bet · FX01TU3 · 1974-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande nr 1974 TU 1974:3 betänkande i anledning av propositionen1974:2 angående utgifter på tilläggsstat till riksstaten för budgetåret1973/74 i vad avser anslag inom verksamhetsområdejämte motioner. Teckning av aktier i bolag förprojektering, byggande och drift av fast vägförbindelse mellan ochMalmö. Maj:t har i propositionen 1974:2 bilaga 3() under punkten VI (s. 9-10) föreslagit att, under förbehållav att överenskommelsen med om fasta förbindelser över Öresundratificeras, till Teckning av aktier i bolag för projektering, byggande ochdrift av fast vägförbindelse mellan och på tilläggsstat till riksstaten för budgetåret1973/74 anvisa ett investeringsanslag av . I motionen 1974:229 av . (c) hemställs att avslår Kungl. Majits förslag på tilläggsstatII för /74 om anvisningav medel för teckning av aktier i bolag för projektering, byggande och drift avfast vägförbindelse mellan och . I motionen 1974:230 av . (c) hemställsatt hos Kungl. Maj:t anhåller om att kontaktermed tas för nya förhandlingar, syftande 1. till en sådanöverenskommelse om fasta förbindelser över att järnvägstunneln mellan Helsingborgoch kommer till stånd i första hand och där effekterna på Östersjönav en tunnel utvärderats - samt att möjligheterna att bygga dubbeltunnelundersöks, 2. till att frågan om fast förbindelse mellan och Köpenhamnblir föremål för ytterligare utredningar med avseende pä verkningarna fråntrafik-, regional- och miljöpolitisk synpunkt, varvid möjligheterna att ordnaeventuell förbindelse på med enbart järnvägstunnel undersöks, och attriksdagen på grundval av detta utredningsarbete beredstillfälle att ta ställning till frågan om fast förbindelse mellan ochKöpenhamn. godkände under hösten1973 den överenskommelse som samma är träffats mellan de svenska ochdanska regeringarna om fasta förbindelser över (prop. 1973:146, TU1973:25, rskr. Överenskommelsen innebär dels att förbindersig att bygga och finansiera en motorvägsförbindelse mellanKöpenhamn och (KM-leden), dels att en järnvägstunnel mellan Helsingborgoch () byggs och finansieras gemensamt av ochSverige. Avsikten är att avgifter skall tas ut av trafikanterna på föratt täcka drift- och kapitaltjänstkostnaderna. Arbetena på skalldrivas med sikte på att leden skall kunna öppnas för trafik sä snart sommöjligt och . Arbetena på skall påbörjas så snart sommöjligt och drivas i den takt som ländernas resurser tillåter med hänsynsärskilt till åtagandena för att få till stånd KM-leden och en flygplats påSaltholm. En riktpunkt för planeringen skall vara att tunneln färdigställs omkringår 1985. hemställde dock hos Kungl. Maj:t attutredningsarbetet beträffande järnvägstunneln skullepåskyndas och att förhandlingar skulle upptas med den danska regeringen i syfteatt tidigarelägga tunnelbygget så att blir färdig somKM-leden. Vidare underströks vikten av att förberedelsetiden för den nyaKM-leden används för kompletterande utredningar, syftande till att förhindra enstark koncentration av bebyggelsen i , ett hårt ianspråktagande avvärdefull åkerjord och försämring av viktiga natur- och miljövärden. Även iövrigt anfördes vissa synpunkter på planerings- och miljöfrågorna, m. m. I motionen 1974:230 begärs nu en omprövning av beslutetoch att nya förhandlingar tas upp med , syftande till en prioritering avjärnvägstunneln mellan och . Vidare yrkas att frågan omfast förbindelse mellan och blir föremål för nya utredningarmed avseende på verkningarna ur trafik-, regional-och miljöpolitiska synpunkterav en utbyggnad. Möjligheterna att ordna förbindelsen pä KM-leden med enbartjärnvägstunnel anses därvid också böra undersökas. skall därefter -pä grundval av detta utredningsarbete få tillfälle att ta slutlig ställning tillfrågan om en fast förbindelse mellan och . Utskottet kan emellertid för sin del och efter deningående prövning av dessa frågor som ägde rum för endast några månader sedaninte finna skäl föreligga för ett ändrat ställningstagande fiån riksdagenssida. Som följd härav och under hänvisning jämväl till vad utskottet anfört isitt betänkande 1973:25 avstyrks de i motionen 1974:230 framförda yrkandena. I anslutning härtill mä nämnas att den danska regeringennumera lagt fram förslag för om godkännande av bl. a.överenskommelsen rörande fasta förbindelser över . En förskjutning medett är av tidsplanen för har i samband därmed förordats.Vidare skall före innevarande års utgång en kompletterande utredning verkställashuruvida den beslutade förbindelsen över Stora Balt skall utformas som enkombinerad väg- och järnvägsbro eller som en tunnel för järnvägsdrift medöverföring av bilar i särskilda biltäg. Detta ger utskottet anledning att ånyo understryka attbyggandet av en flygplats på Saltholm är en grundläggande och ovillkorligförutsättning för överenskommelsen om fasta förbindelser över Öresundsamt att det är av stor vikt att den planerade förbindelsen över Stora Baltkommer till stånd i tidsmässigt nära anslutning till KM-leden. Utskottetvidhåller också sin tidigare deklarerade uppfattning att arbetena på HH-tunnelnbör påbörjas sä tidigt som möjligt och bedrivas i sådan takt att tunneln kanfärdigställas senast då den planerade KM-leden blir färdig atttas i bruk. beslut i förevarandefrågor innebär också att ett särskilt aktiebolag skaU bildas för att handhaprojektering, byggande och drift av den föreslagna fasta vägförbindelsen mellanKöpenhamn och . Enligt propositionen 1973:146 skall bolagets aktiekapitalvid verksamhetens början utgöra 20 milj. kr. Staten skall äga samtliga aktier,och aktierna skall tecknas till en kurs av . Det i förhållande tillaktiernas nominella värde överskjutande beloppet, eller 4 milj. kr., förutsättsdärvid skola tillföras bolagets reservfond. Utskottet tillstyrker i överensstämmelse med det redantidigare godkända förslaget om bolagsbildningen i propositionen 1973:146 attbeslut om den för ändamålet erforderliga medelsanvisningen, inkl. medel förbetalning av stämpelskatten för emissionen, nu fattas. Som departementschefenframhållit bör dock teckningen av aktierna göras beroende av att enratificering av överenskommelsen kommer till stånd. Av det anförda följer att utskottet avstyrker yrkandet imotionen 1974:229 om avslag på den av departementschefen förordade medelsanvisningen. 1. avslår motionen1974:230, 2. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag pä motionen 1974:229 - under förbehåll avatt överenskommelsen med om fasta förbindelser ratificeras - tillTeckning av aktier i bolag för projektering, byggande och drift av fastvägförbindelse mellan och på tilläggsstat 11 till riksstatenför /74 anvisar ett investeringsanslag av . l'å trafikutskottets vägnar SVHN Närvarande: herrar i (fp),(). (), (), i Heden (c), ().Hugosson (s), i (c), Rosqvist (s), Östrand (s),(), i (vpk), (), iMalung (s) och Komstedt (m). 1 '1974. 1. av herrar , i Heden, iRönneberga och (samtliga c) beträffande överenskommelsen om fastaförbindelser över som ansett dels att det avsnitt i utskottetsyttrande som på s. 2 börjar med "Utskottet kan" och på s. 3 slutarmed "i bruk" bort ha följande lydelse: Även utskottet har vid sin förnyadegranskning av dessa frågor och mot bakgrund inte minst av den hotande framtidaenergibristen funnit en omprövning av beslutet - i överensstämmelse med denuppfattning som kom till uttryck i en till utskottets betänkande 1973:25 fogadreservation (nr 1) - böra komma till stånd. Som ytterligare skäl härför fårutskottet anföra följande. Det är enligt utskottets uppfattning betydelsefullt attfasta kommunikationsleder mellan och kommer till stånd. De ärägnade att förbättra förbindelserna mellan de nordiska folken, och tillsammansmed framtida led över Stora Balt bör de dessutom underlätta kontakterna mellanNorden och den europeiska kontinenten. Även med hänsyn till de tekniska problemoch de säkerhetsfrågor som följer av båt-och färjtrafikens expansion är det av betydelseatt fasta förbindelser kommer till stånd. Trots att frågan om fasta förbindelser över varitföremål för utredningar kan det material som förebragts inteanses utgöra tillräckligt underlag för beslutet i frågan. De framlagdaförslagen har nämligen huvudsakligen vilat pä tekniska och snävt ekonomiskavärderingar. Följderna från ekologisk synpunkt av sä omfattande projekt som dethär gäller har inte beaktats. De trafikpolitiska konsekvenserna är inte hellertillräckligt utredda. Ej heller har hänsyn tagits till de effekter som denföreslagna broförbindelsen kan få i fråga om ytterligare koncentration avbebyggelse och näringsliv till MalmöLund-området. Frågor som rör trafik-,regional-och miljöpolitik måste enligt utskottets mening grundligt belysasinnan ett definitivt beslut kan fattas. har under de senasteåren fått bära en allt större del av trafiken i vårt land, främst genom denenskilda bilismens expansion. Järnvägarnas relativa betydelse har därigenomminskat. Nackdelarna med denna utveckling blir mer och mer påtagliga. Bilismenger upphov till miljöproblem i form av bullerstörningar och luftföroreningar.Växande landsvägstrafik ökar riskerna för trafikolyckor. Mera energisnålatrafikmedel mäsle sä långt möjligt ges företräde. Den framtida trafikplaneringenmåste därför inriktas på att främja den kollektiva trafiken. De möjligheter som järnvägarna erbjuder måste tas tillvara i större utsträckning. Inte minst viktigt är att de långa godstransporternai så stor utsträckning som är praktiskt möjligt går på järnväg. I direktiventill den trafikpolitiska utredningen framhålls att det finns anledning att inomramen för det trafikpolitiska utvecklingsarbetet ägna särskild uppmärk- samhet åt järnvägstrafiken och dess möjligheter attutvecklas i marknads-och servicehänseende. En broförbindelse mellan ochKöpenhamn skulle främja biltrafiken och förmodligen även stimulera godstrafikenpä landsväg. Därmed skulle bron få konsekvenser som står i strid meduttalandena i bl. a. direktiven till den trafikpolitiska utredningen. Det ärangeläget att dessa frågor klarläggs. Trafikförbindelserna med måste fåen lösning som ligger i linje med de allmänna trafikpolitiska målsättningar somgäller inom värt land. När det gäller det fortsatta utredningsarbetet angåendeKM-leden bör möjligheterna att också där ordna förbindelsen med rälsbundentrafik i första hand övervägas. En broförbindelse med landsvägstrafik skullefrämja motorfordonstrafiken på ett sätt som skulle försvära de lokalaproblemen. Med rälsbunden trafik skulle man lättare kunna komma till rätta medsvårigheterna. Trafiken till och från en eventuell flygplats på Saltholm börmot denna bakgrund kunna ordnas bättre med järnväg än med motorväg. Det finns i detta sammanhang anledning erinra om attDanmark enligt artikel 6 i den föreliggande överenskommelsen före den 1 juli1975 kan begära att tunneln mellan och Saltholm skall utföras med ytterligareen tunneldel, avsedd för järnvägstrafik mellan och . Ianslutning till tanken på en järnvägstunnel av detta slag bör alternativet meden järnväg i tunnel mellan och utredas. varplaneringsdiskussionerna i hög grad inriktade på att Malmö- ochKöpenhamnsområdena tillsammans skulle bilda ett storstadsområde, . Detskulle för innebära att en betydande del av befolkningen koncentrerastill , som tillsammans med Stockholms- och Göteborgsregionernaskulle utgöra befolkningsmässigt tre dominerande områden. Tankegångar av denna art finns uppenbarligen fortfarande istor utsträckning kvar. I den presenterade regionplanen för sydvästraSkåne beräknas befolkningen i området öka med omkring 130 000 invånare framtill och med omkring 300 000 invånare till är 2000. Det skulle innebäraen fortsatt snabb omflyttning av människor, och följden måste bli att storadelar av vårt land därigenom berövas sina utvecklingsmöjligheter. beslut angående regional utvecklingoch hushållning med mark och vatten får emellertid anses delvis innebära enbrytning med den tidigare förhärskande uppfattningen. Statsminister i propositionen 1972:111, att regionalpolitiken "måstevidareutvecklas till en välfärdspolitik för alla delar av landet. Helasamhällsverksamheten måste engageras i strävandena att åstadkomma störrejämlikhet mellan människorna i olika regioner i fråga om både sysselsättningoch service." Trots detta uttalande innebar beslut attplaneringen också i fortsättningen kommer att leda till en betydandecentralisering. utskottets uppfattning borde riksdagsbeslutet i stället hainriktats på ett decentraliserat samhälle. Alla delar av landet måste fälikvärdiga utvecklingsmöjligheter. Näringsliv och bebyggelse skall fördelasöver landet i ett nät av livskraftiga regioner och tätorter. Det måste som påpekats i detföregående befaras att tillkomsten av en broförbindelse mellan ochKöpenhamn kommer att medföra ytterligare koncentration till påbekostnad av det övriga landet. En sådan koncentration skulle också innebäraatt jordbruket berövades stora markområden. Det måste vara en oriktigresursanvändning att ta högavkastande jord i anspråk för andra ändamål änlivsmedelsfrämställning. Utskottet vill i anledning härav erinra om att såvälFN:s jordbruksorgan, FAO, som dess ekonomiska och sociala råd, ECOSOC, vädjattill medlemsländerna att utöka produktionen av livsmedel mot bakgrund av deninternationella försörjningskrisen. KM-leden kommer i stor utsträckningatt fylla lokala trafikbehov. Trafiken pä HH-leden är i långt störreutsträckning av rikskaraktär och har betydligt större omfattning. Den totalapersontrafiken pä Öresundslederna uppgick till 23,3 miljonerenkelresor. Härav föll mer än hälften - 13,9 miljoner enkelresor på HH-leden.Återstoden delades mellan KM-leden, 8,3 miljoner enkelresor, ochKöpenhamn-Landskrona-leden, 3,1 miljoner enkelresor. Beträffandepersonbilstrafiken låg tyngdpunkten i ännu högre grad på . Avpropositionen 1973:146 framgår vidare att i fråga om fördelningen av godset pålederna gick av lastbilsgodset över HH-leden ochåterstoden över KM-och Köpenhamn-Landskrona-lederna. Av tåggodset gick samma årnärmare över HH-leden och resten över KM-leden. Ytterligare koncentration tillMalmöomrädet kan som påpekats i det föregående beräknas medföra allvarligamiljöstörningar. Även om sådan koncentration kan undvikas kommer enbroförbindelse med största sannolikhet att påverka miljön negativt.Öresundsgrupperna framhöll också att del begränsade och redan nu avfritidslivet hårt utnyttjade, för rekreation lämpade, omlandet till Malmöskulle komma att ytterligare kraftigt användas vid en fast förbindelse iKM-lägot. Den trafik som bron alstrar kommer i större eller mindreutsträckning att belasta det svenska landsvägsnätet, vars standard på grund avbristande anslag på många håll är otillfredsställande. Bron till Danmarkframtvingar följdinvestcringar i vägnätet i och angränsande landskap somkan komma att innebära en omfördelning av väganslagen inom . De storakostnader som anslulningslederna i Malmöomrädet kräver gör att anslagen kankomma att minska för andra delar av landet med ännu mindre möjligheter attupprätthälla ett tillfredsställande vägnät som följd. Förutsättningarna för enaktiv regionalpolitik skulle därigenom minska. Detta kanenligt utskottets uppfattning inte accepteras. frågan om fasta förbindelser över får enligtutskottets mening inte resultera i en omfördelning av resurserna till nackdelför andra delar .av landet. Det förutsätts i avtalet att en flygplats skall byggas påSaltholm. har synpunkter framförts som emellertid gör att behovetav en sådan kan behöva övervägas ytterligare. Därvid bör bl. a. den minskandeenergitillgångens verkningar för flygkommunikationerna beaktas. Experter påområdet har framhållit att de korta flygtransporterna kommer att ersättas avmarktransporter. får anses förutsätta en fortsatt ökning avflygtrafiken. Om denna ökning uteblir torde någon ny storflygplats iMalmö-Köpenhamnsområdet inte behövas, och därigenom kommer frågan om fastförbindelse mellan och i ett nytt läge. Vidare bör klarläggashuruvida kravet på en storflygplats på Saltholm går att förena med kravet påett decentraliserat flygplatssystem i , varigenom flyget meratillfredsställande skulle kunna fylla sina uppgifter. Frågan om en flygplats påSaltholm är en dansk angelägenhet, och det är därför angeläget att danskaregeringen klargör sin syn på behovet av en ny flygplats i den förändradesituationen. Den bör dock även få en samlad nordisk bedömning. Enligt utskottets mening bör alltså förnyade kontakter tasmed angående utformningen av fasta förbindelser över Öresund.Syftet skall vara att få till stånd en lösning enligt vilken viljan attstimulera den kollektiva trafiken markeras genom att järnvägsförbindelsernatillmäts större betydelse. Detta bör såsom framhållits i det föregående skegenom att järnvägstunneln mellan och kommer till stånd iförsta hand så att den blir färdig och . Dämerkostnaderna för att utföra projektet i form av dubbeltunnel synes blirelativt begränsade och då en betydande kapacitetsökning skulle nås genom ensådan bör denna möjlighet undersökas. Projektet skall givetvis utföras på ettur skilda miljöaspekter betryggande sätt. Beträffande förbindelsen mellan och måstenämnda utredningar rörande trafik-, regional- och miljöpolitiska konsekvenserkomma till stånd innan några åtgärder vidtas. I första hand bör möjligheternaatt ordna förbindelserna genom spårbunden trafik undersökas. Förutsättningarnaskall då vara att specialtåg för transport av motorfordon skall komma tillanvändning. Vad utskottet i nu berörda frågor anfört bör av riksdagenges Kungl. Maj:t till känna. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. att , med ändring avsitt tidigare beslut och med bifall till motionen 1974:230, hos Kungl. Maj:tanhåller om att kontakter med tas för nya förhandlingar, syftande a. till ensådan överenskommelse om fasta förbindelser över att järnvägstunneln mellan och Hel- singör kommer till stånd i första hand - och däreffekterna på av en tunnel utvärderats samt att möjligheterna attbygga dubbeltunnel undersöks, b. till att frågan om fast förbindelse mellanMalmö och blir föremål för ytterligare utredningar med avseende påverkningarna från trafik-, regional- och miljöpolitisk synpunkt, varvidmöjligheterna att ordna eventuell förbindelse på med enbartjärnvägstunnel undersöks, och att på grundvalav detta utredningsarbete bereds tillfälle att ta ställning till frågan om fastförbindelse mellan och , 2. av herrar , i Heden, iRönneberga och (samtliga c) samt i (vpk) beträffande bolag för projektering, byggande och drift av den föreslagnafasta vägförbindelsen mellan och som ansett dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 3 som börjar med "" och slutar med"förordade medelsanvisningen" bort ha följande lydelse: Av den ståndpunkt som intagits iden till utskottets betänkande 1973:25 fogade och med 1 betecknadereservationen följer att något behov av aktieteckning i särskilt bolag förprojektering, byggande och drift av den föreslagna KM-leden inte föreligger.Detsamma gäller med avseende pä den till samma betänkande fogade och med 2betecknade reservationen. Inte heller utskottet finner något behov av sådanaktieteckning föreligga och tillstyrker därför motionen 1974:229, vari yrkatsavslag på den i propositionen 1974:2 (bilaga 3) gjorda framställningen omanvisande av medel för nämnda ändamål. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. att , med bifall tillmotionen 1974:229, avslår Kungl. Maj:ts i propositionen 1974:2, bilaga 3,gjorda framställning om anvisning på tilläggsstat 11 av medel till Teckning avaktier i bolag för projektering, byggande och drift av fast vägförbindelsemellan och . beträffande överenskommelsen om fasta förbindelser överÖresund av i (vpk) som anfört: kommunisterna gavvid behandlingen av propositionen 1973:146 uttryck för sin uppfattning omförslaget om fasta förbindelser över i reservationen 2, knuten tilltrafikutskottets betänkande 1973:25. I reservationen framhölls dels att frågan om den fastaförbindelsen över vilade på utredningar som gjorts med 1960-taletsförutsättningar men som inte torde vara lämpade att lösa 1980-talets trafikproblem,dels att förslaget gynnar mycket få grupper av människor och strider helt motfolkflertalets intressen. I reservationen pekades på sex områden där dettauppenbart visar sig. Det första gäller trafikpolitiken. Vpk ansåg attregeringsförslaget premierade privatbilismen. Den tunga lastbilstrafiken stärker sin ställning. Rationellaförbindelser med kontinenten skulle i stället ha krävt en prioritering avjärnvägen genom byggande av en järnvägstunnel i HH-leden, försedd meddubbelspår. F. n. går huvuddelen av transporterna mot och kontinentenöver . Avståndet är där kortast, och för merpartensvenskar är det den naturliga förbindelsen. Det andra gällde regionalpolitiken. kommer attstarkt bidraga tiU en expansion av som enligt regionplanen försydvästra kommer att innebära en ökning av folkmängden med 53 procentfram . Några effektiva instrument för att mera jämnt fördela denväntade tillväxten finns inte enligt vpk:s uppfattning. De arbetstillfällen som tillfälligt uppkommer genom självabrobygget skapas bättre genom att man angriper den svåra socialaeftersläpningen i framhölls det i reservationen, och när det gällermiljöpolitiken blir det också negativa effekter. Trafiksituationen i Malmökommer att bli ännu mera pressad, natur- och friluftsområdena kommer attreduceras, belastningen på luft och vatten kommer att ökas. Ifördelningspolitiskt hänseende missgynnas människorna i arbetarstadsdelarna, debillösa, de gamla och handikappade. Även utrikespolitiskt har förslagetbetänkliga aspekter genom att man funktionellt och planeringspolitisktintegrerar ett svenskt bostadsområde med ett annat beläget inom EEC. kommunisternas uppfattning i frågan om defasta förbindelserna över har inte genomgått någon förändring sedan denbehandlades i . Utvecklingen har tvärtom, enligt vårmening, styrkt riktigheten i vår uppfattning. Inte minst gäller dettautvecklingen på energiområdet som alltmer pekar på behovet av satsning påenergisnåla trafikmedel. 1 den trafikpolitiska debatten betonas också järnvägarnasbetydelse alltmera. En trafikpolitik, där överföring av trafik från landsvägtill järnväg finns med som mer eller mindre klart uttalad målsättning, fordrarockså investeringar som kommer att gynna järnvägstrafiken. Av denanledningen menar vi att en satsning på en järnvägstunnel i HH-leden bör göras. Enjärnvägstunnel måste emellertid vara avpassad till vad den framtidautvecklingen inom järnvägstrafiken kan komma att kräva. Begränsningen av dennatill att omfatta endast ett järnvägsspår synes vara mindre välbetänkt, inteminst med tanke på att en tunnel med dubbelspår endast i ringa grad ökarkostnaderna. Den tekniska utformningen av en tunnel bör kunna ske så attnegativa effekter på vattenförhållandena i kan undvikas. Ytterligareutredningar i denna fråga bör emellertid ändå förordas.