bet · FX01LU28 · 1974-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 1974 LU1974:28 Lagutskottetsbetänkande i anledning av motion om översyn av skuldebrevslagen m. m. I molionen 1974:653 av m. fl. (c)hemställs att anhåller hos Kungl. Maj:t om översyn av gällandelagstiftning, i första hand skuldebrevslagen, med hänsyn till systemet med s.k. factoring. I molionen framhålls att belåning av fakturor, s.k. factoring, är en kre-dilform som fått en allt störrebetydelse. Denna typ av kreditgivning fyller enligt motionärernas uppfattningotvivelaktigt en viktig funktion i vårt näringsliv. påpekaremellertid motionärerna att nuvarande lagregler om övertåtelser avpenningfordringar knappast alls är utformade med hänsyn lagen tillfacloringsyslemet. Idetta sammanhang pekar motionärerna särskilt på att en gäldenär kan förbiseuppgiften i fakturan om att betalning skall ske till ett facloringföretag och islällel belalar till den som utställt fakturan. 1 ett sådant fall riskerargäldenären alt behöva betala fakturabeloppet en gång lill. Bestämmelserna i 29S skuldebrevslagen om verkan av belalning lill lidigare borgenär utgör enligtmotionärernas uppfattning inle ett lillräckligl skydd mot rättsförluster förgäldenär, som på detta sätt av misstag råkar betala sin fakturaskuld direkttill den ursprunglige borgenären. Motionärerna finner del därför väsentligtall högre krav än uppställs på tydlighet i meddelandet lillgäldenären om verkställd fakturaövertälelse. Vidare hävdas i motionen all dennuvarande lagstiftningen i alltför hög grad gynnar långivaren och alt dettafrån konsumentpolitisk synpunkt inte är nöjaktigt. Man bör därför söka fl lillstånd en mera tidsenlig och lillfredsslällande avvägning mellan gäldenärens ochlångivarens intressen, framhåller motionärerna. Utskottet har inhämtat ullålanden över motionenfrån hovrätten för , kommerskollegium, konsumentombudsmannen (KO)och kronofogdemyndigheten i . På begäran av utskottet har vidare yttrandenavgivils av , , och . Kollegiei och Induslriförbundel har bifogatlikalydande yttranden från . Kollegiet hardärjämte bifogat yttranden från handelskamrarna i , ochMalmö, hantverks- och industriorganisation (SHIO) samt . Några beslämmelser om förulsäuningarna för ochverkningarna av all en fakiurafordran överlåts eller pantsätts finns intedirekt i lag. Med hänsyn till uttalanden i förarbetena till lagen (1936:81) omskuldebrev flr emellertid skuldebrevslagens bestämmelser om enkla skuldebrev istor utsträckning anses vara analogt tillämpliga på sådana penningfordringar.Skuldebrevslagens regler innebär i korthet följande. Videnkelt skuldebrev kan gäldenären betala till den ursprunglige borgenären tilldess han fkr vetskap om eller har "skälig anledning misstänka" allöverlåtelse av skuldebrevet sketl (29 S). innebär att om gäldenären i godtro erlägger belalning till övertåtaren är belalningen gill. I och för sigkrävs det inle ett uttryckligt meddelande om överlåtelsen lill gäldenären, s.k, denuntiation. Del är tillräckligt att det kan styrkas all gäldenären påannal sätt, t. ex. genom hörsägen, filt kunskap om övertåtelsen eller skäliganledning lill misstanke att övertålelse sketl. I händelse av tvist åliggerdock bevisbördan för all gäldenären vid betalningens erläggande var i ond tro dennye borgenären. En ny innehavare av enkelt skuldebrev bör därför snarastmöjligt bevisligen underrätta gäldenären om övertåtelsen. är också iregel en förutsättning föratt övertåtelsen skall gälla mot överlåtarensborgenärer (31 S). Vidberättigad osäkerhet om vem som är rätl borgenär äger gäldenären med befriandeverkan deponera beloppel enligt lagen (1927:56) om gälds betalning genompenningars nedsättande i allmänt förvar. Enligtskuldebrevslagen gäller vidare all den som övertalet ett skuldebrev i allmänhetsvarar för fordringens giltighet men däremot ej för gäldenärens solvens (9 S).Efter överlåtelse av enkelt skuldebrev äger den nye borgenären ej bällre rättmot gäldenären än den övertåtaren hade (27 S). Gäldenären kan således mol en nyinnehavare göra samma invändningar som mol över-lålaren, i. ex. om ogilligheleller kvittningsgill motfordran (28 S), Enligtuttryckligt stadgande är skuldebrevslagens regler om övertålelse tillämpligaäven på pantsällning av skuldebrev (10 S), Skuldebrevslagensbeslämmelser är i del hela disposiiiva och kan alltså frångås genombestämmelser i skuldebrevet. Vid enkelt skuldebrev gäller dessulom somhuvudregel all gäldenären har rätt att göra invändningar som har avseende pådet rättsförhållande som föranlett skuldebrevets Utfärdande, s. k.causainvändningard S). Gäldenären kan exempelvis, oaktat det ej framgår avskuldebrevet att detta tillkommit i anledning av en varuleverans, göragällande att så är fallet och alt varan blivil för sent levererad Denna gäldenärens rätt att invändningsvis åberopa delbakomliggande rättsförhållandet kan emellertid vara inskränkt genom avtal elleravtalsliknande omständigheter. Såvitt gäller konsumentköp är dock enligt 15 Skonsumentköplagen (1973:877) köparen inte bunden av s. k. cul-off-klausuler,varigenom köparen avsäger sig rätt alt framställa invändningar på grund avköpet mot den som förvärvat säljarens fordran på köpeskillingen. Factoring innebär, att en varusäljare överlåtersina fakturafordringar till en flnansiär, factorn, eller pantsätter sådanafordringar hos denne. Factoring förekommer i två former, dels sådan factoringvid vilken factorn övertar kreditrisken, dvs. risken att köparen inle belalarpå grund av ekonomisk oförmåga, dels sådan factoring vid vilken factorn inleövertar kreditrisken. I intetdera fallet övertar factorn risken för allbelalning uteblir på grund av,invändning om fel i sålt gods eller liknande,Factoring med överlagande av kreditrisk - ofta kaWad fakturaköp - är ovanlig iSverige men är vanligare utomlands och är regel vid internationell factoring,dvs. factoring där varusäljare och varuköpare befinner sig i olika länder. Factoringutan övertagande av kreditrisk - populärt kaWad fakiurabelåning - brukarkarakteriseras såsom en pantsällning av varufordringarna och är den form avfinansiering av kundfordringar som kommit att dominera i vårt land. Serman på de i gängse avtalsformulären, finner man emellertid all dessainte använder pantkonslruklionen konsekvent ulan lånar vissa drag frånkonstruktionen säkerhetsöverlåtelse. Framför allt visar sig detta i den text påvarusäljarens fakturor, varigenom transaktionen mellan varusäljaren ochfactorn denuntieras hos varuköparen. Det heter här att varufordringen"övertåtits" till factorn. Avsikten med denna formulering torde varaall utnyttja de fördelar från legitimationssynpunkl som ensäkerhels-övertåielse anses medföra för borgenären. Man räknar i allmänhet medall en ägare lättare och med slörre smidighet kan förfoga över egendomen"utåt" än en panthavare. Det är för borgenären enklare att i sådanasammanhang visa upp ett äganderättsförvärv än att ådagalägga panträttens tillvarooch utsträckning. Denna legitimationssynpunkl har av ålder särskilt storbetydelse, om säkerhetsobjektet utgörs av värdepapper eller av fordringsrättigheteri övrigt. 1sammanhanget kan nämnas att det också förekommer att factorn moltarkundfordringar enbart för inkasso. Även i dessa fall sker denuntiation tillköparen, därvid fordringen betecknas som övertåten på factorn. Någonegentlig olägenhet av denna sammanblandning av konstruktionen pantsällning ochkonstruktionen säkerhetsöverlålelse torde likväl knappast 1* 1974. uppståpå grund av den starka tendensen i rättspraxis all i de flesta avseenden iförhållandel mellan kreditgivare och krediltagare lillämpa samma regler vare sigparterna valt den ena eller den andra konstruktionen. Den moderna factoringtekniken utvecklades i på1920- och 1930-lalen och introducerades i omkring . Själva termenfactoring är bildad av ordet för kommissionär i anglo-saxiskt lagspråk,nämligen faclor. Factoring har utvecklats ur kommissionshandeln som spelade enslor roll i det kommersiella livet från antiken och fram lill ungefär mitten av1800-lalet. förekom del att kommissionärer dels övertogkreditrisker för sålda varor (delcredereansvar), dels lämnade sin huvudmankorta eller långa krediter mot säkerhet i fordringar och varulager. Med tidenfick kommissionärerna lagstadgad panträtt i kommissionslager ochkommisions-fordringar. Till följd av kommissionshandelns kraftiga tillbakagångsedan mitten av 1800-lalet blev del emellertid mindre vanligt attkommissionärer lämnade krediter av detta slag. De efterträddes i avspecialiserade finansiärer. Dessa var särskilt aktiva inom den amerikanskatextilbranschen och ägnade sig huvudsakligen åt fakturaköp, IEuropa var det i första hand factoring i form av fakturabelåning som blevefterföljare till en del av kommissionärskrediterna. Denna kredilform togs uppav tyska, österrikiska och franska affärsbanker. före första värtdskrtgelkom emellertid ell bakslag. Genom ell beslul av Reichsbank stoppadeseller bromsades den tyska fakturabelåningen. Beslutet innebar all finansiärer,som belånade fakturor, inle längre skulle få väx-elkredit i Reichsbank annal änmol särskild säkerhet. Orsaken var bl, a. att bankerna hade svårt att klarahanteringen av den stora mängden fakturor. Det tyska beslutet fickåterverkningar i andra europeiska länder. I Svertge beslöt Svenska bankföreningenår 1915 alt inte ta upp fakiurabelåning på sitt program. Därvid ansågs bl. a.alt tvånget all denunliera köparna för all bereda finansiären sakrättsligtskydd lade avgörande hinder i vägen för fakturabelåning i nämnvärd omfallning. FörEuropas del innebar 1960-lalel en renässans för factoring, väsentligeninfluerad av utvecklingen i . De nutida post- och bankgirosystemenundertätlar avsevärt massinbetalningar till faclortngförelagen, lika väl somdatatekniken i dess många former medger slordriftsfördelar och möjliggör sådanmassbehandling av fakturor, kreditnotor, bokföringsorder och likvider som hörlill factoring. ISverige introducerades factoring , då de förstainhemska facloringbolagen bildades. Ulvecklingen har gått myckelsnabbi. Enligt vissa beräkningar belånades i cirka 2 miljonerfakturor med ett sammanlagt värde av , Bankägdaeller eljest bankanknutna factoringbolag svarar för av svenskfakturabelåning, I de bankägda factoringförelagen har bankinspektionen insyn. I del följande lämnas en redogörelse för hursystemet med factoring praktiskt fungerar. Framställningen avser endast den iSverige dominerande formen av factoring, nämligen factoring ulan överlagande avkreditrisk (s, k, fakiurabelåning), I ett senare avsnitt behandlas sådanfactoring vid vilken factorn övertar kreditrisken (s, k, fakluraköp). Dennafinansieringsform förekommer såvitt avser svenska förhållanden i huvudsak videxporlförsälj-ning, Factoringär en kombination av finansiell och administrativ service till varusäljaren.Finansieringsfunktionen innebär att factoringbolagel belånar del säljandeförelagets kundfordringar. Varusäljaren får därigenom betalt för sina varorsnabbare än om man skulle fakturera på vanligl sätt och vara tvungen attinvänta fakturornas förfallodag. Som säkerhet för krediten pantförskrivs kundfordringarnahos factoringbolagel efter hand som de uppkommer. Enligt factoringavialet ärfakturornas belåningsvärde vanligen beslämd lill av fakturabeloppetinklusive moms. Den administrativa funktionen innebär all factoringbolagelövertar hanteringen av varusäljarens kundfakluror, bl, a, reskontrabokföring avfakluror och kredilnolor, kund-statistik, underlag för likviditelsbudget m, m. Genomall både faktura- och betalningsströmmarna passerar factoringbolagel kan detlafortlöpande anpassa kredilbeloppei dels till de utestående fordringarnasbelåningsvärde, dels till den limit (högsta lånebelopp), som är avtalad medrespektive varusäljare. Karakteristiskt för fakturabelåning är all säkerheteninte består av enstaka fakluror ulan av ett flöde av fakluror, vilkasbelåningsvärde ständigt ändras genom likvider och nya fakturor. Så snarlenfaktura är betald, faller den bort ur säkerhetsportföljen. Nya fakturor fyllersuccessivt de betaldas plats i en kollektiv faklurasäkerhet förfac-toringkrediten, I är förtoppei vidbelåning av faklurafordringar i stort sett följande: Originalfaklura jämte erfordertigl antal kopiorskickas i vanlig ordning från säljaren lill köparna, som i fakturatextenmeddelas (denuntieras) alt fordringen överlåtils på factoringbolagel och attlikvid således skall eriäggas direkt till detta. Överlåtelsehandling, där övertåtna faklurorspecificeras med fakturanummer, insänds jämte fakturakopior lillfactoringbolagel, vanligen en gång . Varje faktura måste i regelinnehålla uppgifter om kundnummer som kan användas i facioringförelagelsdatabehandling. Det innebär all varusäljaren måste lägga upp ell kundregistermed sådana nummer. Köparna betalar efter hand som förfallodag inlrädertill factoringbolagel i stället för till säljaren. Hos factoringbolagel körs fakturorna iendatamaskinengångpervecka, varefter utbetalning sker som säljarenflr en koniouppställning och en uppdaterad reskontra över kunderna i enlighetmed vad som anges vid punkt 5 nedan. Säljaren erhåller från factoringbolagelen saldolista, redigerad per köpare. I denna redovisas bl. a) fakturor och kreditnotor, som tillkommit underperioden, b) oreglerade fakturor och kreditnotor från tidigare perioder, c) restbelopp på fakturor som ej hell reglerals, d) inkomna likvider, e) godkändakassarabatter, O säljarens totaltutestående kundfordringar, g) utsända kravbrev, h) statistik i form avperiodens debiteringar och krediteringar, i) försäljning från åretsbörjan. Kravbrevutsänds av factoringbolagel enligt överenskommelse med säljaren. Säljaren erhåller periodiskt en lista över obetalda fakluror, som överstiger en viss ålder. Han bere-ds möjlighet att ingripa i kravrutinen och exempelvis begära att ett ärende skall vila, t. ex. på grund av förhandlingar med köparen, eller att beloppet skall återdebiteras. Säljaren kan också in struera factoringbolagel att överiämna vissa ärenden till inkassobyrå, ex empelvis efter viss tids dröjsmål med betalning av förfallet belopp. Allmänt gäller att om en faktura kvarstår obetald efter förfallodagen, t. ex. , skall den utgå ur kreditunderiaget. Den slutliga indrivningen av en sådan fordran blir helt och hållet säljarens angelägenhet. Säljarenskostnader för factoring utgörs av räntekostnad och provision. För sinkreditgivning debiterar facloringbolagen en ränta på utnyttjat belopp som ligger3,högre än gällande riksbanksdiskonto. Räntan beräknas på det dagför dag utnyttjade kreditbeloppet. För sitt arbete med reskontrabokföring,påminnelserutiner, statistik m. m. uttar facloringbolagen en avgift i form avprovision. Provisionssalsens storiek beror på vilka åtaganden som ingår och påreskontrans och faktureringens utseende (kundantal, fakturornasgenomsnittsstorlek o. Avgiften brukar i de flesta fall ligga mellan0,5-1,av fakturabeloppet. Denna kostnad bör ställas mot debesparingar säljaren gör genom att avlastas motsvarande arbete. Fakturaköp är av speciell betydelse vid export, dårisken för kundförluster kan vara svårbedömbar. Särskill mindre och medelstoraföretag, som saknar egna exportavdelningar och därtill knutnautlandsspecialister, är vid exportförsäljning ofta betjänta avkreditförsäkring av kundfordringarna. Vid exportfactoring sammanförs därförvanligen finansierings- och delcredere- funktionerna,Factoringbolagel har därvid inle direkt kontakt med den utländske köpare påvilken den övertagna fakturan är utställd. De svenska facloringbolagen ärnämligen anslutna till internationella factoringkedjoroch del medför att fakturanövertåts till ett factoringbolag i köpartandet. Det utländska factoringbolagelövertar därmed både fordran och risk. Valutarisken ligger dock kvar på densvenske säljaren. Vidinternationell factoring sker således en organiserad samverkan mellan ett factoringorgani exportlandet (exportfactorn) och ett i importlandet (im-portfaclorn).Arbetsfördelningen innebär närmare bestämt, att exportfactorn fungerar bl. a.som insamlingsgrossist i fakturafordringar med en strävan att harmonisera ellereliminera olikheterna i de många exportörernas skiftande administrativarutiner. Exportfactorn tjänstgör därvid som dataterminal för de övertagnaexportfakturafordringarna och vidarebefordrar data om dem till imporlfactorernai de olika importländerna. Respektive im-portfaclor svarar för mottagning avlikviderna från köparna i importlandet och remitterar likviderna tillexportfactorn, som därmed flr tillbaka sina pengar. I vissa situationer kan facloringsyslemet ge upphovtill en kollision mellan panlräti och förelagsinteckning. Problem av detta slaguppstår när varusäljaren, utöver den primärkredit han erhåller av factorn,skaffar sig sekundärkredit hos en annan kreditgivare mot säkerhet i sinautestående varufordringar och i det flöde av betalningar, som härrör frändessa. I praktiken flr varusäljaren i allmänhet denna kredit av en factornnärstående bank mot säkerhet i form av företagsinleckning. Företagsinteckninggäller i näringsidkarens lösa egendom i den mån denna hör till den intecknadeverksamheten och är att hänföra till de slag av egendom som uppräknas i 4 Slagen (1966:454) om företagsinteckning. a. omfattar företagsinteckningenfordran på köpeskilling för sålda varor. Om en sådan varufordran övertåts,upphör företagsinteckningen att gälla i denna. Om åter varufordringenpantsätts, upphör inte företagsinteckningen att gälla i denna, men panthavarenflr enligt 4 och 5 t förmånsrättslagen (1970:979) företräde framför innehavarenav företagsinteckningen, så länge panträtten består. Upphör panträtten attgälla, återflr företagsinleckningen sin företrädesställning. Om det finns ettöverhypotek hos factorn, står detta lill inteckningshavarensförfogande. Eftersomkundfordringar ingår i undertaget för företagsinteckning medför såledesfactoringarrangemanget, att i ett slag en kanske betydande del avföretagsinteckningens objekt undandras företagsinteckningshavaren. Lagstiftningenom företagsinteckning är f. n. föremål för översyn. I direktiven förutredningen (se riksdagsberättelsen Ju:58) har den här berörda frågantagits upp. Det uttalas sålunda mot bakgrund av factoring- teknikenatt utredningen bör överväga i vad mån kundfordringar som överlåtils påfinansieringsföretaget bör omfattas av företagsinteckning i della eller i detföretag som erhållit factoringkrediten. Återvinningoch kvittning i konkurs Factoringtekniken kan i vissa situationer medförakomplikationer vid lill-lämpningen av reglerna om återvinning och kvittning ikonkurs. Isilt framlagda förslag till nya regler om bl. a. återvinningoch kvittning har lagberedningen diskuterat, huruvida vid regleringen avåtervinning av säkerhetssiällelse en särskild undantagsregel bör införas medtanke på factoring. har emellertid ej ansetts motiverat. Enligtförslaget förordas vidare all kvittningsförbudel i konkurslagen ändras på ettsätt som lorde komma ati medföra alt de problem som factoringtekniken i dellahänseende f n, kan ge upphov lill skulle minska avsevärt (se SOU 1970:75Ulsök-ningsrält X ss, 156 f, och 190 f). Molionsförslaget tillstyrks eller lämnas ulanerinran av KO, kronofogdemyndigheten i , handelskammaren iGöteborg-Västsvenska handelskammaren och . Från mera allmännautgångspunkter förordar kommerskollegium och en översyn avde frågor som sammanhänger med facloringsyslemet. Övriga åtta remissinslanserhar avstyrkt motionen. Deremissinslanser som är positiva till motions-förslaget anser alt 29 Sskuldebrevslagen i sin nuvarande avfattning kan medföra sådana problem förköparna som påtalas i molionen eller all i vart fall factoringsyslemels snabbaulveckling gör del motiverat all hithörande frågor blir föremål för närmareutredning, KOpekar lill en början på alt factoring är en flnansieringsform som lorde ha sinslörsta betydelse näringsidkare emellan, KO saknar kännedom om i vilkenutsträckning fordringar mot enskilda konsumenter belånas på detta sätt, I denmån detla förekommer, anser KO följande synpunkter vara värda all beakla. Förden enskilde konsumenten framslår det som naturligt att belala lill sinursprunglige kontrahent. En köpare lorde räkna med all han alllid med för honombefriande verkan kan belala lill säljaren. Det är därför otillfredsställande omrättsförluster för den enskilde kan uppkomma på grund av alt köpare inteuppmärksammar eller förstår innebörden av att säljaren överlåtit sin fordran påannan. Enligt 29 S skuldebrevslagen äger en gäldenär som i god tro belalar tillden ursprunglige borgenären åberopa belalningen gentemot den nya borgenären. Ärgäldenären däremot i ond tro, dvs, visste eller hade han skälig anledningmisslänka alt fordran över- lålils,får han inte åberopa en sådan betalning. Har en enskild köpare t, ex, genom enstämpel på fakturan underrättats om att fordran överlåtils, torde han medskuldebrevslagens nuvarande regler ha svårt all i en process göra gällande althan varit i god tro om han ertagt likvid direkt till säljaren. Köparen kan dåsom motionärerna framhållit bli tvungen att belala tvä gånger. Detta måste i defall då köparen inte uppmärksammat en överlåtelsemening eller inte förståttinnebörden därav anses otillfredsställande. För all en övertålelse skall fååberopas mol en enskild konsument som gäldenär bör enligt KO krävas attkonsumenten underrättas om överlåtelsen på ett sätt som kan ansestillfredsställande. Han bör få kännedom inte bara om att överlåtelse sketl ulanockså om rällsverkningarna av övertåtelsen. Underrättelsen bör vara tydlig ochlättbegriplig och helst ske i särskild handling. Sker underrättelsen genompåskrift eller påslämpling på annan handling, t. ex. faktura, bör dennaplaceras på iögonenfallande plats. Uppgifter som kan vilseleda gäldenären ochföranleda en felaktig betalning bör inle fl förekomma. Exempelvis bör påfaktura som övertåtits inte få förekomma uppgift om säljarens postgiro ellerbankgiro. Krav på så tydlig underrättelse om överlåtelse som här skisseratstorde inle kunna härledas ur 29 S skuldebrevslagen. Del synes därför finnasskäl till en översyn av paragrafen på ifrågavarande punkt. från renodladkonsumentsynpunkt kan hävdas alt det vore önskvärt alt skälig anledning lillmisslanke om överlåtelse inte skulle konstituera ond tro hos gäldenären. Allkräva full vetskap om överlåtelse för alt den enskilde gäldenärens goda troskall brylas skulle innebära ett ökat konsumenlskydd, Iyllrandel från kronofogdemyndigheten i Slockholm las de problem upp somsammanhänger med diskontering av avbetalningskonlrakt. Från de synpunktermyndigheten har all företräda förekommer övertåtelser av kundfordringar sågott som uteslutande i fråga om avbetalningskonlrakt. inkom tillmyndigheten 24 747 enskilda mål, varav 2 922 utgjordes av mål om återtagningenligt lagen (1915:219) om avbelalningsköp. Av åter-lagningsmålen,i vilkaavbeialningskonlraklel ijänarsomexekulionsurkund, beräknas över hälften varaingivna av finansieringsföretag, som övertagit rälligheierna enligt kontraktetfrån säljaren. Även i för verkställighet ingivna lagsökningsmål, som grundarsig på avbelalningskonlrakl, förekommer sådana överlåtelser, fast i långtmindre utsträckning. Såviit kunnal utrönas, har myndigheten i sin verksamhethittills inte haft någol fall i vilkel gäldenären har gjort gällande all hanfelakligl belalat till säljaren på grund av all han inle observeralÖveriålelsen, Trots detla är del givelvis i praktiken möjligt alt, sommotionärerna anför, många exempel kan ges på alt räkningar flit betalas tvågånger av sådana skäl, botemedel härför kan, som motionärerna anvisar,vara all uppslälla vissa formkrav i fråga om underrättelsen om nybelalningsmoltagare. Det kan t, ex, föreskrivas alt underrättelsen skall varaskriftlig, all den skall delges den belalningsskyldige, all den skall lydliglange den nye beialningsmollagaren saml - eventuellt - all den skall visaalt den är godkänd av närmast föregående överlåtare av fordran eller rättighet.