bet · FX01LU36 · 1974-12-31 00:00:00 — 14. att bemyndigar Kungl.Maj:t att föra över stat annan ordinarie domartjänst än tjänst för justitierådeller regeringsråd och ordinarie tjänst för ordförande i hyresnämnd LU 1974: 36 43 somförenas med tjänst som lagfaren ledamot i bostadsdomstolen. Närvarande:herrar (). (), ()*. (), iSödertälje (s), (), (), i (s)*, herrarOlsson i (c). (vpk), (), iStockholm (s), i (s), () och fraKarlsson (c). * Ej närvarande vid betänkandets justering. 1. beträffande fråga om avslag på propositionen(punkt 1 i hemställan) av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 30 med "Utskottet vill" och slutar på s. 34 med"och 1974: 1928" bert ha följande lydelse: Utskottetanser att den i motionen 1974: 1925 förda argumenteringen mot propositionensförslag är tungt vägande. Bostadsdomstolen skall enligt förslaget tydligenfungera som ett slags arbetsdomstol på hyresmarknaden, där överenskommelsersom träffats på riksplanet ofta över huvudet på hyresgästerna och mot derasvilja komimer att bli vägledande för de intresserepresentanter som utgördomstolens majoritet. En sådan ordning är utskottet ej berett att tillstyrka.Om parts-organisationernas representanter i hyresnämnden vid prövningen av enenskild hyrestvist fäller ett avgörande i viss riktning på grundval av engenerell förhandlingsöverenskommelse, är det knappast troligt att, om beslutetöverklagas, intresserepresentanterna i bostadsdomstolen kommer att inta enannan ståndpunkt i tvistefrågan. Det kommer därför troligen ej att gå att fåtill stånd en ändring i bostadsdomstolen av hyresnämnds avgöranden i sådanafall. I praktiken torde nämligen intresse-representanterna i såväl under- somöverinstansen vara hårt bundna i sitt agerande av ingångna förhandlingsöverenskommelsermellan partsorganisationerna på hyresmarknaden, vare sig det är fråga om riksomfattandeöverenskommelser eller blott lokala sådana. Utskottetvill slutligen peka på att trots att syftet med propositionen uttryckligen äratt uppnå en mera enhetlig rättstillämpning på bostadsmarknaden, så har maninte tagit med frågan om överprövning av ar- Som utskottet givit uttryck för iannat sammanhang (se LU 1974: 35 s. 45) är denna brist i förslaget otillfredsställandeur flera synpunkter. De nödvändiga förbättringar och förändringar som behövergöras i syfte att uppnå en enklare och enhetligare ordning för överprövning avhyrestvister finner utskottet böra kunna åstadkommas inom ramen för detnuvarande domstolsväsendet med dess inslag av lekmannainflytande. Någotsärskilt initiativ till sådana lagändringar från sida finnerutskottet ej påkallat. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. att beträffande frågaom avslag på propositionen med bifall till motionen 1974: 1925 och medanledning av motionen 1974: 1928 avslår propositionen 1974: 151. 2. beträffande fråga om avslag på förslaget om bostadsdomstol(punkt 2 i hemställan) av herrarLidgard (m) och () som anser dels att det avsnitt i utskottetsbetänkande som börjar på s. 31 med "I propositionen" och slutar på s.34 med "och 1974: 1928" bort ha följande lydelse: Utskottet finner det i och för sig tillfredsställande attKungl. Maj:t tagit intryck av den ovannämnda kritiken som framförts i bl. a.motioner av representanter för moderata samlingspartiet och att man nu frånKungl. Maj:ts sida söker åstadkomma en mer enhetlig fullföljdsordning förhyresnämndsärenden. Utskottet kan dock inte acceptera att de önskvärdaförbättringarna uppnås genom att överprövningen av hyresnämndsärendenaöverförs till en särskild, i förhållande till det allmänna domstolsväsendet friståendespecialdomstol. Utskottet delar den uppfattning som förs fram i motionerna1974: 1927 och 1974: 1928, nämligen att det är en huvudprincip inom svenskträttsväsende att man så långt som möjligt bör undvika att inrätta specialdomstolaroch i motsvarande mån inskränka de allmänna domstolarnas kompetens. Starkaskäl talar för denna princip, bl. a. intresset av ett enhetligt domstolsväsendeoch intresset av att de allmänna domstolarna inte kopplas bort från väsentligaspecialområden med minskad utblick som följd. Utskottet erinrar om attprincipen kommit till uttryck när fastighets- ochvattendomstolsmålen hänförts till vissa allmänna underrätter. Såsom anförs i motionen 1974: 1927 är ett avsteg frånnämnda princip motiverat endast om de mål eller ärenden, varom det är fråga,kännetecknas av så speciella särdrag att övervägande skäl talar för att dehandläggs av ett organ utanför det allmänna domstolsväsendet. I likhet medmotionärerna anser utskottet att det inte finns tillräckliga skäl för att man skall undandra hyresmålen från deallmänna domstolarnas kompetensområde. Hyresrättsliga tvister skiljer sig intei något avgörande hänseende från andra tvister mellan enskilda rättssubjekt somdet ankommer på allmän domstol att pröva. De skall exempelvis prövas enligtallmän civillag i likhet med andra tvister av allmänt privaträttslig natur. Deflesta målen i bostadsdomslolen torde komma att avse frågan om besittningsskydddär rättssäkerhetssynpunkter för parterna gör sig starkt gällande. Vad nuanförts talar således för att man inte bör inrätta en specialdomstol somöverinstans för de hyresrättsliga tvisterna. Som framhålls i motioDerna 1974: 1927 och 1974: 1928 kanäven andra invändningar riktas mot propositionens förslag. Sålunda har i dessamotioner kritik framförts mot att förslaget innebär ett tvåinstanssystem.Utskottet delar motionärernas uppfattning att man med hänsyn tillrättssäkerhetens krav även på det hyresrättsliga området bör hälla fast vid dentraditioiiella grundsatsen om att rättstvister skall kunna prövas i treinstanser. Behovet av snabb handläggning av vissa slags hyrestvister kan lösasgenom förturslottning av de berörda målen. Med hänsyn til! det anförda ansluter sig utskottet tillmotionärernas uppfattning att bör avslå propositionens förslag o.minrättande av en särskild överinslans utanför det allmänna domstolsväsendet föröverprövning av hyresnämnds avgöranden. Av vad utskottet tidigare anfört framgår emellertid attdet är nödvändigt med en snabb reformering av det nuvarande instans- ochfullföljdssystemet i syfte att få en större enhetlighet till stånd. Utskottetbiträder de tankegångar som förs fram i motionen 1974: 1927 angående hur ensådan reform bör genomföras. Utskottet anser således i likhet med motionärernaatt samtiiga hyresnämndsärenden, varom här är fråga, skall kunna överklagastill fastighetsdomstol och därifrån föras vidare till hovrätt. På något längresikt kan också en sådan lösning övervägas som innebär att hyresnämndernaintegreras i fastighetsdomstolarna och att målen i vanlig ordning får förasvidare till hovrätt och högsta domstolen. Motionärernas förslag innebär att rikets sex hovrätterskulle bli slutinstanser för ifrågavarande målkategorier. Enligt utskottetsmening torde det inte behöva befaras att ett sådant instanssystem skulle ledatill en fortsatt splittring i rättstillämpningen när det gäller vissa måltyper,t. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att antaletmål kan förväntas bli ojämförligt störst i och att deöverklagade målen följaktligen i stor utsträckning torde komma alt koncentrerastill . Utskottet vill vidare erinra om att hovrättsavgöranden sombedöms ha principiell betydelse brukar refereras i juridiska facktidskrifteroch därigenom snabbt bli kända bland domare och advokater. LU 1974: 36 46 Utskottet tillstyrker på grund av det anfördabifall till det i motionen 1974: 1927 framställda yrkandet att böranhålla om förslag till 1975 års vårriksdag om att inslansordningen vidfullföljd av avgöranden från hyresnämnd skall utgöras av fastighetsdomstol ochhovrätt. Utskottetvill erinra om att propositionen förutom de förslag som rörinrättandet av bostadsdomstolen också innehåller förslag till vissa reformer ifråga om hyresnämndsförfarandet. Sålunda ges hyresnämnderna möjlighet att taupp muntlig, formell bevisning i alla ärendekategorier som ankommer pånämndens prövning. Vidare införs befogenhet för hyresnämnd att avgöra visstvistefråga genom särskilt beslut, s. k. mellanbeslut. föreslåsockså kunna biträdas av teknisk expert i vissa ärenden. Propositionensförslag i denna del anser utskottet vara ägnade att förbättra handläggningen ihyresnämnd och främja rättssäkerheten därstädes. Med hänsyn härtill och dåifrågavarande förslag är fristående till lagförslagen i övrigt tillstyrkerutskottet att antar dessa. Såvitt avser reglerna om upptagning avmuntlig bevisning i hyresnämnd bör förslaget dock jämkas i enlighet med vad somanförs i motionen 1974: 1926, yrkandet 2 (jfr reservationen vid punkt 5 nedan). delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att beträffande fråga om avslag påförslaget om bostadsdomstol med förklaring att propositionen inte kunnat ioförändrat skick bifallas med bifall till motionen 1974: 1927 och medanledning av motionen 1974: 1926, yrkandet 2, a) för sin del antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1973: 188) omarrendenämnder och hyresnämnder med i härvid fogad bilaga (se s. 52 f.) såsomreservanternas förslag betecknade lydelse, b) avslår övriga i propositionenshemställan upptagna förslag, såvitt dessa behandlas i detta betänkande, c) hos Kungl. Maj:t anhåller omförslag till vårriksdag om att instansordningen vid fullföljd avavgöranden från hyresnämnd skall utgöras av fastighetsdomstol. 3.beträffande teknisk ledamot (punkt 3 i hemställan) avherrar (), (), i (c), ()och () som anser dels att den del av utskottets betänkande sombörjar på s. 35 med "Utskottet vill till" och slutar på s. 36 med"i fråga" bort ha följande lydelse: Utskottetvill till en början erinra om att kritik av det slag som kommer till uttryck imotionen även framfördes under remissbehandlingen LU 1974: 36 47 Enligt utskottets mening är kritiken motpropositionens förslag på denna punkt befogad. Utskottet vill för sin delframhålla att det ofta inte är möjligt att skilja ut renodlat tekniska frågor iden typ av mål som det här gäller. Rättsliga och tekniska problem är vanligeninflätade i varandra. Med hänsyn härtill finner utskottet det betänkligt attlåta en av juristdomarna ersättas av teknisk ledamot. SärskUt när det gällerden mindre sammansättningen i vilken ju huvuddelen av de överklagade målenkommer att prövas torde propositionens förslag innebära att bostadsdomstolensmöjligheter att utreda och bedöma juridiska problem avtar betydligt. I sådanafall kommer i domstolen att ingå endast en heltidsanställd jurist. Utskottetanser detta vara för litet med tanke på att domstolens beslut ej går attöverklaga. Enannan nackdel med att låta den tekniske ledamoten få ställning som meddomare ärenligt utskottets mening att man lätt kommer i konflikt med den grundläggandeprocessuella grundsatsen att allt material som läggs till grand för domstolensbedömning av målet skall öppet redovisas för parterna. I praktiken tordenämligen parterna inte få tillgång till eller tillfälle att yttra sig översådana sammanställningar och analyser av tekniskt material, som teknikern kankomma att bidra med under målets handläggning och under domsöverläggningen.Även rättssäkerhetsskäl talar således mot den föreslagna ordningen. Utskottetdelar därför motionärernas uppfattning att i den mån bostadsdomstolen behöversärskild sakkunskap i någon teknisk fråga bör detta behov tillgodoses påvanligt sätt genom att sakkunniga tillkallas i enlighet med rättegångsbalkensregler. Initiativet härtill bör i första hand komma från parterna själva men bostadsdomstolenbör givetvis självmant med stöd av 23 § i förslaget anlita teknisk expertis attbiträda domstolen, om ärendets beskaffenhet eller annat skäl föranleder detta.Några praktiska svårigheter för parterna eller för bostadsdomstolen att i denomfattning och på de tider, som målens handläggning kräver, förfoga överteknisk expertis torde inte föreligga. Utskottet vill i detta sammanhang pekapå att hyresnämnden för i det ovannämnda remissyttrandetuppgett att nämnden under sin mer än fem-åriga verksamhet inte kommiti den situationen att den har saknat tillgång till erforderlig teknisksakkunskap. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. att beträffande teknisk ledamot medförklaring att det genom propositionen framlagda förslaget till lag ombostadsdomstol inte kunnat i oförändrat skick antas med bifall till motionen 1974: 1924, yrkandet 1,för sin del dels antar 5, 7 och 15 §§ i förslaget med i nedan angivna somreservanternas förslag betecknade lydelse, dels beslutar att efterföljandeparagrafer skall erhålla numren 1531. LU 1974: 36 48 KungLMaj:ts förslag Reservanternas förslag 5§ Bostadsdomstolen består av Bostadsdomstolen består av minst tre ledamöter, som är lag- minst tre ledamöter, som är lag kunniga och erfarna i domarvärv kunniga och erfarna i domarvärv (lagfarna ledamöter), en ledamot (lagfarna ledamöter), samt högst med teknisk utbildning och erfa- tolv ledamöter med särskild sak- renhet av värderings- eller bygg- kunskap om förhållandena på bo- nadsteknik (teknisk ledamot) samt stadsmarknaden (intresseledamö- högst tolv ledamöter med särskild ter), sakkunskap om förhållandena på bostadsmarknaden (intresseleda möter). Lagfaren ledamot och teknisk Lagfaren ledamot får ej förord- ledamot får ej förordnasbland nas bland personer som kan anses personer som kan anses företräda företräda fastighetsägares, hyres fastighetsägares, hyresgästers eller gästers eller bostadsrättshavares bostadsrättshavares intressen. Innan intresseledamot förordnas skall sådanriksorganisation av fastighetsägare, bostadsrättsföreningar, hyresgäster,bostadsrättshavare eller näringsidkare som med hänsyn till medlemsantal,verksamhet och övriga omständigheter kan anses väl företräda den intressegruppsom det är fråga om beredas tillfälle att avge förslag. 15 § Den tekniske ledamoten skall deltaga i ställetför lagfaren ledamot, om målets beskaffenhet eller annat särskilt skälföranleder det. Beslut härom fattas av ordföranden i målet. 4.beträffande domförhetsreglerna (punkt 4 i hemställan) avherrar (), () och () som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 36 med "Utskottet vill till" och slutar på s. 37 med"i denna del" bort ha följande lydelse: Deskäl som motionärerna åberopar till stöd för kravet på att bostadsdomstoleninte bör domineras av partsorganisationerna finner Utskottet tungt vägande.Härigenom kan kraven på domstolens oväld och opartiskhet på ett bättre sättupprätthållas, t. ex. när det gäller behandlingen av enskilda, som inte ärmedlemmar i sådan riksorganisation, som avses i lagförslaget, eller sommåhända står i motsatsförhållande till dylik organisation. Utskottet erinrarvidare om att flera av de här avsedda riksorganisationerna har en procentuelltsett förhållandevis låg medlemsanslutning. Även detta utgör enligt utskottetsmening ett skäl som gör det motiverat att inte låta intresseledamöterna vara numerärt överlägsna de lagfarna ledamöterna. Utskottetvill slutligen betona att bostadsdomstolen i högre grad än arbetsdomstolen ochstatens hyresråd har att handlägga tvister av allmänt privaträttslig naturvilka skall prövas enligt allmän civillag. De sammansättningsregler som gällerför de båda sistnämnda prövningsorganen passar av denna anledning mindre väl förbostadsdomstolen. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. att beträffande domförhetsreglerna medförklaring att det genom propositionen framlagda förslaget till lag ombostadsdomstol inte kunnat i oförändrat skick antas ,med bifall till motionen1974: 1926, yrkandet 1, för sin del dels antar 1214 §§ i förslaget i nedanangivna som reservanternas förslag betecknade lydelse, dels beslutar attefterföljande paragrafer skall erhålla numren 1431. Bostadsdomstolen är domför med sju ledamöter. Den är ävendomför med fyra ledamöter, om ej någon av dem påkallar att målet skall prövasav sju ledamöter. Bostadsdomstolen är domför med fem ledamöter, av vilka treskall vara lagfarna. En av de lagfarna ledamöterna är rättens ordförande. Av intresseledamötema skall en företrädafastighetsägareintressen och en bostadsrättshavares eller hyresgästersintressen i enlighet med vad som anges i 13 §. Sammanträder bostadsdomstolen med sju ledamöter, är treav dem lagfarna ledamöter och fyra av dem intresseledamöter. En av de lagfarnaledamöterna är därvid ordförande. Av intresseledamöterna skall två vara väl förtrogna medförvaltning av hyresfastighet eller, när målet rör bostadsrättsfastighet, medförvaltning av sådan fastighet och två ledamöter väl förtrogna medbostadshyresgästers förhållanden eller, vid prövning av fråga enligt 12 kap.36 § jordabalken, med näringsidkande hyresgästers förhållanden eller, vidprövning av fråga enligt 52 § eller 60 § första stycket 1 bostadsrättslagen (1971:479), med bostads- Av intresseledamöterna skall envara väl förtrogen med förvaltning av hyresfastighet eller, när målet rörbostadsrättsfastighet, med förvaltning av sådan fastighet och en ledamot välförtrogen med bostadshyresgästers förhållanden eller, vid prövning av frågaenligt 12 kap. 36 § jordabalken, med näringsidkande hyresgästers förhållandeneller, vid prövning av fråga enligt 52 § eller 60 § första stycket 1bostadsrättslagen (1971: 479), med bostadsrättshavares för- Kungl Maj.ts förslag Reservanternas förslag Rör mål hållanden. Rör mål hyresfastighet hyresfastighet som tillhör enskild, som tillhör enskild, skall den först- skall de två förstnämnda ledamö- nämndeledamoten vara väl förtro- terna vara väl förtrogna företrä- gen företrädesvis med förvaltning desvis med förvaltning av sådan avsådan fastighet. Rör mål an- fastighet. Rör mål annan hyres- nanhyresfastighet, skall denne le- fastighet, skall dessa ledamöter damotvara väl förtrogen företrä vara väl förtrogna företrädesvis desvis medförvaltning av hyres med förvaltning av hyresfastighet fastighet som tillhör annan än en- som tillhör annan än enskild. Sammanträder bostadsdomstolen medfyra ledamöter, är två av dem lagfarna ledamöter och två av demintresseledamöter. En av de lagfarna ledamöterna är därvid ordförande. Av intresseledamöterna skall en företrädafastighetsägareintressen och en bostadsrättshavares eller hyresgästers intressen.I övrigt äger 13 § andra stycket motsvarande tillämpning. 5. beträffande bevisupptagning ihyresnämnd (punkt 5 i hemställan) av herrar () och () somanser dels att det avsnitt i utskottetsbetänkande som börjar på s. 38 med "Utskottet vill" och slutar på s.40 med "i fråga" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärens uppfattning att införandet avett system med endast en, för hela riket gemensam fullföljdsinstans med ett iförsta hand skriftligt förfarande ställer ökade krav på att processmaterialeti första instans blir fullständigt. Inte minst gör sig detta krav gällande ifråga om muntiig bevisning. Mot denna bakgrund anser utskottet att den kritiksom i motionen riktas mot hyresnämnds förhållandevis vidsträckta befogenhetatt avvisa mimtlig bevisning är välgrundad. Om hyresnämnderna kommer attbegagna sig av denna befogenhet och således avvisa muntlig bevisning som partbegärt, kan detta såsom framhålls i motionen få olyckliga följdverkningar på bostadsdomstolensarbete. För det första torde antalet överklagade ärenden komma att öka tillföljd av att den förlorande parten anser sig inte ha fått presentera hela sittbevismaterial rörande tvistefrågorna. För det andra torde det ofta komma attbli nödvändigt för bostadsdomstolen att hålla förhör med vittnen och parter sominte först hörts av hyresnämnden. Detta strider mot instansordningens princip och medför dessutom en alltför stor arbetsbörda för bostadsdomstolen.Under sådana förhållanden torde bostadsdomstolen få svårt att fylla sinuppgift att i första hand fungera som en prejudikatinstans och genomrätts-skapande verksamhet leda rättsutvecklingen på området. Utskottet anser att motionsförslaget om införande avdomstolsmäs-siga regler för bevisupptagningen i hyresnämnd ligger helt i linjemed önskemålet om att tyngdpunkten i prövningsförfarandet även i fortsättningenbör ligga i hyresnämnden. Beträffande frågan om dokumentation av bevisning instämmerutskottet i föredragande statsrådets uttalande, att bestämmelser därom eventuellt i form av hänvisningar till protokollkungörelsen (1971:1066) lämpligen kan meddelas i Kungl. Maj:ts instruktion för bostadsdomstolen. På grund av vad sålunda anförts tillstyrker utskottetbifall till motionen 1974:1926, yrkandet 2. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. att beträffandebevisupptagning i hyresnämnd med förklaring att det genom propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1973: 188) om arrendenämnderoch hyresnämnder inte kunnat i oförändrat skick antas med bifall tillmotionen 1974: 1926, yrkandet 2, för sin del antar 19 a § i forslaget i nedanangivna som reservanternas förslag betecknade lydelse: Maj:ts förslag Reservanternas förslag får hålla förhör får hålla förhör medvittne eller sakkunnig under med vittne eller sakkunnig under ed eller motsvarande försäkran ed eller motsvarande försäkran och förhör med part under san- och förhör med part under san ningsförsäkran, om part begär det ningsförsäkran. och förhöret är erforderligt för ut- , att omständig- redningen.Sådant förhör får dock het, som part vill bevisa, är utan ej hållas, om bevisningen finnes betydelse i målet eller att erbjudet kunna föras på annat sätt med av- bevis ej erfordras eller uppenbart sevärt ringare besvär eller kostnad. skulle bliva utan verkan, må be- Om sådant förhör gäller 36 kap. visning ej tillåtas. Nämnden äge 118 och 2022 §§, 37 kap. 1 ock avvisa erbjudet bevis, om be- 3 och 5 §§ samt 40 kap. 110, visningen finnes med avsevärt 1215 och 19 §§ rättegångsbal- ringare besvär eller kostnad kun- ken i tillämpliga delar. na föras på annat sätt. Om förhör som avses i första stycket gäller 36 kap. 118och 2022 §§, 37 kap. 13 och 5 §§ samt 40 kap. 110, 1215 och 19 §§rättegångsbalken i tillämpliga delar. LU 1974: 36 52 Avreservanterna vid reservation 2 föreslagna ändringar i lagförslaget vid punkt9 i propositionens hemställan Lagom ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder Kungl.Maj:ts förslag Reservanternas förslag Härigenom förordnas i fråga Härigenomförordnas i fråga om lagen (1973: 188) om arrende- om lagen (1973: 188) om arrende nämnder och hyresnämnder nämnder och hyresnämnder dels att 5, 13, 20, 23, 27och dels att 5, 13, 20, 27 och 32 §§ 32 §§ samt rubriken närmastefter samt rubriken närmast efter 16 § 16 § skall ha nedanangivna ly- skall ha nedan angivna lydelse, delse, dels att i lagen skall införas dels att i lagen skall införas tre fem nya paragrafer, 13 a, 16 a, nya paragrafer, 13 a, 16 a och 19 a, 23 a och 23 b §§, avnedan 19 a §§, av nedan angivna lydelse, angivna lydelse. Hyresnämndbestår---- (Kungl. Maj:ts förslag)------ bo stadsrättshavares förhållanden. Hyresnämndfår----- (Kungl. Maj:ts förslag)----- föranle der det. Bestämmelsemai---- (Kungl. Maj:ts förslag)----- om hy resnämnd. Regeringenkan----- (Kungl. Maj:ts förslag)----- flera av delningar. Bestämmelserna om------ (Kungl.Maj:ts förslag)----- även Rörärende-------- (Kungl. Maj:ts förslag)------ beträffande Då särskilt------- (Kungl.Maj:ts förslag)--- laga kraft. ---- (Kungl. Maj:ts förslag)----- skall Vissabevismedel m. m. Vissa bevismedel m. m. 16 a § skall--------- (Kungl. Maj:ts förslag)------ ej före bringas. får hålla förhör med vittne eller sakkunnigunder ed eller motsvarande försäkran och förhör med part under sanningsförsäkran,om part begär det och förhöret är erforderligt förutredningen. Sådant förhör får dock ej hållas, om bevisningen finnes kunnaföras på annat sätt med avsevärt ringare besvär eller kostnad. Om sådant förhörgäller 36 kap. 118 och 2022 §§, 37 kap. 13 och 5 §§ samt 40 kap. 110,1215 och 19 §§ i tillämpliga delar. får hålla förhör med vittne eller sakkunnigunder ed eller motsvarande försäkran och förhör med part under sanningsförsäkran.