område. De hittillsvarandeerfarenheterna av systemets tillämpning har f. ö. enligt utskottetsuppfattning varit enbart gynnsamma. De ramhöjningar som enligt det föregåendeav Kungl. Maj:t beslutats för innevarande budgetår har ej heller föranlettnågon erinran från utskottets sida. Medhänsyn till det anförda och då anslagsmarginalen ej synes böra minskas ienlighet med motionärernas förslag avstyrks motionen i fråga. att med avslag å motionen 1974: 1410 somsin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört beträffandeinvesteringsplan för kommunikationsverken m. m. Ma):t har (s. 183194) föreslagit riksdagenatt till Posthus m. m. för /75 anvisa ett investeringsanslag av71 . I motionen 1974: 43 av m. fl. (vpk)hemställs att uttalar sig för att den inledda omorganisationen inom postverketav landsbygdens postanordningar avbryts och att nytt förslag an- gåendepostservicen på landsbygden skyndsamt utarbetas med målsättning att förhindraytterligare försämring av denna service samt att föreläggs fråganför ställningstagande. I motionen 1974: 801 av m. fl. (c)föreslås uttala att postverket åläggs den allra största försiktighetvid förändringar av nuvarande ortnamn som postadresser och att i förekommandefall tidigt samråd eftersträvas inte bara med kommunala myndigheter utan ävenmed den direkt berörda allmänheten. I motionen 1974: 803 av () och herrNilsson i (c) hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtteuttala att den s. k. postställereformen inte genomförs förrän dess regionalpolitiskaoch sociala konsekvenser prövats och att därvid stor vikt skall läggas vidberörd kommuns mening. I motionen 1974: 1435 av () och fruFredgardh (c) hemställs att uttalar sig för åtgärder i syfte att ienlighet med den regionalpolitiska målsättningen bevara en god post- ochsamhällsservice i glesbygden. Ramen för postverkets investeringar underinnevarande budgetår har av Kungl. Maj:t höjts till 46,6 milj. kr. för attmöjliggöra tidigare-läggning av byggstart för postterminaler i ochLinköping. Efter anslag på tilläggsstat I har ramen ytterligare höjts med dels6,7 milj. kr. för att möjliggöra tidigareläggning av byggstart för postterminaleri och , dels 121,2 milj. kr. som ställts till postverketsförfogande för att möjliggöra i princip oförändrat risktäckande kapital iPostbanken inför bildandet av . Investeringsramen för innevarandebudgetår uppgår därmed f. n. till 174,5 milj. kr. I sin framställning om anslag för nästa budgetårhar postverket räknat med en medelsförbrukning av 75,7 milj. kr.Departementschefen har ansett förbrukningen böra begränsas till 66,2 milj. kr.,vilket under de i statsrådsprotokollet angivna förutsättningarna kräver enmedelsanvisning om 71,8 milj. kr. Den sålunda föreslagna medelsförbrukningenavser bl. a. inköp av tomterna 7 och 8 i kvarteret i samtfortsatt utbyggnad av det nya i () och avpostterminalerna i , , och . Vidare ingår härivissa medel för anskaffning av bilar och för diligensrörelsen. Utskottethar för sin del funnit sig kunna godta den förordade ramen för postverketsmedelsförbrukning under nästa budgetår. Den föreslagna fördelningen avinvesteringarna på skilda utgiftsändamål tillstyrks också liksomanslagsberäkningen. I motionen 1974: 43 har yrkats att riksdagenuttalar sig för att den inledda omorganisationen inom postverket avlandsbygdens postanordningar avbryts och att nytt förslag angåendepostservicen på landsbygden skyndsamt utarbetas med målsättning att förhindraytterligare försämring av denna service samt att föreläggs fråganför ställningstagande. Vidare yrkas i motionen 1974: 803 att måtteuttala att den s. k. postställereformen inte genomförs förrän dessregionalpolitiska och sociala konsekvenser prövats och att därvid stor viktläggs vid berörd kommuns mening. Av i princip samma innebörd är yrkandet imotionen 1974: 1435 att uttalar sig för åtgärder i syfte att ienlighet med den regionalpolitiska målsättningen bevara en god post- ochsamhällsservice i glesbygden. Utskottet får i anledning av dessa motioneranföra följande. Isamband med beslut om ändrad organisation av postverket (prop. 1964:141, SU 1964: 136, rskr 1964: 295) underströks att verket är ett allmännyttigtföretag och att härav följer en skyldighet i princip att bl. a. genom ett överhela landet utbrett nät av postanordningar erbjuda erforderlig postal servicesamt att uppehålla denna service också i områden i vilka rörelsen inte ärbärkraftig. framhölls att det är angeläget att verket söker utveckla,anpassa och differentiera servicen på ett sådant sätt och i sådana former attden tillgodoser näringslivets och allmänhetens önskemål och dessutom på ettnaturligt sätt kan inpassas i verkets organisations- och arbetsmönster.. Enomfattande verksamhet har pågått inom verket i syfte att enligtdessa riktlinjer förbättra och rationalisera dess service gentemot allmänhetenbl. a. genom en successiv utveckling och moto-risering av lantbrevbäringen.Inte minst för skärgårdarnas och glesbygdernas befolkning har omfattandeåtgärder i nämnda syfte vidta-, gits. Deförsök med utökad service genom lantbrevbärare som tidigare påbörjats harockså, enligt uppgift i årets statsverksproposition, ytterligare utvidgats.Försöken omfattar sålunda numera bl. a. hemsändning av varor,boklåneförmediing och hembesök hos sjuka och pensionärer. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om innehållet i ett av kommunikationsministernden lämnat interpellationssvar. Härav framgår bl. a. attutökningen av lantbrevbäringen ibland medför att mindre postanstalter bliröverflödiga och kan dras in. I andra fall har kanske den berörda orten så storthushållsunderlag att postverket anser att en postanstalt bör finnas kvar. Dennaomorganiseras då till en filial till den större postanstalt varifrånbrevbäringen går ut. Utvecklingenav servicen på landsbygden sker, enligt interpellationssvaret, efterlångsiktsplaner som postverket gör upp efter hörande av bl. a, länsstyrelseroch kommuner. Planeringen är i regel på 1015 års sikt.Att man planerar på så lång sikt beror bl. a. på omsorgen om personalen. Åtgärder,som kan innebära minskat personalbehov, genomförs i princip först då så kanske utan att någon behöver friställas, t. ex. i samband med pensionsavgång. Postverkethar vidare , enligt vad kommunikationsministern anförde, tillämpaten praxis som innebär att man inför en planerad omorganisation har lämnatvederbörande kommun en detaljerad redogörelse för omorganisationen. Postverkethar därvid också förklarat sig berett att ställa upp dels vid sammanträden ikommunstyrelse eller fullmäktige för att lämna ytterligare upplysningar ochbesvara frågor, dels om kommunen så önskar vid informationsmöten med allmänheten.Samtidigt som postverket har skrivit till kommunen har man tillställtlokalpressen en redogörelse över den planerade omorganisationen. Sedan besluthar fattats i ärendet har en skriftlig redogörelse skickats till de berördakunderna. Inomvissa distrikt har postverket tillämpat ett nytt system. Inför enplanerad omorganisation har verket iordningställt en särskildinformationsbroschyr i vilken man har lämnat en detaljerad redogörelse föromorganisationen. Informationen har skickats till samtliga berörda kunderantingen före eller med att information har skickats tillvederbörande kommun. Kunderna har informerats om att eventuellasynpunkter på omorganisationen kan framföras antingen skriftligt tillvederbörande postkontor eller muntligt per telefon. Först efter det attallmänheten på detta sätt har fått tillfälle att framföra sina synpunkter harbeslut fattats i ärendet. Ändringav postadress sker - alltjämt enligt kommunikationsministern dels i samband med att en postanstalt dras in,dels i samband med sammanföringen av lantbrevbäringen till störrepostanstalter. har antalet adressenheter minskatfrån ca 3 000 tUl ca 1 600. När det gäller de ändringar av postadress som skettunder gångna år har dessa i stor utsträckning genomförts i samförstånd med bådekommuner och kunder. Det har nämligen ofta uppfattats som positivt att få detegna kommunnamnet eller namnet på kommunens huvudort i postadressen för bådeföretag och enskilda. Utskottethar för egen del tidigare (: 2) framhållit att det anser sig kunna utgåfrån att behovet ur allmänt regionala, näringsgeografiska och servicemässigasynpunkter av bibehållande av mindre postanstalter i förekommande fallskäligen beaktas. Under erinran härom vill utskottet vidare framhålla att det ilikhet med motionärerna finner det angeläget att försämringar av postverketsservice inom - landsbygds- ochglesbygdsområden inte sker. De organisationsförändringar som aktualiserasunder det fortsatta rationaliseringsarbetet på detta område bör därför görasmed beaktande härav och bör ske i samförstånd med vederbörande koihmunalamyndigheter. Någon särskild åtgärd från sida finnerutskottet under hänvisning till det anförda - f. n. ej erforderlig ochavstyrker därför motionerna. Deav utskottet i det föregående relaterade uttalandena torde även i alltväsentligt tillgodose syftet med yrkandet i motionen 1974: 801 att postverketåläggs den allra största försiktighet vid förändringar av nuvarande ortnamnsom postadresser och att i förekommande fall tidigt samråd eftersträvas intebara med kommunala myndigheter utan även med den direkt berörda allmänheten.Utskottet vill i anslutning härtill understryka kommunikationsministerns iannat sammanhang (frågesvar ) gjorda uttalande att postverketbör iaktta försiktighet vid ändring av de nuvarande ortnamnen som postadresser.Den något minskade effektivitet detta kan innebära för postverkets del får uppvägasav de fördelar som människorna har av att få behålla namn som anknyter tillderas bygd. Utskottet,som inte heller i detta fall finner någon särskild åtgärd från sidaerforderlig, avstyrker alltså motionen i fråga. 1. till Posthus m.m. /75 anvisar ett Lnveste-ringsanslag av , 2. avslår motionerna 1974: 43,1974: 803 och 1974: 1435, 3. avslår motionen 1974: 801. Maj:t har (s. 195209) föreslagit riksdagenatt till Teleanläggningar m. m. för /75 anvisa ettinvesteringsanslag av . I motionen 1974: 85 av herrar i (c) och i Skärstad (c) hemställs att hos Kungl. Maj:tanhåller att den som är döv befrias från inträdesavgift och grundavgift förtelefon. Maj:t medgett ramhöjningar för i första hand tidigareläggning avbyggstart för nya telefonstationer och arbetsenheter är den nu gällande ramen815 milj. kr. Den av verket för nästa budgetår föreslagnamedelsförbrukningen av 800 milj. kr. har av departementschefen ansetts börabegränsas till Med ianspråktagande av tillgängliga reservationsmedel samt under de istatsrådsprotokollet i övrigt angivna förutsättningarna krävs härför enmedelsanvisning av 833,8 milj. kr. Denav departementschefen föreslagna investeringsramen möjliggör bl. a.igångsättning av ny- och tillbyggnad av ett antal telefonstations-byggnader.Vidare planeras igångsättning av ett antal arbetscentraler och ytterligarearbeten i vissa förrådsanläggningar. Den utbyggnad av telenätet som erfordrasför att förbättra service gentemot allmänheten kan vidarefortsättas, varjämte ett provnät för separat datatrafik kan tas i drift. Utskottethar vid sin prövning av förslagen funnit sig kunna godta den förordade ramenför medelsförbrukningen under fond. Den förutsedda fördelningen påskilda investeringsändamål samt anslagsberäkningen har inte gett utskottetanledning till erinran liksom ej heller vad departementschefen i sammanhanget iövrigt anfört. I motionen 1974: 85 har yrkats att hosKungl. Maj:t anhåller att den som är döv befrias från inträdesavgift ochgrundavgift för telefon. Utskottetvill i anledning härav erinra om att inte bara detta område berörs av de extrakostnader som är förenade med de handikappades situation. I den mån bidrag tillkostnader av ifrågavarande slag skall utgå synes bidragsgivningen böra ske inomramen för de åtgärder som samhället eljest vidtager för att stödja dehandikappade. Det torde vidare kunna förutsättas att handikapputredningen isitt fortsatta arbete rörande åtgärder för att bryta de handikappades isoleringäven kommer att ta upp frågor av det slag som aktualiseras i motionen. Underhänvisning härtill och då enligt utskottets uppfattning en finansiering avbidrag av detta slag i vart fall inte bör ske via affärsverkens taxor avstyrksmotionen i fråga. 1. till Teleanläggningar m. m. /75 anvisar ett investeringsanslag av , 2. avslår motionen 1974: 85. 4.Statens järnvägars anslagsbehov. Maj:t har (s. 210234) föreslagitriksdagen att till Järnvägar m. m. för /75 anvisa ettinvesteringsanslag av . I motionen 1974: 120 av i m.fl. (s) hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om att förhandlingarupptages med norska myndigheter om den tunga trafikens problem över Svinesundoch därvid beaktar de synpunkter som i motionen framhållits om förverkligandetav en järnvägsbro över och sammanbindning av med detnorska järnvägsnätet. I motionen 1974: 174 av fru tredje vice talmannenNettelbrandt m. fl. (fp) hemställs att ger Kungl. Maj:t i uppdrag attverka för en internationell överenskommelse om även förpensionärer och att återkomma till med förslag. I motionen 1974; 313 av m. fl. (fp)hemställs, såvitt nu är i fråga (punkten 2), att till Järnvägar m. m.för /75 anvisar ett investeringsanslag av ,innebärande en ökning i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med 50 000 000kr. att användas för ytterligare investeringar i fasta anläggningar och rullandemateriel. I motionen 1974: 482 av m. fl. (fp)hemställs att uttalar att det ankommer på SJ och övriga järnvägsföretagatt ombesörja uppsättningen av behövliga stängsel utmed järnvägsspåren tillskydd för barn och andra som bor och vistas i närheten av järnvägsspåren. I motionen 1974: 488 av m. fl. (c)hemställs att till Järnvägar m. m. för /75 anvisar ettinvesteringsanslag av . I motionen 1974: 781 av m. (vpk) föreslås att i enlighet med vad i motionen uttalas beträffandeanslaget till rullande materiel för SJ beslutar höja investeringsramen förJärnvägar m. m. med 28,9 milj. kr. till 451,7 milj. kr. I motionen 1974: 797 av () och fruAndré (c) hemställs att hos Kungl. Maj:t uttalar sig för fria resorpå SJ för elever, inskrivna vid de statliga specialskolorna för handikappade. Genom olika beslut av Kungl. Maj:t har ramen förSJ:s investeringar under innevarande år höjts med dels 14,5 milj. kr. förombyggnad av rullande materiel vid , dels 5,1 milj. kr. förtidi-garelagda byggnads- och anläggningsarbeten som begärts av arbetsmarknadsstyrelsen.Efter anslag på tilläggsstat I har ramen höjts med ytterligare 75 milj. kr.för att möjliggöra för SJ att tidigarelägga investe- ringari rullande materiel och fasta anläggningar. Investeringsramen för innevarandebudgetår uppgår därmed till 444,9 milj. kr. Den av för /75föreslagna medelsförbrukningen av 445 milj. kr. har av departementschefenansetts böra begränsas till 392,3 milj. kr. Med ianspråktagande av tillgängligareservationsmedel samt under de i statsrådsprotokollet i övrigt angivna förutsättningarnakrävs härför en medelsanvisning av 422,8 milj. kr. Detav departementschefen förordade investeringsprogrammet syftar bl. a. till ökadanskaffning och ombyggnad av rullande materiel och till kapacitetshöj andeåtgärder i övrigt, såsom fortlöpande utbyggnadsarbeten på bangårdar samt fortsattaförstärknings- och ombyggnadsarbeten på banan m. m. I detta sammanhang nämnsatt i investeringsramen inräknats utrymme för vad som under nästa budgetår kankomma att krävas av statliga medel för anläggande av en pendeltågsstation vidFlemings-berg i . I fråga om investeringsarbetena för i övrigt uppges att samtliga avtalade arbeten beräknas blifärdigställda under /75. .Bland de mera betydanderationaliseringsåtgärderna nämns en fortsatt utbyggnad av fjärrblockeringen,automatiserad kontroll av vagnparkens funktionsduglighet, mekanisering avterminalarbetet och införande av linje- och växlingsradio. Investeringsramenbedöms i övrigt möjliggöra fortsatta insatser i påbörjade och tidigare anmäldaprojekt, såsom den nya verkstaden i , samt fortlöpande upprustning avpersonal- och arbetslokaler och åtgärder av betydelse för den yttremiljövården. förordade medelsförbrukningen ingår även investeringar för 17,5 milj. kr. ijärnvägslinjer tillhörande det ersättningsberättigade nätet samt vissa medelför investeringar i försvarsberedskap. Ianledning av Kungl. Maj:ts förslag har i motionen 1974: 313 yrkats attriksdagen till Järnvägar m. m. för nästa budgetår anvisar ett investeringsanslagav 472,8 milj. kr., innebärande en ökning i förhållande till Kungl. Maj:tsförslag med 50 milj. kr. att användas för ytterligare investeringar i fastaanläggningar och rullande materiel. Vidare har i motionen 1974: 488 yrkats attriksdagen under nämnda anslag för /75 anvisar ettinvesteringsanslag av 445 milj. kr. I motionen 1974: 781 åter har yrkats attanslaget för att möjliggöra en ökning av medel till rullande materiel höjsmed 28,9 milj. kr. till 451,7 milj. kr. finner det vara i hög grad angeläget att ökade medel, utöver de avKungl. Maj:t föreslagna, ställs till förfogande för investeringar i fastaanläggningar och rullande materiel inte minst med tanke på desysselsättningsskapande effekter detta skulle få i landet. Under hänvisninghärtill och på de av motionärerna anförda skälen tillstyrker utskottet därfören höjning av anslagen härför med tillhopa 30 milj. kr. Dessa medel bör iförsta hand utnyttjas för anskaffning av rul- landemateriel, varvid viss del i enlighet med motionärernas önskemål bör disponerasför anskaffning av motorvagnar. Härefter återstående medel bör utnyttjas förfasta anläggningar av den art motionärerna angivit. Den närmare fördelningenpå olika objektgrupper bör dock ankomma på Kungl. Maj:t eller efter Kungl.Maj:ts bemyndigande SJ. Imotionen 1974: 499 och i nu ej behandlade delar av motionen 1974: 313 haraktualiserats vissa frågor rörande upprustningen av såväl motorvagnsbeståndetsom annan rullande materiel samt bl. a. den mera långsiktiga planeringenhärför. Utskottet återkommer härtill vid sin behandling avmotioner rörande den statliga trafikpolitiken m. m. Maj:t i övrigt föreslagna fördelningen, av medelsförbrukningen påolika investeringsändamål har ej gett utskottet anledning till erinran ellersärskilt uttalande. Departementschefen anmäler vidare att SJ iskrivelse redovisat en översiktlig utredning angåendeostkustbanans förlängning till . I avvaktan på resultatet av pågåenderegional trafikplanering förklarar han sig inte beredd att nu ta ställningtill detta projekt. Redovisning av utredningen samt departementschefens egetställningstagande kommer därför att föreläggas . Utskottetvill i anledning av dessa uttalanden anmäla att utskottet senare under åretåterkommer till denna fråga vid sin behandling av väckta motioner i ämnet. Likaledes i anledning av väckt motion återkommerutskottet till den av departementschefen anmälda frågan omelektrifiering av bandelen BorlängeMora och tar följaktligen inte nuställning till departementschefens uttalanden härom. I motionen 1974: 120 har yrkats att hosKungl. Maj:t hemställer att förhandlingar upptas med norska myndigheter om dentunga trafikens problem över och därvid beaktar de synpunktermotionärerna framhållit om förverkligandet av en järnvägsbro över ochsammanbindning av med det norska järnvägsnätet. Frågorav detta slag bör enligt utskottets uppfattning aktualiseras inom ramen förNordiska rådets arbete. Så har också i detta fall tidigare skett och enredogörelse härför har lämnats i en till dagtecknadskrivelse från svenska delegation.