bet · FX01KU65 · 1974-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1974 KU 1974:65 Konstitutionsutskottetsbetänkande med förslag till ändring i riksdagsordningen m. m. med anledning avriksdagens förvaltningssty-relses framställning 1974:24 och en inom utskottetverkställd översyn av gällande riksdagsförfattningar. Den nya regeringsformen (RF) och den nyariksdagsordningen (RO), som slutligt antog , skall i sinhelhet börja tillämpas den . Det ankommer på att företade följdändringar som grundlagsreformen ger anledning till i de författningarom och dess organ som enligt äldre grundlagsbestämmelser beslutas avriksdagen ensam. Förberedelsearbete för denna översyn har pågåttinom olika delar av riksdagsförvaltningen och verk. Såvitt gällerriksbanken och riksgäldskonloret framlägger finansutskottet förslag i betänkandenaFiU 1974:40 och 41. Erforderiigä förslag i övrigt framläggs genom dettabetänkande. I bilaga I framläggssålunda förslag till 1. lag om ändring i riksdagsordningen, 2. lag med instruktion för riksdagensförvailningskontor, 3. ändring i instruktionen för ombudsmän, 4. lag med instruktion för revisorer, 5. ändring i reglementet för , 6. ändring i reglementet för svenskadelegation, 7. ändring i besvärsstadgan för och dessverk, 8. ändring i bestämmelserna angående Riksdagensförfattningssamling (RFS), 9. ändring i bestämmelserna angående ikraftträdande avvissa författningar och föreskrifter, intagna i Riksdagensförfattningssamling, 10. lag med instruktionför valprövningsnämnden. Vidareframlägger utskottet förslag om upphävande vid utgången av avriksdagsstadgan och 6§ i de av antagnabestämmelserna om revision av riksdagsförvaliningen (RFS 1968:8). Förslagetunder 2 bygger på förvaltningsstyrelses framställning i ämnet tillriksdagen (2 saml. Till grund för förslaget under 4 har legal enskrivelse i saken från revisorer till utskottet med ett därvid fogatförslag till ny instruktion för revisorer. Skrivelsen ochrevisorernas förslag har avtryckts i bilaga 2. Även förslaget under 5 grundarsig på ett av styrelse till utskottet ingivet förslag. 1övrigt har ulskollel under hand från vederbörande organ inhämtat synpunkter påfrågan om erforderliga ändringar i de bestämmelser som gäller för organet ifråga. Den nya riksdagsordningen skall börja tillämpas den1 . Riksdagsstadgan bör därför upphävas vid utgången av . Lag med instruktion för Del förslag till ny instruktion för riksdagensförvaltningskontor som framlagts av förvaltningsstyrelsen i framställningen1974:24 innebär en anpassning till den nya riksdagsordningen samt vissa andraändringar av formell natur. Dessutom föreslås att del skall bli möjligt förförvaltningsslyrelsen att till en direktion delegera beslutanderätt i ärendensom inte har principiell betydelse eller eljest särskild räckvidd. Direktionenskall även ha vissa andra uppgifter. Enligt förslaget skall direktionen beståav två-ledamöter av förvaltningsstyrelsen jämte förvaltningsdirektören. Enannan saklig nyhet är att högst tre personalföreträdare föreslås skolatjänstgöra som ledamöter i styrelsen vid avgörande av andra frågor änförhandlingsfrågor med de organisationer som företräder de anställda iriksdagen och dess verk samt frågorom riksdagsledamöternas ekonomiska förmåner.Ordningen med personalföreträdare ansluter sig till vad som efter riksdagenshörande beslutats för de under regeringen lydande verken. Det förutsätts atl 9kap. 3 § nya RO ändras så atl den föreslagna ordningen kan genomföras. Utskottethar funnit sig kunna i allt väsentligt godta förvaltningsstyrelsens förslaglill ny instruktion för . Utskottet tillstyrkersålunda att styrelsen får möjlighet alt inom sig tillsätta en delegation för deuppgifter styrelsen angetl. I denna delegation bör förvaltningsdirektören varaföredragande men icke ledamot. Utskottet hänvisar till beslut 1967atl avvisa i proposition framlagda förslag all medge delegationsrätt på delkommunala området till ledamot eller suppleant i förening med tjänsteman ochulskoltets av godkända uttalanden i frågan (KU 1967:32). Med hänsyntill det anförda förordas viss ändring i 13 §. Ävenden föreslagna ordningen med personalförelrädare i förvaltnings-styrelsentillstyrks av utskottet. Utskottet framlägger därför också förslag lill ändringav 9 kap. 3 § RO. Ändringen överensstämmer med vad förvaltningsslyrelsenförordat med det tillägget alt högst tre personalförelrädare får ingå istyrelsen. I del av utskottetframlagda förslaget (2) lill ny instruktion för förvalt- ningskonioretingår också bestämmelser som tar sikte på utlännings möjlighet atl innehaeller utöva tjänst hos eller dess verk. Avbestämmelserna i 11 kap. 9 § tredje styckei nya RF framgår att utlänning iprincip är likställd med svensk medborgare i fråga om möjligheterna alt erhållatjänst eller uppdrag hos staten eller kommun. Undantag från denna grundsatsuppställs beträffande vissa särskilt betydelsefulla tjänster och uppdrag. RFgör del vidare möjligt att i lag eller enligt förutsättningar som anges i lagförbehålla även andra offentliga tjänster och uppdrag än de i RF uppräknade åtsvenska medborgare. I11 kap. 9 § RF slås också fast att tjänst eller uppdrag såsom chef förmyndighet som lyder under eller såsom ledamot av sådanmyndighet eller dess styrelse är förbehållen svensk medborgare. Tjänst elleruppdrag som tillsätts genom val av får endast innehas av svenskmedborgare. Vidare föreskrivs i 9 kap. 2 § nya RO att huvudsekreterare hosriksdagsutskott skall vara svensk medborgare. Fråganom utlännings tillträde till offentlig tjänst las upp i propositionen 1974:174med förslag lill lag om ändring i statstjänslemannalagen m. m. framhåller där (s. 78) att tjänsterna i ibetydande utsträckning bör reserveras för svenska medborgare och alt han medanledning härav föreslagit att regeringen skall få en generell behörighet allbesluta om detta. Han framhåller vidare att det torde vara lika angeläget attockså de tjänster som finns inrättade i i huvudsak förbehålls svenskamedborgare. Del kan emellertid självfallet inte ankomma på regeringen attbesluta om dessa tjänster, liksom inte heller om tjänsterna i verk.I den mån inte vill reglera frågan om tillträde lill dessa tjänstergenom generella föreskrifter i lagform kan en lämplig lösning vara altriksdagen genom en särskild lagbestämmelse överiämnar åt riksdagensförvaltningskontor alt genom generella föreskrifter eller i särskilda fallställa upp krav på svenskt medborgarskap för innehav eller utövande av tjänstvid eller dess verk. mening är det, som anförts i propositionen 1974:174, angeläget attde tjänster som finns inrättade hos eller dess organ i huvudsakförbehålls svenska medborgare. Delta förutsätter bestämmelser i lag härom.Utskottet anser atl en lämplig lösning härvidlag är atl i instruktionen förriksdagens förvaltningskontor inta bestämmelser som ansluter till vad som ipropositionen föreslås skola ingå i 4 S statstjänslemannalagen röranderegeringskansliet. När det gäller riksgäldskonloret och , vilka såvälgenom sin storlek som sina speciella arbetsuppgifter intar en särställning idelta sammanhang, bör emellertid dessa frågor lämpligen regleras genom enföreskrift i resp. verks reglemente. framlägger förslag i dennadel (se FiU 1974:40 och 41). Utskottet förordar med hänsyn till del anförda atti 2 ij som ett sista stycke intas bestämmelser om att förvaltningskontoret ägerföreskriva eller för särskilt fall besluta att endast den som är svenskmedborgare flr inneha eller utöva tjänst inom eller dess verk utomriksbanken eller . börtilläggas att förvaltningsslyrelsen avgör sådana frågor och i 13 fj börföreskrivas alt styrelsen inte flr delegera sina befogenheter i dettahänseende. Härigenom tillgodoses att endast styrelsen kan fatta beslut i deangivna frågorna. Utskottetföreslår i detta sammanhang också en saklig ändring i bestämmelserna om arvodetill de av valda ledamöterna och suppleanterna iförvaltningsstyrelsen. Med hänsyn till att arvodena till dessa varitoförändrade anser utskottet en uppjustering motiverad.Utskottet förordaratt årsarvodena höjs för ledamotoch för suppleant. Dessutom bör utgå ett särskiltsammanträdesarvode på . Förslaget föranleder ändring i 22 § i det avstyrelsen framlagda förslaget till ny instruktion. Utöverde sakliga ändringar som angetts i det föregående har utskottet endastföretagit vissa formella justeringar i förvaltningsstyrelsens förslag. Ianslutning till reglerna i nya RF om normgivningsmakten bör instruktionen fr.o. m. den betecknas som "lag med instruktion för riksdagensförvaltningskontor". beslöt 1972 (KU 1972:19) aU låtatillsätta en utredning med uppgift atl överväga frågor om ombudsmänsuppgifter och arbetsformer m. m. Utredningen är inle närmare bunden i sittuppdrag ulan kan förutsättningslöst pröva såväl principiella frågor omombudsmännens uppgifter och arbetsformer som praktiska och organisatoriskaspörsmål. Utredningens arbete pågår fortfarande. I avbidan på resultaten däravsynes endast sådana ändringar i instruktionen för ombudsmän böragenomföras som oundgängligen erfordras med hänsyn lill de nya bestämmelserna iRF och RO. Förslag i denna del (3) framläggs i bilaga 1. Det bör i sammanhangetnoteras att frågan om ett genomförande av ämbets-ansvarskommitténs förslag lillregler om ämbeisansvar och disciplinärt ansvar i offentlig tjänst ännu inlehar avgjorts. Proposition i frågan lorde komma att framläggas under nästa år.Frågans lösning lorde komma all få återverkningar för ombudsmännensvidkommande. Bestämmelsernai instruktionen om ombudsmännens uppgifter(\-3 §§) kan även med de nyabestämmelserna i och RO bibehållas i sak oförändrade. I 2 § bör emellertidrättas en felaktig paragrafhänvisning, varjämte ordet "regeringen"bör intas i stället för ordet "Konungen". I samma paragraf bör ocksåföreskrifterna om att ombudsmännens ämbetsberätlelse skall avlämnas vidriksdagens början ändras. I avbidan på JO-ulredningens överväganden börnuvarande ordning i sak bibehållas. Det bör därför föreskrivas attämbetsberätlelse för föregående kalenderår skall lämnas till senastden , dvs. Bestämmelserna omorganisationen (4-6 §§), om klagomål {7-9 i;§) och de i10-15 §§ i instruktionen intagna allmänna bestämmelserna om handläggningen kant. v. bibehållas oförändrade. 16och 17 §§ instruktionen innehåller bestämmelser om vissa särskildaåklagaruppgifier. 16 J tar sikte på åtal vid riksrätten mot ledamot av högstadomstolen eller regeringsråd ävensom mot statsråd. Grundlagsbestämmelserna hari dessa delar ändrats i sak, vilkel måste slå igenom i instruktionen.Motsvarande gäller 17 §, som avser åtal mot vissa befattningshavare hosriksdagen eller dess organ samt åtal för vissa handlingar som riktar sig motriksdagen eller dess organ m. m. Mot denna bakgrund föreslår utskottet ändradlydelse av 16 och 17§§. Stadgandeangående åtal mot ledamot av högsta domstolen eller regeringsrätten finns i 12kap. 8§ första stycket RF. Där föreskrivs att åtal för brott i utövningen avsådan ledamotsljänsl väcks i högsta domstolen av ombudsman ellerjustitiekanslern. Enligt andra styckei i samma paragraf prövar högstadomstolen också om sådan ledamot enligt vad därom är föreskrivet skall skiljaseller avstängas från sin tjänst eller vara skyldig att undergåläkarundersökning. Även härvidlag väcks lalan av ombudsmän ellerjustitiekanslern. Bestämmelserna bör ses i samband med 11 kap. 5 § RF som angerförutsättningarna för rätt atl skilja ordinarie domare från hans tjänst, föravstängning från tjänsten och för läkarundersökning m. m. Debåda första styckena 116! ; enligt utskottets förslag avser att ansluta lill deåtergivna bestämmelserna i 12 kap. 8§ RF. Statsrådsansvar för brott i utövningen av statsrådstjänsten regleras i 12 kap. 3 § RF,Enligt denna paragraf får den som är eller har varit statsråd fallas tillansvar för sådant brott endast om han därigenom grovt har åsidosatt sinämbetsplikt. Åtal beslutas av konstiiutionsutskotlel och prövas av högstadomstolen. I förarbetena (prop. 1973:90 s. 424) uttalas att del bör ankomma pånågon ombudsman att väcka och utföra åtal som beslutats avutskottet. Utskottet bör också kunna uppdra ål ombudsman alt fullständiga denutredning som skall ligga till grund för utskottets åtalsprövning. Delframhålls alt bestämmelser om ombudsmans skyldigheter i dessa hänseenden börmeddelas i instruktionen för JO och all ombudsman givetvis inle bör åläggas atlsjälv göra något uttalande i åtalsfrågan. 16§ tredje styckei i förslaget avser alt innehålla erforderligainstruktions-bestämmelser mot bakgrund av bestämmelserna i 12 kap. 3 § RF.Utskottet har övervägt att nu också däri inarbeta bestämmelser om rätt förutskottet att erhålla biträde av ombudsman med fullsländigande av utredningenför prövning av fråga om åtal mot statsråd. Utskottet har emellertid funnit attfrågan om bestämmelser i delta hänseende lämpligen bör övervägas avJO-utredningen innan beslut fattas. 8 § RO innehåller bestämmelser om åtal mot vissa angivna befattningshavarehos eller dess organ. Bestämmelserna tar sikte på att åtal för brottbegånget i utövningen av vederbörandes uppdrag ellertjänst endast får beslutas av visst riksdagsorgan. Enligt tilläggsbestämmelsen9.8.2 förutsätts atl motsvarande bestämmelser finns i andra författningar. 1förarbetena (prop. 1973:90 s. 590) uttalas atl ombudsmän bör varaskyldiga all på uppdrag av ålalsbeslutande utskott utföra åtalet. Det sägsvidare atl utskott som prövar åtalsfrågan bör kunna påkalla JO:s biträde medförundersökningen. Sistnämnda fråga bör enligt utskottets mening lämpligenytterligare övervägas av JO-uiredningen innan beslut om bestämmelser härvidlagfattas. I instruktionen för ombudsmännen bör därför nu endast intasbestämmelser om skyldighet för ombudsmän alt utföra åtal varom nuär i fråga. Debestämmelser som finns i 17 § instruktionen för ombudsmän omskyldighet för ombudsman alt i vissa angivna fall väcka åtal för handlingar somriktar sig mot och dess organ m. m. bygger på bestämmelser i 1809 årsRF och RO som saknar motsvarigheter i nya RF och nya RO. Ifrågavarandeinstruktionsbestämmelser bör därför utgå. Detta har beaktats i förslaget. Iövrigt föreslås ingen annan ändring i instruktionen än ett förtydligande i 21 §andra styckei i anslutning till ombudsmännens befogenhet att besluta att tjänstsom "byrådirektör" skall tillsättas utan att kungöras till ansökanledig. De tidigare tjänsterna som byrådirektör är itjänsieförteck-ningen angivna som tjänster för"byrådirektör/avdelningsdirektör" i högst viss angiven lönegrad.Ombudsmännens befogenhet i angivet hänseende bör därför uttryckligen utsägasomfatta också tjänst som avdelningsdirektör. Lagmed instruktion för revisorer Del förslag till ny instruktion för riksdagensrevisorer, som revisorerna med skrivelse överlämnat lillutskottet (se bilaga 2), avser atl tillgodose det behov av ändringar i denhiltillsvarande instruktionen som föranleds av bestämmelser i den nya RF ochden nya RO. Vid utformningen av förslaget har enligt revisorerna beaktats denunder senare år genomförda omläggningen av revisionsarbetet samt de uttalandenom revisorerna och deras arbete som föregått antagandet av den nya RF och dennya RO ävensom den /75 gällande lagen (1974:585) omskyldighet att tillhandahålla revisorer vissa handlingar m. m.Vidare har del av revisionsutredning framlagda förslaget till nyinstruktion för revisorerna (framställningen 1971:21 s. 46-50) i fleraavseenden fåll tjäna som förebild. Iolika sammanhang har , inte minst , slagit fast attriksdagens revisorer uigörett väsentligt led i konlrollmakt. Det harvidare stått klart all revisionens möjligheter atl på ett tillfredsställandesätt fullgöra sina betydelsefulla uppgifter på ett avgörande sätt är beroendeav de enskilda revisorernas personliga insatser. I fråga om inriktningen avrevisorernas verksamhet har enighet rått om alt arbetet måste koncentrerastill principfrågor och frågor av mera allmän karaktär. 1970 årsrevisionsutredning ägnade huvuddelen av sitt arbete ål att konkretisera ochprecisera vad som bör avses härmed. De slutsatser i denna del som utredningenkom fram till ifrågasattes inle under arbetet med nya grundlagsbestämmelser omrevisorerna och deras verksamhet. De har även legat till grund för revisorernasarbete . instruktion för revisorerna bör enligt utskottets mening utgå från degrundprinciper som sålunda angetts. Den måste vidare passa in i den ram somutgörs av de nya bestämmelserna i och RO samt lagen (1974:585) om skyldighetall tillhandahålla revisorer vissa handlingar m. m. Detav revisorerna upprättade förslaget till ny instruktion uppfyller i stort deanspråk som sålunda måste ställas på en instruktion för revisorerna. Utskottethar därför i väsentliga delar kunnat ansluta sig till förslaget. De avvikelsersom företagits avser i flertalet fall redaktionella jämkningar. Ulskollel kani fråga om motiveringen till det av utskottet i bilaga 1 framlagda förslaget(4) till lag med instruktion för revisorer i första hand hänvisalill vad revisorerna anfört i sin skrivelse lill utskottet (se bilaga 2). I delföljande kommenteras endast vissa särskilda punkter. Vissaredaktionella ändringar har företagits i förhållande lill revisorernas förslag.Vidare har revisorernas granskningskompeiens i fråga om statsunderstöddverksamhet preciserats i ett nytt andra stycke. I ett tredje stycke erinras omalt kan besluta om särskilda uppgifter för revisorerna ävensomföreskriva att viss verksamhet skall vara undantagen från revisorernasgranskning. Bestämmelsernai andra slyckel avser att ge revisorerna samma granskningskompeiens i fråga omstatsunderstödd verksamhet som tillkommer () enligt dessinstruktion (1973:444). J instruktionen för RRV i denna del (3 S andrapunkten) föreskrivs sålunda att RRV skall bedriva förvaltningsrevision och därvidi den omfattning verket finner behövlig granska hur bidrag av statsmedelanvändes av mottagare av sådana bidrag, i den mån redovisningsskyldighet förbidragen föreligger gentemot statsverket eller särskilda föreskrifter meddelatsom bidragens användning. De valda formuleringarna skall tillgodose altgranskning endast omfattar sådana områden, där staten vid bidragsgivningen haravsett alt dei skall förekomma någon form av statlig tillsyn. Andrastyckei har utformats i anslutning lill bestämmelserna i 2 och 3 §§ lagen(1974:585) om skyldighet atl tillhandahålla revisorer vissahandlingar m. m. (jfr prop. 1974:35 s. 122 ff) samt 3 § andra punkteninstruktionen (1973:444) för RRV. 1 sista meningen erinras om att särskildabetingelser kan gälla för statsunderstödd verksamhet och all dessa skallbeaktas vid granskningen. Härigenom understryks alt revisorerna bör utnyttjasina granskningsbefogenheter på förevarande områden med varsamhet ide fall då omständigheterna påkallar det. a. är återhållsamhet motiverad avhänsyn lill den kommunala självstyrelsen. Idenna paragraf har intagits bestämmelserna i 1 § andra stycket i revisorernasförslag. Atl revisorernas granskning skall ha stickprovsmässig karaktär framgårav instruktionen i dess helhet och behöver enligt utskottets mening intesärskilt understrykas här. Första meningen i 2 § i revisorernas förslag hardärför utgått. Au revisorernas granskning har värde sominformationskälla för är uppenbart. Enligt utskottets mening behöverdetta förhållande inte särskilt understrykas i instruktionen. Andra stycket irevisorernas förslag har därför inte medtagits. Liksomhittills bör för revisorerna utses en förste och en andre vice ordförande. Sedanlänge arbetar revisorerna på tre avdelningar. Där utförs huvuddelen av delförberedande arbetet med ärendena. Avdelningsindelningen förankrades 1967 iinstruktionen. Avdelningssystemei har visat sig fungera väl och någraerinringar mot dess bibehållande har inte framförts av revisorerna.Enligt uiskouets mening bör grunddragen i revisorernas arbetsorganisation äveni fortsättningen vara angiven i instruktionen och inte, som revisorernaföreslagit, regleras i arbetsordningen. 5 § i utskottets förslag har därföravfattats i anslutning till hittillsvarande instruktion och innebär ettbibehållande av nuvarande ordning med tre avdelningar, envar bestående av fyrarevisorer och fyra suppleanter, och på vilka revisorernas ordförande och debåda vice ordförandena tjänstgör som ordförande. Till6 och 15 §§ Frågornaom föredragning av ijänstetillsätiningsärenden och kanslichefens särskildaåligganden bör enligt utskottets mening regleras i arbetsordningen. Detta harföranlett alt bestämmelserna härom i 6 och 15 §§ i revisorernas förslag intehar medtagits. Delegationsrättentill tjänsteman i administrativa frågor har preciserats tydligare än irevisorernas förslag. Till 17 § (18 i revisorernas förslag) Bestämmelsernaom tystnadsplikt har utformats i anknytning till motsvarande bestämmelser iinstruktionen (1973:444) för RRV. Till 18 S (19 S i revisorernas förslag) Utskottetföreslår i detta sammanhang en saklig ändring i bestämmelserna om arvode lillrevisorerna och suppleanterna. Med hänsyn till atl arvodena lill dessa varitoförändrade anser uiskotiet en uppjustering motiverad.Denna bör ske i form av införande av ett särskilt sammanträdesarvode på 100kronor. Arvodet bör utgå även för avdelningssammanträden. Enligt den lagstiftningsordning som skall gälla fr.o. m. bör instruktionen för revisorerna kallas "lag medinstruktion för revisorer". Detta har iakttagits i förslaget. Bestämmelserna(RFS 1968:8) om revision av riksdagsförvahningen Med hänsyn till ikraftträdandet den 1 januari 1975av lagen (1974:585) om skyldighet au tillhandahålla revisorer vissahandlingar m. m. blir 6§ bestämmelserna om revision av riksdagsförvaliningenöverfiödig. Paragrafen bör därför upphöra att gälla vid utgången av . Styrelsen för har med skrivelseden till utskottet överlämnat ett förslag till ändring ireglementet för . Förslaget komrrienteras inte iskrivelsen. Utskottetframlägger i bilaga 1 ett förslag (5) till ändring i reglementet förriksdagsbiblioteket som i huvudsak bygger på styrelsens förslag. Detta harfrångåtts endast i tre hänseenden. Denförsta ändringen gäller reglerna i 4 § om suppleanter. Styrelsen föreslår häroförändrade bestämmelser. Eftersom ordföranden utses av regeringen är dengenerella regeln i 7 kap. 8 § RO om suppleants utseende inte tillämplig påsuppleanten för ordföranden. En särskild bestämmelse om denne måste därförmedlas i reglementet. Enligt nuvarande regler är suppleanterna för de avriksdagen utsedda ledamöterna personliga. Sådana särskilda skäl som enligtmotiven till RO bör föreligga för bibehållande av en ordning med personligasuppleanter torde inte föreligga för vidkommande. Istället bör de allmänna reglerna i RO tillämpas enligt vilka suppleanterna ärgruppsuppleanter. Ett omnämnande av att föreskrifter om suppleanter för övrigaledamöter finns i RO torde lämpligen böra komplettera bestämmelsen om suppleantför ordföranden. Enligtstyrelsens förslag bör de nuvarande bestämmelserna om kompletteringsval i 4 §tredje styckei i reglementet bibehållas. 1*1974. komplelteringsvalfinns intagna i 7 kap. 12 S RO. Med hänsyn härtill synes del inte erforderiigtatt bibehålla en särskild reglering av frågan i reglementet. 4 § tredje styckethar därför inte medtagits i förslaget. Somövergångsbestämmelse föreslår styrelsen alt "löpande mandatperiod för avriksdagen valda ledamöter och suppleanter i styrelsen gäller till början av nästkommandevalperiod". Det må erinras om att val senast förrättades av 1974med giltighet till 1977. Av föreskrifterna i fjärde punkten första stycketövergångsbestämmelserna till RO framgår att löpande mandatperioder för organ,som enligt särskild föreskrift väljes för valperiod, upphör genomatt nytt val förrättas vid början av det laglima som inleds den 10januari 1975. Med den av styrelsen föreslagna ändringen av mandatperioden förde av valda ledamöterna kommer denna regel atl bli tillämplig pådessa ledamöter. Någon särskild övergångsbestämmelse av det slag som styrelsenföreslår synes därför inle lämplig. Den har inte heller medtagits i förslaget.