bet · FX01LU28 · 1974-12-31 00:00:00 — Handelskammareni Göteborg-Västsvenska handelskammaren finner del rimligt alt en översyn avgällande lagstiftning som berör factortng kommer lill slånd, även om del kan förutsättasatt en del av de misshälligheier motionärerna påtalat skulle komma attbortfalla i och med att factoring-begreppei blir mera känt och praktisktinarbetat. De problem som sammanhänger med en direkt ändring avskuldebrevslagens 29 S är i och för sig invecklade och fordrar ett synnertigennoggrant övervägande. Handelskammaren har emellertid icke någol all invändamot alt en sådan översyn, som påyrkats i motionen, genomförs. Köpmannaförbundetansluter sig lill vad som anförts i motionen. Det synes förbundet vara riktigtatt man i första hand bör ulreda, om man genom lagstiftning kan utökagäldenärens skydd i samband med fakluraöverlåtelser. Det är även förbundetsuppfattning all del förekommer fall där gäldenär kan tänkas få belala sammaräkning två gånger då det senare visar sig att fakiuraöverlålelse skett. Såsomangivits ovan förordar några remissinstanser från mera allmänna utgångspunkteren översyn av de frågor som aktualiseras i motionen, I yttrandet frånkommerskollegium anförs sålunda, all enligt kollegiels mening 29 Sskuldebrevslagen i allmänhet innebär en rimlig avvägning mellan de inlressensom finns hos gäldenären och den lill vilken ett skuldebrev överlåtits. Dekrav som kan ställas på skydd för gäldenären mot att han tvingas erlägga betalningmer än en gång synes i normalfallet vara tillgodosedda på etttillfredsställande sätt. Med hänsyn till rådande branschkulym lorde vidare denav motionärerna pålalade risken för att en köpare kan tvingas betala två gångervara mycket liten även i samband med factoring. Kollegiet vill ändock inte heltutesluta att systemet med fakturabelåning hos facloringföretag kan medföraproblem av del slag motionärerna påtalat. Med systemets snabba utbredning tordeallt fler nya köparkategorier komma i kontakt med det. lorde många avde köp där fakturan belånas på della sätt vara sådana där det sedan längeuppfattats som naturligt för köparen att betala direkt till säljaren. Det kandärför ifrågasättas om inte särskilt stränga krav bör ställas på meddelande omöverlåtelse av faktura lill facloringföretag. Utformningen av striktare reglerhärvidlag torde emellertid kunna överlåtas åt branschen själv. Ällmänt gälleratt facloringsyslemet snabbt fltt en allt större betydelse. Även om just demotiv som framföris i molionen enligt kollegiets mening knappast utgörtillräckliga skäl för ändring av skuldebrevslagen, vill kollegiet därför frånmera allmänna utgångspunkter förorda en allmän översyn av denna belåningsformför alt erhålla undertag för en eventuell rättslig reglering. Sparbanksföreningenförklarar sig visserligen inte ha några negativa erfarenheter av i molionenangivet slag av den factoringverksamhet som bedrivs inom sparbankssektorngenom , Föreningen kandock instämma i alt del på 29 S skuldebrevslagen grundade rättsläget i vadavser belåning av faklurafordringar är oklart och kan innefatta vissa ickeoväsentliga risker för rättsförluster. Föreningen vill därför icke motsätta sigmotionärernas förslag all genom översyn av gällande lagstiftning, i första handskuldebrevslagen, få till stånd en avvägning mellan kundens och långivarensintressen, som är mera tidsenlig och tillfredsställande än den nuvarande. Detmå emellertid anmärkas att . Svenska sparbanksföreningenoch i en gemensam skrivelse lill Konungen den 7januari 1974 hemställt att Kungl, Maj:t måtte vidta åtgärder i syfte attåstadkomma en tidsenlig lagstiftning om pant i lös egendom och borgen, I dennaskrivelse berörs bl, a, vissa oklara rättsfrågor rörande pantsällning avfordringsrälter och den ovisshet om rällslägel i en del frågor, som i sambandmed tillkomsten av factoringtekniken visat sig ha praktisk betydelse. Medhänsyn härtill synes det föreningen mest nalurtigt att, om organisationernasframställning leder lill en ulredning, den av motionärerna berörda fråganupplages lill prövning i en samlad översyn av räilssystemel kring pantsällningav lös egendom. Deremissinslanser som avslyrker molionen hänvisar till all den risk fördubbelbelalning, som påtalas i molionen, är yltersl liten lill följd av bl, a.de normer som i sådana fall tillämpas av de svenska facloringbolagen. Detframhålls vidare att det är ovanligt alt fakturor på privatpersoner överlåts påfactoringbolag. framhåller beträffande förfarandet vid fakiurabelåning altövertåtelseiexten jämte faciorns belalningsadress (gironummer) normalt ingår ifakturans tryckta text. Vidare är som regel säljarens betalningsadressmakulerad eller utelämnad på fakturan, Påslämpling av överlålelselexlförekommer endasl i undanlagsfall, t, ex, i början av ett fac-toringsamarbetedå en säljare önskar slippa makulera återstoden av en blankellupplaga. Om enövertåten faktura felaktigt har betalats till säljaren, innebär della inormalfallet bloll att säljaren genom en s, k, bokföringsorder underrättarfactorn om betalningen. Den betalda fakturan faller då bort som säkerhet och fakturaporlföljensbelåningsvärde minskas av den felbetalda fakturans belopp. Ändrafakluror i säljarens fakluraslock tjänar sedan som säkerhet förfactoringkrediten, och köparen, som betalade den överlåtna fakturan lillsäljaren, riskerar inga nya krav på fakturan. Endaslvid säljarens konkurs kan i undanlagsfall faciorns engagemang råka i farozonen.Konkursfrekvensen för samtliga svenska företag av de kategorier som kan komma ifråga för fakturabelåning är emellertid enligt vissa utredningar mindre än 8 %av antalet företag. I av fallen leder således en felbetalning intetill minsta risk för en felbelalande köpare och inte heller för factorn. Ifråga om felbetalda fakturor tillämpar vidare de bankägda eller eljestbankanknulna facloringbolagen följande kutymer: 1.Om säljarens betalningsadress inte är utelämnad eller makulerad på fakturanavstår man normall från krav om en kund oavsiklligl har belalat 2.1 den mån en privatperson i undanlagsfall är köpare åtnjuter denne särskiltvälvillig behandling i fråga om godlrosskydd. Sammanfattningsviskan sålunda anges alt för all en köpare i realiteten skall riskera att behövabetala en faktura två gånger förutsätts följande kombination av ovanligasammanlräfländen: 1, all köparen harbetalat lill säljaren trots all a) säljarens gironummer är makulerat eller utelämnat, b) faciorns gironummer är tydligt angivet och ingen annan belalningsadressfinns på fakluran, c) en tydlig övertålelselexl är iryckl eller stämplad på fakluran, 2, att säljaren har försatts i konkurs, 3, att pantsall fakturaslock och övriga tillgångar ikonkursboet inle räcker lill för all läcka faciorns fordringar. Föreningenvill också peka på all facloringbolagen i princip endasl belånar sådanafakturafordringar som uppstår vid handelsköp, dvs, mellan företag ellerenskilda näringsidkare, Factoring är således ingen konsumtionskredii, Molbakgrund av det anförda kan föreningen inte finna annat än alt skuldebrevslagenshär ifrågavarande beslämmelser väl fyller sin funktion att skydda gäldenären,varför enligt föreningens mening någon anledning all se över reglerna ej synesföreligga. Hovrättenför instämmer i motionärernas ullalande om all nuvarandelagregler knappast alls utformats med facloringsyslemet i sikle. Därifrån lilldel i molionen gjorda påståendet, alt lagen i alltför hög grad slår pålångivarens/den nye borgenärens sida, synes dock stegel vara långl. Såsommotionärerna själva framhåller kan dock den möjlighel som finns försäljaren/borgenären all överlåta sin fordran under olyckliga omständighetermedföra risk också för den nye borgenären/långivaren all förlora del belopp detgäller. Den avvägning av här motsatta intressen som skett i nu gällandelagstiftning synes både rimlig och välgrundad, och det synes inle gärna kunnakomma i fråga au genom ändringar i skuldebrevslagen söka övervältra riskerna påallenast den ena parten. Enligt hovrällens mening saknas därför grundadanledning alt med tanke på facloringsyslemet begära en översyn avskuldebrevslagen. Även om det sålunda enligt hovrättens mening saknas anledningatt revidera de principiella grunder, varpå gällande rätt bygger i fråga omöverlåtelse av fordran, vill hovrälten inte utesluta möjligheten av att det kanfinnas ett behov av en specialreglering med tanke på jusi facloringsyslemel.Huruvida ell sådant behov föreligger undandrar sig hovrällens bedömande;hovrälten har i sin dömande verksamhel inle mött problemet. Del bör emellertidbeaktas all om borgenären/säljaren efter överlåtelse av sin fordran påköpeskillingen mottar betalning och tillgodogör sig den, kan han ådraga sigbåde återbetalningsskyldighet och straffräilsligt ansvar, Förfarandei kan varaall bedöma som bedrägeri eller olovligi förfogande, förhållande tordevara ägnat all avhålla borgenärfrån all mottaga belalning i dylika situationer och sålunda även all skyddagäldenären/köparen för förtust på grund av dubbelbelalning. Det är dock inteotänkbart alt Irols della facloringsyslemet ger anledning lillotillfredsslällande konsekvenser, som bör undanröjas. Del kan vara möjligt atti det praktiska livet kraven på köparens goda tro vid överlåtelse av fordranställs väl högt. Det kan sålunda länkas all en köpare lill följd av ettförbiseende eller ett misslag betalar till säljaren trots att fordringen överlåtitsoch att han, i tvivel om bärkraften av sin goda tro, ser sig föranlåten att erläggabelalning för sin skuld också lill förvärvaren av fordringen. Såsommotionärerna utlalal skulle i så fall del väsenlliga vara alt ställa högre kravän på meddelandet lill köparen om fakturaöverlålelsen. Under desenaste åren har tagits en rad inililaliv i syfte all tillgodose del behov avökat skydd för konsumenterna i olika hänseenden som ulvecklingen anses hamedfört. På förmögenhetsrättens område har flera nya lagar kommil lill, ochaktuella problem som berör förhållandet mellan företagare och konsumenter menännu inte vunnit sin lösning är föremål för särskilda utredningar. Härvid harockså uppmärksammals de nya former för konsumtionskredii som vunnil utbredningpå marknaden. Självfallet har också fac-toringsystemet i det sammanhangetkommit i blickpunklen, Konsumlions-kreditulredningen har sålunda i sillbelänkande Konsumlionskrediler i (SOU 1966:42 s, 68) anlagt vissasynpunkter på factoringverksamheten men har icke behandlat de frågor somaktualiserats i motionen. Av inlresse i della sammanhang är kredilköpkommitlénsulredning angående den rälls-liga regleringen av avbetalningsköp och andraformer av konsumtionskredii. 1 direktiven (riksdagsberältelse Ju:53)uttalas all de nya former för konsumtionskredit som har vunnit utbredning påmarknaden motiverar en utredning med sikle på alt utröna vad man kan göra förall förslärka konsumentens ställning. Vidare uttalas att de sakkunniga börskaffa sig en allmän överblick över de olika finansieringssystem som f. n. förekommerpå marknaden och all de bör överväga vilka lagstiftningsåtgärder som behövervidlagas för all få till stånd en lämplig avvägning mellan parterna ochtillförsäkra köparen/kreditlagaren ett tillfredsställande skydd, 1 direktivenuppmärksammades också de oförmånliga konsekvenser som kan drabba köparen ifall då säljaren, sedan ell avtal om kreditköp har träffats, överlåter sinaräiligheler mot köparen på tredje man. Vad som här närmast åsyftades var sådanaövertåtelser eller avtalsklausuler som innebär alt köparens räll lillinvändningar mol den som övertar säljarens rättigheter enligt kontraklelbegränsas. Sist berörda frågor har emellertid nu fåll sin lösning i den nyakonsumentköplagen (1973:877). Såsom lidigare har anförts harkonsumlionskredituiredningen icke särskill behandlat de frågor somak-lualiserals i molionen. Inle heller i förarbetena lill konsumentköplagen harfactoring verksamheten speciellt omnämnts, oaktat olika kreditformer där tagilsupp till behandling. Varken konsumiionskredilulredningens betänkande ellernyssnämnda förarbeten ger sålunda vägledning för bedömningen avbehovet av särskild rällslig reglering av denna verksamhel. Del är icke möjligtför hovrätten all göra någol ullalande i denna fråga, men hovrälten föreställersig att besked härom ges av övriga remissinstanser. Skulle del visa sig alt enspecialreglering i syfte all förebygga otillfredsslällande konsekvenser avfacloringsyslemet är av behovet påkallad, synes del hovrätten som om häravföranledd ulredning lämpligen borde anförtros kreditköp-kommittén som enligtsina direktiv har att överväga lagstiftningsåtgärder på närtiggande områden. Advokatsamfundetframhåller att de i verksamma factoringförelagen vanligtvis haranknytning till landets affärsbanker och att della utgör en viss garanti förall del samarbete som etableras mellan den enskilde förelagaren ochfactoringförelaget sker under seriösa former och föregås av sedvanlig bedömningav kredilvärdigheten. De företag som anlitar facio-ringföretagen är till störredelen sådana som säljer varor och tjänster till andra förelag och sålundaendast undantagsvis lill privalpersoner. Omsäit-ningsmässigl rekryterasföretagen från ell mellanskikl av företagare. Samfundet delar motionärernasuppfattning alt del finns fullgoda skäl all vid överlåtelse av fakiurafordrankräva all en klar och tydlig anvisning lämnas om all överlåtelse skell och ombetalningssättet. Det lorde emellertid vara förenai med svårigheter all genomlagregler i detalj lämna anvisning om hur en rättsligt godlagbaröverlåielseklausul skall vara utformad. Del måste därför närmast ankomma pårättstillämpningen att vid prövning av om gäldenär handlat i god tro dåbetalning skell lill fel borgenär uppslälla de gränser för krav på tydlighetsom skall krävas. Nuvarande lagstiftning lär inle ulgöra något hinder fördomslolarna alt ställa så stora krav på formerna för denuntiation att varjetveksamhei hos gäldenären undviks. Samfundet vill inte ifrågasättamotionärernas uppgifter alt rättsförluster för såväl enskilda kunder somförelag kan ha förekommii och all del även finns fall som framstår som stötandemed hänsyn till denuntialionens bristfälliga utformning i det enskilda fallet.Enligt samfundets erfarenhet rör del sig emellertid om relalivl sällsyntaundantagsfall. På grund härav men framför allt med hänsyn lill all factoringendast undantagsvis berör den enskilde konsumentens rätt förefaller en översynav skuldebrevslagens regler föranledd endast av factoringsystemets användningknappast motiverad. Medhänvisning till vad i yttrandet från anförtsom att "faregraden" vid felbelalning av överlåten faktura är mycketliten, anser all en översyn av skuldebrevslagen inle är motiveradpå de av motionärerna anförda skälen. inhämlal köper eller belånar facloringföreiagen regelmässiglinle faklurafordringar på privatpersoner. har vidare inhämlalalt del endasl i myckel sällsynta undantagsfall förekommer all en gäldenär pågrund av de i motionen anförda skälen riskerar alt behöva belala en faktura tvågånger. Enligt bankföreningens mening föreligger därför inle skäl för ändring iskuldebrevslagen eller annan lagstiftning i de hän- seendensom berörs i molionen. Stockholmshandelskammare framhåller all den risk för dubbelbelalning, som föranlettmotionen, visserligen inle hell kan uteslutas, men all risken i praktiken ärförsvinnande liten. Föratt fallav dubbelbelalning skall inlräffa krävs en serieolyckliga omsländigheier. Alt dessa omständigheter skulle inlräffa samtidigttorde enligt vad handelskammaren inhämtat vara ytterst sällsynt. Handelskammarenpekar i detla sammanhang också på att det är mycket ovanligt att de fakturorsom överlåts på factoringbolag är utställda på privalpersoner. Systemet medfactoring används i princip endast för faklurafordringar som uppslår vidhandelsköp, underslryker handelskammaren. Ävensåvill handelskammare kan bedöma, måste den av motionärerna redovisadesituationen med dubbelbetalning uppkomma ulomor-denlligl sällan. Sålunda liggerdet också med den utformning som 29 S skuldebrevslagen har i factoringbolagelseget inlresse att tillse att gäldenären blir underrättad om överlåtelsenrespektive panlsältningen på ell klart och entydigt säll. Det lär normall ocksåvara så all endasl factoringbolagels postgiro- eller bankgironummer finnsangivna på fakluran. För att en felaktig betalning till leverantören skallmedföra räitsförtust för gäldenären fordras vidare alt leverantören råkar påobestånd innan gäldenären återfått vad han betalt till denne. begränsarsjäl vfallel yilerligare antalet fall då det av motionärerna berörda problemetaktualiseras. Mot bakgrund härav anser handelskammaren att vad som anförs imotionen inte motiverar den begärda översynen av gällande lagstiftning. Medhänsyn till pågående arbete på en ny aktiebolagslag och en ny bokföringslagfinner handelskammaren inte heller från andra synpunkter en översyn i enlighetmed motionärernas förslag påkallad. Iyttrandet från SHIO betonas att den ifrågavarande kredilgivningen fyller ettviktigt behov i näringslivet. Inte minsl för de mindre företagen utgörkundfordringarna den största tillgängen. Enligt organisationens mening synes29 S skuldebrevslagen inte böra ändras. De principer som där fastslås liggertill grund för all kreditgivning, ej bloll i ulan även i många andraländer. Reglerna är väl förankrade i rällsmedvelandel. Beträffande funktionenav facloringsyslemet ställer sig många företagare däremot tvekande, de önskarklara och enhetliga regler. Från förelagarhåll härden åsikten framförts allfakturaulställaren redan vid utskriften av fakturaoriginalel bör påföra det enenkel och väl synlig text. Denna skall uppmana gäldenären att bloll belala tillfactoringbolagel, Factoringbolagel bör inte fl mottaga uppdrag utan attfakturaoriginalel är försett med dylik text. Som alternativt förslag vidfactoring har anförts, all blott factoringbolagel bör fl utställa fakturor samtdärvid ange vilket företag som begärt factoring. Sammanfattningsvis synesuppfattningen bland organisationens medlemmar vara den, alt det smidigafacloringsyslemet bör bibehållas men all klara och enlydiga regler bör utformassaml att 29 S skuldebrevslagen till sitt innehåll inte bör ändras. Efter förebild i amerikanskt kreditväsen infördes iSverige under 1960-lalet den nya kreditform för näringslivet somkallas./acw/-/ng. Verksamheten bedrivs av särskilda factoringbolag. Dessalämnar rörelsekredit åt näringsidkare mol säkerhet i låntagarensfakturafordringar. Härigenom flr näringsidkaren snabbare betalt för sinakundfordringar än om fakturering skulle ske på vanligl sätt. I samband medkredilgivningen övertar factoringbolagel också hanteringen av näringsidkarenskundfakluror, såsom mottagning av likvider, reskontrabokföring, statistisk analys,solvensbevakning, krav- och påminnelseruiiner m. m. Factoring innefattarsåledes såväl finansiell som administrativ service från kredilgivarens sida. Såsomframgår av den föregående framställningen finns det två olika former avfactoring, nämligen de\s fakturabelåning - vilken är den typ som används mest ivårt land - de\s fakluraköp. Skillnaden mellan dessa båda former av factoringgäller främst delcrederefunktionen. Vid fakiurabelåning ligger såledeskreditrisken kvar hos säljarföretaget, medan vid fakluraköp kreditriskenöverläs av factoringbolagel. Karakteristiskt för factoring är i båda fallen attkreditsäkerheten utgörs av en kollektiv säkerhetsportfölj, bestående av desuccessivt uppkommande kundfordringarna och det flöde av betalningar som härrörfrån dessa. Del är framför allt modern datateknik som gjort det möjligt altfactoring blivil ett nytt och snabbi växande arbetsfält för kreditinstituten. Föratt pantsättningen av faklurafordringarna skall gälla mot säljarfö-retagetsborgenärer är det nödvändigt att varuköparna underrättas, denuntieras, ompanlsältningen av säljaren eller factoringbolagel. Detta sker vid factoringgenom att säljaren på varje faktura aviserar all fordringen är överlåten påfactoringbolagel och alt likvid skall eriäggas till detta. Den legala grundenför denunliationskravel utgör den i 31 § skuldebrevslagen (1936:81) givnaregeln angående förutsättningarna för sakrättsligt skydd vid överlåtelse avenkla skuldebrev. Skuldebrevslagen avsågs nämligen vid sin tillkomst fl analogisktillämpning utanför skuldebrevsområdet, och detta motiv-uttalande har ocksåvunnil efterföljd i rättspraxis, Pä liknande sätt flr därför frågan om deträttsskydd, som bör tillkomma varuköpare som oaktat factoringavialet erläggerbetalning lill varusäljaren, bedömas med ledning av beslämmelsen i 29 §skuldebrevslagen. Enligt detla stadgande kan gäldenären med befriande verkanbelala till den ursprunglige borgenären till dess han får vetskap om eller har"skälig anledning misslänka" alt övertålelse av skuldebrevet skett. Skuldebrevslagensregler om överlåtelse gäller enligt 10 § också i fråga om pantsällning.Huruvida säkerhelsövertålelse av fakturafordringar bedöms som köp ellerpantsällning saknar således belydelse för såväl frågan om övertåtelsens verkanmol varusäljarens borgenärer som frågan om verkan av betalning till tidigareborgenär (jfr ovan s, 3 f,). Förevarande motion syftar till att förbättrarättsskyddet för köparna, när varusäljaren tillämpar systemet med factoring.Motionärerna påpekar att en köpare kan förbise uppgiften i fakturan om altbetalning skall ske till ett factoringbolag och i stället betalar tillsäljaren, I en sådan situation utgör bestämmelserna i 29 § skuldebrevslageninte ett frän konsumentpolitisk synpunkl nöjaktigt skydd för köparen, utandenne riskerar att behöva betala fakturabeloppet en gång till, framhållermotionärerna, I motionen hemställs därför att anhåller om översyn avgällande lagstiftning, i första hand skuldebrevslagen, med hänsyn till systemetmed factoring. Utskottetvill till en början fästa uppmärksamheten på att enskilda konsumenter endastsällan torde komma i kontakt med belåningsformen factoring. 1 princip belånarfacloringbolagen nämligen enbart fakturafordringar som avser handelsköp samtandra civila köp än konsumentköp. Något konsumentskyddsintresse i egentligmening föreligger därför knappast i fråga om factoring. Utskottet vill dockunderstryka att betydelsen härav inte flr överdrivas. Ett behov av skydd förköpare i det hänseende motionärerna förordat kan i och för sig också framträdai andra fall än när konsument köper vara för enskilt bruk. Utskottet åsyftarhär främst köpmän som driver sin rörelse under enskild firma, yrkesutövare somdriver sin verksamhet i icke affärsmässiga former - t. ex. lantbrukare,fiskare, hantverkare, läkare och tandläkare - samt över huvud tagel enskildanäringsidkare och mindre bolag som ej har möjlighel att hålla särskildkontorspersonal. Enligt utskottets uppfattning synes man dock normalt kunnaräkna med att även dessa kategorier av köpare granskar inkommande fakturor medstörre noggrannhet och sakkunskap än vad som genomsnittligt torde gälla inomkonsumentkollektivet. Vadsom vid remissbehandlingen framkommit rörande det tekniska förfarandet vidfactoring tyder enligt utskottets mening vidare på all risken fördubbelbetalning i här avsedda fall visserligen inte kan helt uteslutas, men attdet i praktiken måste vara ett relativt sällsynt undanlagsfall att en köparetvingas infria sin fakturaskuld två gånger. Om en övertalen faktura felaktigtinbetalas till säljaren, föranleder delta i normalfallet endast att säljarenunderrättar factoringbolagel om betalningen. Den betalda fakturan faller dåbort som säkerhet och fakturastockens belåningsvärde minskas med den andel sombelöper på den felbetalda fakturan. Factoringbolagel avpassar normalt sinkreditgivning så, att det alltid hos bolaget skall finnas ett beloppinnestående, som tillsammans med del nominella beloppet av uteståendevarufordringar ger bolaget en viss säkerhetsmarginal. En köpare som av misstagbetalar fakturabeloppet till säljaren riskerar därför i allmänhet inle att flnågra nya krav angående denna faktura.