bet · FX01UbU29 · 1974-12-31 00:00:00 — UtbUdningsutskottetsbetänkande nr 1974 UbU 1974:29 Utbildningsutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1974: 82 angående skolledningen vidgymnasieskolenheter med utbildning för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäringm. m. jämte motioner. I propositionen 1974: 82 har Kungl. Maj:t() föreslagit att godkänna de riktlinjer ifråga om skolledning vid skolenheter med gymnasieskola med utbildning förjordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring samt med konsumtionsutbildning av denart som anordnas vid lanthushållsskola vilka förordats i propositionen. I detta betänkandebehandlar utskottet dels den vid riksdagensbörjan väckta motionen 1974: 1034 av () vari hemställs attriksdagen hos Kungl, Maj:t anhåller om förslag till ändring av beräkning avpoängunderlag för inrättande av tjänst som skolledare och biträdande skolledareenligt vad som anförts i motionen, delsde i anledning av propositionen 1974: 82 väckta motionerna 1974: 1791 av () vari hemställs attvid gymnasieskolenheter med utbildning för jordbruk, skogsbruk ochträdgårdsnäring samma regler skall gälla vid poängberäkning av specialkursersom nu gäller vid poängberäkning av linjer, 1974: 1806 av m, fl, (c) varihemställs att som sin mening uttalar att i vissa fall, när utbildningsvägarsammanförs, arvodestjänst som studierektor skall kunna inrättas vid berördutbild-ningsväg vid lägre poängtal än 4,5, 1974: 1807 av m, fl, (m) varihemställs att hos Kungl, Maj:t hemställer 1,att sammanläggning av skolenheter med gymnasieskola med utbildning förjordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring samt med konsumtionsutbildning av denart som anordnas vid lanthushållsskola endast må ske för skolenhet varspoängtal understiger 5,5 poäng och är belägen i samma kommun som annanskolenhet av ovannämnt slag, UbU1974: 29 2 2, att vid skolor av ovannämndaslag rektorstjänst får inrättas om rektors arbetsområde uppgår till minst 5,5poäng inklusive poäng för elevhem. riksdag fattade beslut omskolledning vid lantbrukets och skogsbrukets yrkesskolor (prop, 1963: 167, SU1963: 149, rskr 1963: 337), Bestämmelser för ledningen av dessa skolor harmeddelats i stadgan för lantbrukets yrkesskolor och ireglementet rörande skolledare och lärare vid skogsbraketsyrkesskolor. Enligt 28 § i stadgan för lantbrukets yrkesskolor(lantbruksskola, trädgårdsskola, lanthushållsskola) skall heltidstjänst somrektor finnas vid de skolenheter som Kungl, Maj:t med stöd av beslutbestämmer. Tjänsterna har inte haft som förutsättning viss storlek hosskolenheten. Vid de skolor på lantbrukets område, som inte har heltidsanställdrektor, skall finnas deltidsanställd rektor. För skogsbruksskolorna gällermotsvarande bestämmelser i fråga om inrättande av rektorstjänst. Studierektorstjänster finns inte vidlantbruksskolor, trädgårdsskolor, lanthushållsskolor eller skogsbruksskolor. Ensärskild anordning har dock införts vid vissa lantbruksskolor, som även har avdelningarför annan utbildning än jordbruk. Det har vid dessa skolor uppdragits åt enlärare att biträda med den pedagogiska ledningen av denna andra utbildning. Statsmakterna beslöt (prop, 1968: 140, SU 1968:195, rskr 1968: 404) om riktlinjer för det frivilliga skolväsendet och (prop, 1970: 4, SU 1970: 32, JoU 1970: 4, rskr 1970: 92, 99) om huvudmannaskapetför den skola som sedermera fick benämningen gymnasieskolan. Dessa beslutinnebär att den nya skolformen, gymnasieskolan, ersatte dels de tidigareprimärkommunala skolformerna yrkesskola, fackskola och gymnasium, dels delandstingskommunala yrkesskolorna och dels de lantbruks-, trädgårds-, lanthushålls-och skogsbruksskolor som drevs av landstingskommunerna.Gymnasieskolan förekommer på lantbrukets och skogsbrukets yrkesområden i formav dels en jordbrukslinje och en skogsbrukslinje samt en tvåårig grundläggandeträdgårdskurs med samma uppläggning som nämnda linjer, dels specialkurser omhögst av varierande inriktning. Beträffande ifrågavarande delar avgymnasieskolan har genom skilda beslut giltigheten av nyssnämnda bestämmelserom skolledning föriängts till utgången av . För tillsättning av tjänstsom skolledare liksom för utbildningen vid ifrågavarande skolenheter gällerbestämmelserna i skolstadgan (1971:235). Skolöverstyrelsenhar till Kungl. UbU 1974: 29 3 mit med förslag till bestämmelser om ledningen avskolenhet av gymnasieskolan med utbildning inom jordbruk eller skogsbruk. Jämlikt 1 kap. 7 § i skolstadgan bedöms omfattningen av enutbildningsorganisation enligt ett poängsystem, som inrymmer olika poängtalför olika typer av klasser m. in. Det sammanlagda poängtalet för en skolenhetutgör grund för dimensioneringen av dess ledning. , som i sinnyssnämnda skrivelse framfört uppfattningen att skolstadgans poäng- ochregelsystem inte utan vidare kan tillämpas på inrättande av rektorstjänst vidskolenhet med utbildning inom jordbrukets eller skogsbrukets yrkesområden, harföreslagit att ordinarie tjänst som rektor vid ifrågavarande skolenheter fårinrättas om rektors arbetsområde enligt 1 kap, 7 § i skolstadgan är minst 5,5poäng. Med hänsyn till den speciella utbildningssituationen föredragande statsrådet att någon nedre poänggräns förinrättande av tjänst som rektor inte införs vid nämnda skolenheter, I ställetskall Kungl, Maj:t fatta beslut om inrättande av sådana tjänster efter prövningfrån fall till fall. Frågan om inrättande av tjänst som rektor vidlandstingskommunala skolenheter inom lantbrukets och skogsbrukets yrkesområdentas upp i motionen 1974: 1807 och en poänggräns föreslås. Planeringen av undervisningen vid skolenheter inomlantbruk och skogsbruk är beroende av flera omständigheter som är specifika föryrkesområdena. Det är framför allt förekomsten av skoljordbruk, skolträdgårdoch övningsskog och vad därmed sammanhänger med avseende på driften som sådanoch skolarbetets anpassning härtill som skiljer rektorernas verksamhet från vadsom gäller för skolledare vid andra skolenheter med gymnasieskola. Denpraktiska utbildningen är annorlunda än den som förekommer vid s, k. inbyggdutbildning pä grund av att utbildningen helt handhas och administreras avskolornas personal. Många faktorer bidrar sålunda till attutbildningssituationen vid skolenheterna blir speciell. Enligt gällande ordningbeslutar Kungl, Maj:t om inrättande av tjänster som rektor utan att därvid varabunden av visst poängtal. Denna ordning bör bibehållas. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet motionen 1974: 1807 yrkandet 2, Om en huvudman för skolenheter med utbildning pålantbrukets och skogsbrukets yrkesområden önskar antingen att lägga samman tvåeller flera enheter till en enda eller att skolenheterna skall få en gemensamrektor, saknas bestämmelser som underlättar en lämplig lösning avskolledningsfrågan, Kungl. Maj:t föreslår därför i propositionen attskolöverstyrelsen skall få bemyndigande att under vissa förutsättningar inrättaarvodestjänster som studierektor vid skolenhet av gymnasieskolan som omfattarminst två av följande utbildningsområden, nämligen utbildning för jordbruk,trädgårdsnäring, konsumtion (lanthushåll) och skogsbruk eller när vid tvåeller flera skolenheter UbU 1974; 29 4 finns en gemensam skolledning enligt bestämmelserna i 13kap. 19 § i skolstadgan. Organisationsförslaget avser endast de fall dåskolenheter sammanläggs eller då skolenheter utan att läggas samman har en gemensamtjänst som rektor, dvs. då skolenheter förs samman enligt propositionens terminologi.Arvodestjänst som studierektor skall kunna inrättas dels när det mindreutbildningsområdet av dem som förs samman omfattar minst 4,5 poäng, dels närskolanläggningarna är belägna så långt från varandra att rektor inte kan utövaden omedelbara tillsynen över den eller de skolanläggningar som förs sammanmed huvudanläggningen. Beträffande poängberäkningen för studievägar som avserutbildning för skogsbruk gäller bestämmelserna i I kap. 7 § skolstadgan. Propositionentar även upp frågan om poängberäkningssystem för skolenheter med utbildninginom lantbrukets yrkesområde. För studievägar som avser utbildning förjordbruk, trädgårdsnäring och konsumtion (lanthushåll) gäller i dagbestämmelserna i 7 § i stadgan för lantbrukets yrkesskolor, som innebär att detför varje påbörjat 17-tal elever i kurs som omfattar helt läsår ges 1,5 poäng,i kurs som omfattar mindre än helt läsår men minst 1 poäng och i kurseromfattande 1 poäng för varje fullt 20-tal kursveckor samtför varje påbörjat 500-tal lektioner av deltidskurser 1 poäng, I propositionen1974: 82 föreslås i fråga om skolenheter som förs samman att bestämmelserna ompoängberäkning i 1 kap, 7 § i skolstadgan skall gälla för skolledningen. Klassav specialkurs omfattar på ifrågavarande utbildningsområde högst 30 elever.Enligt skolstadgans bestämmelser ges 1,5 poäng för varje klass av specialkurssom omfattar läsår samt 1 poäng för dels varje klass av specialkurs som underredovisningsåret omfattar mindre än läsår men minst en termin, dels varjepåbörjat 20-tal kursveckor av sådana specialkurser vid skolenhet som underredovisningsåret omfattar mindre än en termin. Motionerna 1974: 1791 och 1974: 1806 tar båda upp frågorsom gäller inrättande av arvodestjänst som studierektor och Kungl, Maj:tsförslag om övergång till ett annat poängberäkningssystem för ifrågavarandespecialkurser i de fall skolenheter förs samman. Motionärerna påpekar att denföreslagna poängberäkningen jämfört med nuläget ger minskade poängtal vid klasserom 1830 elever. Den negativa effekten av systemet anses bli relativt settstörst för skolenheter med utbildning för konsumtion (lanthushåll). För atteliminera dessa effekter föreslås i den förstnämnda motionen särskilda reglerför poängberäkning av specialkurser inom lantbrukets och skogsbruketsyrkesområden och i den sistnämnda motionen lägre poängtal beträffande skolenhetsom omfattar enbart specialkurser. Elevområdena för skolenheter inom lantbrukets ochskogsbrukets yrkesområden sammanfaller i regel med länen i fråga om den grund- UbU 1974: 29 5 För många specialkurser däremot rekryteras elever från flera länoch för vissa kurser från hela landet. På grund av de storarekryteringsområdena har det varit nödvändigt att ordna inackordering föreleverna, I stort sett alla skolenheter har därför internat. Härförberäknas särskild poäng. Utskottethar vid sina överväganden funnit sig böra acceptera att 4,5 poäng uppställs somvillkor för inrättande av studierektorstjänst då närbelägna skolenhetersammanförs. Härvid har utskottet som förutsättning utgått från att förinternat som ingår i sammanförandet skall beräknas samma poängtal som läsåret1973/74 gällt för internatet i fråga. Vidare har utskottet förutsatt attskolöverstyrelsen om särskilda skäl föreligger skall kunna medgestudierektorstjänst även vid lägre poängtal än 4,5. Enligtmotionen 1974: 1807 kommer inte någon avsevärd vinst att göras om propositionensorganisationsförslag till-lämpas på större skolenheter. Den ekonomiskabesparing som skillnaden mellan lönen för en rektor och en studierektor utgöranses till stor del balanseras av kostnader för utökade administrativa rutiner,olika lösningar av uppkommande samordningsproblem och i förekommande fall resormellan olika skolenheter. Då motionärerna anser att det är viktigt attkaraktären hos åtminstone varje större skola kommer till uttryck i dess ledningoch att en administrativ centralisering bör undvikas på lantbrukets ochskogsbrukets yrkesområden, framförs uppfattningen att endast skolenheter medlågt poängtal bör kunna komma i fråga för sammanläggning med annan enhet ochdärvid endast under förutsättning att enheterna är belägna nära varandra. Omskolenhet, i vilken gymnasieskola skall ingå, beslutar skolöverstyrelsenenligt 2 kap. 20 § i skolstadgan efter samråd med de huvudmän som berörs.Innan ärendet avgörs, skall yttrande inhämtas från länsskolnämnden. Är ärendetav större regionalpolitisk betydelse, skall yttrande inhämtas även frånlänsstyrelsen. Förslaget i propositionen skall tolkas så, att det inte är frågaom att tvinga fram en sammanläggning av skolenheter när en sådan inte önskasav huvudmannen. När en sammanläggning är lämplig och rationell frånutbildningssynpunkt bör den underlättas med den i propositionen föreslagna ändringenav nuvarande bestämmelser beträffande skolledning. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motionen 1974: 1807 yrkandet 1. Ipropositionen har anmälts vissa frågor som gäller undervisningsskyldighet förskolledare. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att meddela bestämmelser omstorleken av undervisningsskyldigheten för skolledare. Enligtpropositionen- är elevintresset fortfarande stort för konsumtionsutbildningvid landstingskommunal skolenhet med gymnasieskola och vid lanthushållsskola. Ilikhet med föredragande statsrådet utgår UbU 1974: 29 6 utskottetfrån att denna utbildning kommer att finnas kvar så länge det finns entillfredsställande elevtillströmning. Den vid början väckta motionen 1974:1034 tar upp en skolledningsfråga som också avser utbildning som bedrivs avlandstingskommun. Motionen behandlas därför i detta sammanhang. Enligt 13 kap. 21 § i skolstadgan finns vidskolenhet med gymnasieskola en extra tjänst som biträdande rektor, om rektorsarbetsområde omfattar lägst 70 poäng enligt 1 kap. 7 § i skolstadgan och omskolöverstyrelsen därtill medger det. 1 skolenhet med gymnasieskola som omfattar tvåårigvårdlinje eller specialkurser för vårdyrkesområdet får om skolöverstyrelsenmedger det ingå av huvudmannen bedriven sjuksköterskeutbildning.Sjuksköterskeutbildningen skall då beaktas vid fastställande av avlöningsförmåneroch undervisningsskyldighet för rektor, varvid varje statsbidragsgrundandeklass av sjuksköterskeutbildningen anses motsvara 1,5 poäng för läsår.Statsbidrag för rektorstjänster får dock ej utgå med högre belopp än som skulleutgått om tjänsten omfattat endast gymnasieskolan, I motionen 1974: 1034 framförs önskemål om vissförstärkning av skolledningsresurserna i vad gäller sjuksköterskeutbildningen.Motionären yrkar att statsbidrag skall utgå till tjänst som biträdande rektornär skolenhet, som består av såväl gymnasieskola inom vårdyrkesområdet somsjuksköterskeutbildning, omfattar minst 70 poäng. I det schablonmässigt beräknade driftbidraget tillsjuksköterskeutbildning har enligt uppgift från ochLandstingsförbundet även bidrag till kostnader för skolledning. Sjuksköterskeutbildningskall därför inte beaktas vid fastställande av sådant arbetsområde enligt 13kap. 21 § i skolstadgan som berättigar till statsbidrag till ytterligareskolledningsresurser. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionen : 1034. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att beträffandeinrättande av tjänst som rektor avslår motionen 1974: 1807 yrkandet 2, 2. att med anledning avpropositionen 1974: 82 samt motionerna 1974: 1791 och 1974: 1806 godkänner vadutskottet förordat beträffande poängberäkning m. m. vid inrättande avarvodestjänst som studierektor, 3. att godkänner ipropositionen 1974: 82 i övrigt förordade riktlinjer i fråga om skolledningvid skolenheter med gymnasieskola med utbildning för jordbruk, skogsbruk ochträdgårdsnäring samt med konsumtionsutbildning av den art som anordnas vidlanthushållsskola, 4. att beträffanderegler för sammanläggning av vissa skolenheter med gymnasieskola avslår motionen 1974:1807 yrkandet 1, 5. att avslår motionen 1974: 1034. Närvarande vid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s),i (c), i (s), Nordstrandh (m), Elmstedt (c),i (s), fröken (), (), herrar (), i (c), (vpk), fröken (), herrarNyhage (m), i (s) och (). beträffande skolledningsresurser för sjuksköterskeskolaoch landstingskommunal gymnasieskola på vårdyrkesområdet av (): När landstingskommun vid en skolenhet anordnar enbartyrkesinriktade studievägar av gymnasieskola, t, ex, tvåårig vårdlinje ochspecialkurser på vårdyrkesområdet, får tjänst som biträdande rektor inrättasvid enheten, om skolan omfattar minst 70 poäng, och statsbidrag utgå tilltjänsten. När landstingskommun anordnar vårdskola medgymnasieskolutbildning och sjuksköterskeskola under gemensam skoladministrativledning i en och samma skolenhet utgår inte statsbidrag till en tjänst som biträdanderektor när skolenheten omfattar minst 70 poäng. Även om statsbidrag till gymnasieskolutbildning ochsjuksköterskeutbildning utgår enligt skilda principer är nuvarandestatsbidragssystem i vad avser skolledningsresurser för skolenheter, som ärintegrerade på sätt som jag angivit, mycket otillfredsställande.