bet · FX01LU16 · 1974-12-31 00:00:00 — Underlåtenhet från adoptivföriildrarnas sida att sökasvenskt medborgarskap för adoptivbarnet kan få konsekvenser i vissasituationer , påpekar nämnden. Enligt bestämmelserna förbidragsförskott och barnpension enligt folkpensioneringen kan i vissa falladoptivbarn inte komma i åtnjutande av dessa sociala förmåner så länge som desaknar svenskt medborgarskap. I detta sammanhang pekar nämnden också på attkostnaderna för ett svenskt medborgarskap kan minska benägenheten att söka ettsådant. Detta problem har framför allt uppenbarat sig när barn med utländsktmedborgarskap blivit föremål för samhällsvård, upplyser nämnden. Om svensktmedborgarskap skulle kunna förvärvas genom adoption bör vid adoptionen av äldrebarn, t. ex. , övervägas i vUken utsträckning barnets egen vUjabör beaktas, framhåller nämnden. Föreningen anser ilikhet med motionären att adoption av utländska medborgare bör kunna utgöragrund för förvärv av svenskt medborgarskap. Härigenom skulle förenkladeadministrativa rutiner kunna uppnås. Detta torde inte minst för statensinvandrarverk betyda snabbare handläggning av medborgarskapsärenden något sommåste bedömas positivt bl. a, mot bakgrund av nuvarande handläggningstider föransökan om svenskt medborgarskap. Föreningen tillstyrker därför motionen.Härvid bör den nu utgående avgiften i samband med bevUjandet av svensktmedborgarskap utgå, påpekar föreningen. Föreningen fäster också uppmärksamheten på frågan omdubbla medborgarskap. Denna fråga bör enligt föreningens uppfattning av Sverigetas upp i internationella organ såsom FN och . Föreningen förordardärför att hemställer, att denna fråga av Kungl. Maj:t tas upp ilämpligt internationellt sammanhang. Adoptionsärenden med internationellanknytning handläggs allt oftare av svenska domstolar och myndigheter. Sådanaärenden regleras numera i lagen (1971:796) om internationella rättsförhållandenrörande adoption. Den kanske viktigaste nyheten i denna lag jämfört medtidigare lagstiftning och praxis är att det undantagslösa kravet på attadoptionen skall bli gällande i hemlandet borttagits. Enligt den nya internationellaadoptionslagen behöver den svenska domstolen endast när det gäller adoption avbarn ta viss hänsyn tUl lagen i den främmande staten tUl vilkenbarnet eller sökanden har anknytning. Finner domstolen i ett sådant fall attdet skulle medföra avsevärd olägenhet för barnet om adoptionen ej blir gällandei stat tUl vilken sådan anknytning finns skall ansökan om adoption avslås. Såsom framgår av den föregående framställningen medföradoptionen inte sådan rättsverkan, att utländsk medborgare, som adopteras avsvensk, automatiskt förvärvar svenskt medborgarskap. För detta krävs isedvanlig ordning ansökan om naturalisation. Man kan i praxis skilja mellan två typer av sådananaturalisationsärenden. Om adoptionen är fullbordad antingen genom beslut avsvensk domstol eller genom utomlands meddelat beslut som godkänts av Kungl.Maj:t och adoptivföräldrarna gjort naturalisationsansökningen, bifalls dennaregelmässigt. Om adoptionen ännu inte är klar, kan barnet naturaliseras föreadoptionen, om det enligt barnets hemlands lag är svårt eller omöjligt attannars genomföra adoptionen. För naturalisation av adoptivbarn uppställerinvandrarverket i allmänhet som villkor att barnet automatiskt eller efteransökan förlorar sitt utländska medborgarskap. I sistnämnda fall, dvs. näradoptivbarnet hos hemlandets myndigheter måste begära att bli fri från sittgamla medborgarskap, meddelar invandrarverket s. k. villkorsbeslut. Dettainnebär att barnet blir svensk medborgare endast på viUkor att det inom visstid, vanligen , befrias hkn sitt gamla medborgarskap. Syftet med denvillkorliga naturalisationen är att så långt som möjligt försöka undvika attdubbelt medborgarskap uppkommer. Detta utgör sedan gammalt en ledande princip isvensk medborgarrätt och följer också av europarådskonvention (se ovans. 4) till vilken anslutit sig. Under vissa förutsättningar kan villkoret dock slopas. Såsker t. ex. i fråga om person som bedöms vara politisk flykting eller somvägrats befrielse från sitt medborgarskap. Villkoret slopas också för den sominte inom rimlig tid fått svar på sin ansökan om befrielse. Detta innebär attvederbörande blir medborgare i två länder. I förevarande motion hemställs att hos Kungl.Maj:t anhåller om förslag om en utvidgning av adoptionens rättsverkningar tUlatt gälla även förvärv av svenskt medborgarskap. Motionen tar sikte på sådanafall, där adoptivbarnet är och där adoptivföräldrarna elleradoptivfadern har svenskt medborgarskap och önskar att barnet får sammamedborgarskap. Utskottet finner i likhet med flertalet remissinstanserdet angeläget alt handläggningsförfarandet görs så enkelt som möjligt när detgäller adoptivbarns förvärv av svenskt medborgarskap. En lagändring av det slag som motionären förordar skulle otvivelaktigt innebära enavsevärd förenkling för de många utländska barn som adopteras avsvenska adoptivföräldrar. Vidare skulle adoptivföräldrarna besparas en inteobetydlig utgift genom att den särskilda expeditionsavgiften för naturalisationsbevis,, helt eller delvis skulle bortfalla. Principiellt sett innebärmotionsförslaget också att adoptivbarn skulle bli helt likställda med biologiskabarn i medborgarskapsrättsligt hänseende. Detta finner utskottet ligga helt ilinje med den syn på adoptionen som präglat de senaste årens reformer på detadoptionsrättsliga området. Även om utskottet således hyser stor förståelse förmotionärens synpunkter, vill utskottet dock understryka vikten av att man imöjligaste mån undviker att införa sådana regler som kan leda tUl dubblamedborgarskap. Detta har också framhållits under remissbehandlingen. Den somhar dubbelt medborgarskap är underkastad aUa de förpliktelser, som åliggermedborgare i det land där han vistas, och dessutom de förpliktelser som detandra landets rättsordning ålägger sina medborgare utanför territoriet. Fall avdubbla lojalitetskrav, dubbelbeskattning och dubbel värnplikt kan inte alltidlösas tillfredsställande traktatsvägen. Bara genom att befrias från tidigaremedborgarskap kan man också påräkna fullt svenskt rättsskydd utomlands. Den sominte fått sådan befrielse betraktas exempelvis i sitt gamla hemland sommedborgare endast där. 1 konfliktsituationer - t. ex. i samband med besök hossläktingar i det gamla hemlandet - kan svenska myndigheter följaktligen integarantera sedvanligt bistånd. Utskottet vUl också erinra om att medborgarlagstiftningentUlkommit i nordiskt samarbete. I motionen förordas att överläggningar tas uppi syfte att få tUl stånd en samnordisk lösning av frågan. Utskottet villunderstryka betydelsen av en likformig nordisk medborgarskapslagstiftning ochär för sin del inte berett att nu tUlstyrka en ensidig svensk lagändring påområdet. Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet att manfortfarande bör hålla fast vid den bedömning som gjordes i samband med 1971 årsändringar i adoptionsreglerna och medborgarskapslagstiftningen, nämligen atten utvidgning av adoptionens rättsverkningar till att gälla även förvärv avsvenskt medborgarskap tills vidare bör anstå. Utskottet vOl emellertid framhålla, att motionens syfte iväsentlig grad torde kunna uppnås inom ramen för den nuvarande ordningen.Framför allt synes det utskottet angeläget att naturalisationsförfarandetförenklas så att handläggningen kan ske snabbare än som ärfallet. har i sitt remissyttrande pekat på några förbättringarsom i detta hänseende torde kunna genomföras. Snabbare handläggning kan sålundaenligt verkets mening uppnås om Kungl. Maj:t och tingsrätterna informeraradoptivföräldrarna om naturalisationsförfarandet och eventuellt tillställerverket kopior av adoptionsbesluten. Verket anser vidare att ansökan omnaturalisation av adoptivbarn skulle kunna ske med adoptionsansökanoch insändas direkt till verket, eftersom polismyndighetens utredning i sådanaärenden i de flesta fallen Utskottet förutsätter att dessa förslagskyndsamt blir föremål för närmare övervägande och att även eljestnaturalisationsförfarandet ses över i detalj i syfte att åstadkomma enförenklad och snabbare handläggningsprocedur för den enskilde. I invandrarverkets remissyttrande ifrågasätts dessutom ominte avgiften för naturalisation av aUa slag av barn kan slopas. Det kan idetta sammanhang påpekas att verket redan i ett remissyttrande till förklarat sig inte ha något att erinra mot att avgiftenhelt avskaffades (se prop. 1971:143 s. 75). Med hänsyn tUl bl. a. utvecklingenpå adoptionsområdet bör tiden nu anses mogen för ett sådantsteg, och utskottet vUl därför för sin del rekommendera att avgiften slopas såsnart som möjligt. Vid remissbehandlingen har också från något häll påtalatsatt informationen rörande de utländska adoptivbarnens ställning i medborgarskapsrättsligthänseende visat sig inte ha tUlräckligt stor genomslagskraft. Utskottet utgårfrån att invandrarverket och adoptionsfrågor medanledning härav vidtar de åtgärder som kan vara ändamålsenliga för attytteriigare stärka informationen på denna punkt. I anslutning tUl vad en av remissinstanserna anfört villutskottet slutligen understryka det angelägna i att tillsammans med denordiska grannländerna inom organ såsom FN och verkar för att finnaändamålsenliga lösningar på det internationella planet och för att föreliggandekonventioner på medborgarskapsrättens område ratificeras av ett ökat antalstater. Med hänsyn till vad utskottet nu anfört och till attförevarande problem genom remissbehandlingen av motionen aktualiserats hos deberörda myndigheterna anser utskottet att man kan räkna med att åtgärder avovan berört slag kommer att vidtas för att åstadkomma en förbättring i denriktning som motionären åsyftat. Något initiativ från sida finnerutskottet därför inte att frågan påkallar. attriksdagen avslår motionen 1974:391. Närvarande: herrar (), ()*. (), (), herrar (), i (s), (), i (s), i (s), herrar i (c), (vpk), (), ()*, () och ()*. * Kj närvarande vid betänkandets justering.