bet · FX01UbU17 · 1974-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1974 UbU 1974:17 Utbildningsutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslag /75 till lärarutbildning jämte motioner. 1.Vissa gemensamma frågor. Maj:t har i propositionen 1974:1 bilaga 10() under rubriken frågor (s. 355362)behandlat vissa iärarutbildningsfrågor av allmän karaktär. 1974:172 av m. fl. (fp, c, m) varihemställs att hos Kungl. Maj:t begär en snar översyn avlärarutbildningen i blockämnena biologi, samhällskunskap och svenska, 1974: 462 av m.fl. (s) varihemställs att hos Kungl. Maj:t begär en utredning om möjligheternaatt försöksvis utlägga speciallärarutbildning också tillklasslärarhögskolorna i , , och , 1974:473 av m. fl. (s) vari hemställsatt begär att Kungl. Maj:t föranstaltar om fortbildning avskolpersonal, som arbetar med psykiskt störda barn, och att denna fortbildningutarbetas i samråd med barnpsykologisk och bampsyfciatrisk expertis, 1974: 736 av i (s) varihemställs att hos Kungl. Maj:t begär att en översyn avlärarutbildningen görs, 1974: 752 av herrar i Skärstad (c) ochRaneskog (c) i vad avser hemställan att som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad som i motionen anförts om lärarlämplighetsbedömning i sambandmed praktik i skolväsendet (yrkandet 5), 1974: 1028 av m. fl. (m) i vad avserhemställan att hos Kungl. Maj:t anhåller om förnyad prövning avfrågan om utbildningstidens längd för ämneslärare och därmed sammanhängandefrågor (yrkandet 10), 1974: 1031 av () och ()vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att ges iuppdrag att utreda föratsättningama för en regelbundet återkommande fortbildningsverksamhetunder sammanhängande perioder för alla lärare, 1974:1378 av fröken m. fl. (fp) i vad avserhemställan att hos Kungl. Maj:t hemställer att klass- ochämneslärarutbildningen blir föremål för översyn (yrkandet Cl). Den första inrättades i Stockholmdär utbildningen tog sin början /57 (prop. 1954:209, SU 1954:189,rskr 1954: 393). blev en försöksinstitutioni vad gäller arbetssätt, organisation och studiegång. I början av 1960-taletinrättades lärarhögskolor i , och . Utbildningen vid lärarhögskola omfattade från börjanantingen två eller tre terminer för lärare i läroämnen och fem terminer förmellanstadiets och lågstadiets lärare. Vid vissa lärarhögskolor inrättadesspeciallärarlinje. Ar1968 reformerades utbildningen av klasslärare och den praktiskpedagogiskautbildnmgen av lärare i läroämnen. inrättades ytterligare tiolärarhögskolor (prop. 1967: 4, SU1967:51, rskrl967:143). Inom den nyaläraihögskoleorganisationen utbildas lärare på lågstadiet under fem terminer,lärare på mellanstadiet under sex terminer och lärare i läroämnen under tvåterminer. Ar 1971 inrättades förskollärarlinje vid vissa lärarhögskolor förutbildning av förskollärare under fyra terminer (prop. 1971: 38, UbU 1971:12,rskr 1971:169). Ett viktigt motiv för beslutet var att det ansågs angeläget attredan inom utbildningen av förskollärare och lågstadielärare genom olikaåtgärder öka föratsättningama för samverkan i läramas yrkesutövning i förskolanoch på lågstadiet. Vid riksdag fattades slutligen beslut om en tilllärarhögskoleorganisationen knuten utbildning om två terminer av lärare förindustri ooh hantverk (prop. 10, UbU 1973:11, rskr 1973:114). Utbildningenav lärare i övningsämnen har utretts av lärarutbildningskommittén (), somföreslagit en utbildning som nära ansluter till motsvarande utbildning förlärare i läroämnen. (BU) utreder vissautbildningsfrågor som avser bl. a. förskollärare och fritidspedagoger. 1968 årsutbildningsutredning (U 68) har lagt fram förslag beträffandehögskolebegreppets innebörd samt den högre utbildningens studieorganisation ochinstitutionella utformning, vilket förslag får vissa konsekvenser förlärarutbildningens inre organisation. I ett antal motioner till årets riksdag har fråganom en översyn av lärarutbildningen tagits upp utifrån skilda aspekter. Sammafråga har aktualiserats av i en framställning den 6 mars 1974till Kungl. Breddning av lärarutbildningen Enligt motionen1974: 736 är det viktigt att skolan och därmed också lärarutbildningenständigt förnyas med hänsyn till samhällets utveckling. En breddning avlärarutbildningen anses önskvärd. Med hänvisning till att utredningen omskolans inre arbete () får betydelse för lärarutbildningens innehåll,organisation och dimensionering föreslås en översyn av lärarutbildningen.Kraven på läraren kommer att öka. Vid översynen bör man, hävdas det, mer idetalj följa upp resultaten av läraratbildningsreform. Enligtläroplanen för (Lgr 69) utgör skolans personlighetsutvecklandeuppgift och uppgiften att meddela kunskaper beståndsdelar i en och sammahelhet. Till personlighetsutvecklingen bidrar inte bara själva undervisningenoch dess innehåll utan också alla de skiftande möjligheter till påverkan somarbetet och miljön i skolan erbjuder och som skolan bör utnyttja. De moment ilärarutbildningen som avser skolans i>ersonlighetsutvecklande uppgift börenligt utskottets uppfattning förnyas på samma sätt som man förnyarlärarutbildningens ämnes-stoff med hänsyn till forskningens utveckling påområdet. Enbreddning av lärarutbildningen bör kunna ske inom ramen för nuvarandeutbildningsorganisation och genom nya utbildningslinjer eller kurser. Enligtriksdagens beslut kommer man fr. o. m. /75 att vid lärarhögskolornatiUämpa utbildningsplaner som omfattar en ny praktikorganisation för låg- ochmellanstadielärarlinjerna samt ämnes-lärariinjen (prop. 1973: 78, UbU 1973: 34,rskr 1973: 274). Den starkare samhällsanknytning som denna organisation syftartill ligger i linje med den breddning av lärarutbildningens mål som berörs imotionen 1974: 736. Utskottet vill betona att det är viktigt att blivandelärare får konkret kontakt med yrkeslivets krav på ohka arbetsplatser.Lärarutbildningen bör bidra till att de blivande lärarna får ökad kunskap omsamhället i dess oHka former. Utvärderingenav lärarutbildningsreform bör kunna ge svar på frågan hur lärarenfungerar i skolans vardag i förhållande till den utbildning han fått och hanspersonliga egenskaper. Det är angeläget att denna utvärdering, som bör omfattalärarens funktion på fältet , görs inte bara av dem sommedverkar i lärarutbildningen utan även av dem som praktiskt verkar i skolan. Även i motionerna 1974: 172, 1974: 1028 och 1974:1378 begärs en översyn av lärarutbildningen. Liksom i den redovisademotionen 1974: 736 önskas i motionen 1974: 1378 en utbildning som gör lärarnabättre rustade att utföra sitt arbete. Frågan ställs om man kan bygga upp engemensam basutbildning i läraratbildningen. Den rena ämnesutbildningen tas uppi motionerna 1974: 172 och 1974: 1028. Den förstnämnda motionen behandlarutbildningen i tre särskilda ämnen. nämligenbiologi, samhällskunskap och svenska, medan den sistnämnda allmänt hävdarbehovet av en förstärkt ämnesutbildning. Lärarnas behov av kunskap oohfärdigheter i sina ämnen för att lyckas i sitt arbete stryks under. Måletför de olika lärarutbildningarna kan skifta. Nuvarande utbildningssystemtillåter ringa variation i fråga om studietidens längd för ämne ochämneskombination i t. ex. utbildningen av lärare i läroämnen. mening måste i lärarutbildningen hänsyn tas till ämnenas olikastraktur. När det gäller ämnesutbildningen vid filosofisk fakultet för lärarebör här erinras om att utbildningsutskottet i betänkandet 1973: 35 för sin delinte ville utesluta att man i ett större sammanhang kunde komma att behöva göraen översyn av utbildningstidens längd för enskilt ämne och för vissämneskombination som avser utbildning av lärare. Ämnesutbildningen för blivandelärare bör utformas så, att det stegvisa uppbyggandet av basfärdigheter ochinhämtandet av centrala fakta säkerställs. Enligt motionen 1974: 752 är urvalet tillläraryrket en av skolans viktigaste frågor. Detfinns fler sökande till lärarutbildning än det finnsutbildningsplatser. Urvalet sker nu på grundval av kunskaper i de ämnen somutbildningen avser; Man har ännu inte kommit därhän att man till lärarutbildningväljer ut studerande utifrån i första hand det förhållandet att de har godaförutsättningar att genom personliga egenskaper bli lämpliga lärare. Innan manfimnit metoder att vid tu-val främst ta hänsyn till lärarlämplighet ellerföratsättningar att utveckla en sådan får man gå vidare på vägen att förbättraoch komplettera den använda metoden, nämligen att avlänka frånutbildning dem som visat sig olämpliga för fortsatt lärarutbildning. Detta kanske på olika sätt. Den nämnda praktikorganisationen med s. k.introduktionspraktik kan åtminstone i vad gäller klasslärarutbildningen ge destuderande möjlighet att på ett relativt tidigt stadium av studierna pröva sinlämplighet för yrket under ledning av erfarna handledare. Denna typ av praktikkan kombineras med ett system av åtgärder i studie- och yrkesvägledande syfte.I planeras ett forskningsprojekt (KONSIL) som bl. a. avser attundersöka vilka effekter som nås om man i det första skedet av utbildningenkontinuerligt samtalar i grupp om läraryrket och om yrkets krav. Syftet härmedär att de studerande själva skall komma underfund med om de passar förläraryrket eller ej. Slutligen bör erinras om att fr. o. m. höstterminen 1974arbetslivserfarenhet tillgodoräknas som merit vid ansökan tillämneslärarlinjen. Det kan vara av stort värde att vid urval tilllärarutbildning fästa avseende vid sådana arbetsuppgifter som den sökandefullgjort i för- värvsliv,föreningsliv eller liknande och som inneburit rik och varierad kontakt medmänniskor. : En viktig uppgift blir enligt utskottetsuppfattning att finna former för urval till lärarutbildning. Samordningav grundläggande och återkommande lärarutbildning Enligt motionen 1974:1031 bör grundläggandeläraratbildning vara samordnad med en regelbundet återkommandelärarfortbildning så att grandutbildning och fortbildning kan bedrivas efter ensamordnad plan. Även motionen 1974:1028 tar upp frågan om en återkommandeutbildning för lärare. Enligtuppgift från uppgick antalet lärare (antaletindivider) inom hela skolväsendet till ca 114 900. Av dessavar ca 11 200 helt tjänstlediga, varav ca 2 400 för studier. I statistikeningår skolledare och lärare inom grundskola, gymnasieskola, kommunalvuxenutbildning, folkhögskolor, statens skolor för vuxna, sjuksköterskeskolor,av bedriven arbetsmarknadsutbildning, lärarhögskolor ochskogsbrakets yrkesskolor. Av statistiken framgår vidare att av samtliga lärarei skolväsendet var ca 16 900 (14,) eller äldre, medan ca 98 000(85,) var eUer yngre. Somframgått av det föregående finns det 15 lärarhögskolor.Den lärarutbildningsorganisation som byggts upp reduceras för närvarandesuccessivt på grund av arbetsmarknadsläget för lärare, vilket torde leda tillatt befintliga fasta utbildningsresurser inte kan nyttjas fullt ut. Dennuvarande tillgången på lärare gör det möjligt att förutsättningslöst övervägahur man skall kunna kombinera en övergripande översyn av lärarutbildningen medett försök att förverkliga idén om återkommande utbildning för lärare iskolväsendet. Mellan grandutbildning och fortbildning råder en stimulerandeväxelverkan, eftersom det gemensamma målet för både grandutbildning ochfortbildning är att finna praktiska former för lärarna att utöva sitt yrke påett sådant sätt, att elevernas kunskapsutveckling och sociala fostran motsvararläroplanernas intentioner. En systematiserad fortbildning kan bidra till enökad effekt av gjorda investeringar på skolans område. Behovet av nyutbildadelärare är förhållandevis litet. Det är enligt utskottetangeläget att man löser frågan hur resurserna vid lärarhögskolornasmidigt skall kimna överföras från grandläggande läraratbildning tillfortbildning och omvänt. Utbildningav lärare i specialpedagogik I motionerna 1974: 462 och 1974:473 berörs bl. a.vissa frågor som gäller utbildning av lärare i specialpedagogik. Specialklassundervisningen har varit tämligen med en omfattning av ca 90 000veckotimmar /62 och ca /72. 1960års läraratbildningssakkunniga, som i ett särskilt betänkande föreslogen utbildning om två terminer för bl. a. hjälpklass- och observationsklassläraresamt särskollärare, förklarade att de var väl medvetna om att starkaskäl talade för en förlängning av den föreslagna utbildningstiden förifrågavarande lärarkategorier. Behovet av en förstärkt utbildning för lärare ibl. a. hjälp- och observationsklasser samt klasser i särskola kvarstår. Kungl.Maj:t har meddelat bestämmelser om särskild utbildning avspeciallärare med början /75 vid lärarhögskolorna i ,och . Enligt utskottets mening bör emellertid övervägas om intejämväl den anordnade utbildningen av speciallärare bör utökas. Utskottettar under punkten 8 i detta betänkande upp åtgärder för viss lärarfortbildningpå specialundervisningsområdet. Avskolöverstyrelsens katalog över fortbildningskurser för framgår attfortbildning anordnas även för sådan skolpersonal som inte är lärare, t. ex.elevvårdspersonal. Vidare anordnas viss fortbildning för speciallärare. Det böräven erinras om att bedriver en omfattandefortbildningsverksamhet för skolpersonal. Vidbehandlingen av de i det föregående redovisade motionerna har utskottet kommittill slutsatsen att lärarutbildningen bör bli föremål för en övergripandeöversyn. Vad utskottet anfört beträffande en sådan översyn i vad gäller lärarutbildningensbreddning, ämnesutbildning, urval till läraryrket, samordning av grundläggandeoch återkommande läraratbildning samt utbildning av lärare i specialpedagogikbör som sin mening ge till känna för Kungl. Åberopande detanförda hemställer utskottet att som sin mening ger Kungl. Maj:t tillkänna vad utskottet med anledning av motionerna 1974: 172, 1974: 462, 1974:473, 1974: 736, 1974: 752 yrkandet 5, 1974: 1028 yrkandet 10, 1974: 1031 och1974: 1378 yricandet C 1 anfört beträffande en övergripande översyn avlärarutbildningen. 2.Lärarhögskolorna: Avlöningar till lärarpersonal m. m. Lärarhögskolorna:Driftkostnader. Maj:t har under punkterna F 1F 2 (s. 363368)föreslagit att Maj:t att besluta om antalet intagningsplatser vidlärarhögskolorna. 2. bemyndiga Kungl. Maj:t att inomramen för beslutad utbildningskapacitet anordna särskild utbildning på låg-och mellanstadielärarlinjerna för behöriga personer med finska som modersmål, 3. tiU Lärarhögskolorna:Avlöningar till lärarpersonal m. m. för /75 anvisa ettförslagsanslag av , 4. till Lärarhögskolorna:Driftkostnader för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1974: 475 av m. fl. (m, s, c, fp,vpk) vari hemställs att beslutar att en förskollärarlinje om 30intagningsplatser inrättas vid i fr. o. m. höstterminen1974, 1974: 761 av herrar () och iUlfsbyn (c) i vad avser hemställan 1. att tillLärarhögskolorna: Avlöningar till lärarpersonal m.m. anvisar ett i förhållandetill Kimgl. Maj:ts förslag med . förhöjt förslagsanslag av . för möjliggörande av utökad utbildning av studie- och yrkesvalsledare(yrkandet i första att-satsen), 2. att som sin meningger Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts beträffande YRK-kurser istudie- och yrkesorientering (yrkandet i andra att-satsen), 1974: 1044 av i (fp) varihemställs att i anslutning till förslaget om ändradintagningskapacitet för klasslärarlinjen skall uttala som sin uppfattning attdet beträffande utbildningen av lärare för låg- och mellanstadiet är angelägetatt denna i största möjliga utsträckning bedrivs såsom decentraliserad, 1974: 1045 av i (fp) varihemställs att beslutar att nio tjänster som biträdandeutbildningsledare vid de mindre lärarhögskolorna omvandlas till fastastudierektorstjänster fr. o. m. /75. I fråga om intagningen till lärarhögskolornas olikalinjer för /75 föreslås i propositionen 1974: 1 1 350intagningsplatser på ämneslärarlinje, 980 platser på speciallärarlinje, 1 080platser på mellanstadielärarlinje, 912 platser på lågstadielärarlinje och 510platser på förskollärarlinje. Av propositionen framgår att även ickelinjean-knuten utbildning skall anordnas vid lärarhögskoloma, bl. 180 platserför studie- och yrkesorienteringspersonal. Imotionen 1974: 761 yrkas en i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag ökad utbildning av studie- och yrkesorienteringspersonal. somerinrar om att ifrågavarande utbildning bedrivs försöksvis och ännu inte blivitföremål för en slutlig utvärdering, är inte berett tillstyrka förslaget. /75 bör såsom föreslås i propositionen finnas 180intagningsplatser för utbildning av studie- och yrkesorienteringspersonal. Isamma motion yrkas vidare att speciallärare, särskollärare m. fl. skall kunnagenomgå en avkortad studie- och yricesorienteringsutbild-ning. Klassläraresom avslutat teoretisk och praktisk utbildning samt varit yrkesverksam påheltid , varav utanför utbildningsväsendet, ärbehörig att söka till utbildning för studie-och yrkesorienteringspersonal.Frågan om hur lång studie- och yrkesorienteringskursen t)ehöver vara för densom genomgått utbUdning till speciallärare eller särskollärare har nyligenslutbehandlats av . En avkortad utbildning skall prövas vidlärarhögskolan i . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetbifall till ifrågavarande yrkande i motionen 1974: 761. Beträffandeyrkandet i motionen 1974: 475 att en förskollärarlinje skall vara inrättad vidlärarhögskolan i fr. o. m. /75 vill utskottet erinra omatt det ankommer på att i samband med de årligaanslagsframställningarna lämna förslag om på vilka nya orter sådana linjer börinrättas. har inte lagt fram något sådant förslag. Medanledning härav och då utskottet inte funnit tillräckliga skäl föreligga förriksdagen att nu fatta beslut i enlighet med yrkandet i motionen 1974: 475avstyrker utskottet detta yrkande. Fråganom omvandling av arvodestjänster som biträdande utbildningsledare vid demindre lärarhögskolorna till lönegradsplacerade tjänster som studierektor tasupp i motionen 1974: 1045. Då ärendet redan aktualiserats iutbildningsdepartementet av personalorganisationerna behöver motionsyrkandetinte föranleda någon åtgärd. Isamband med att intagningskapaciteten på klasslärarlinjema för budgetåret1973/74 föreslogs minskad framhöll dåvarande departementschefen ipropositionen 1973: 1 att det för skolväsendets försörjning med lärare ärsärskilt angeläget med en decentraliserad utbildning av lärare för låg- ochmellanstadiet. Maj:t skulle senare meddela beslut hur intagningsplatsemaför dessa båda utbildningar borde fördelas mellan olika lärarhögskolor. Imotionen 1974: 1044 önskas ett motsvarande uttalande för /75 ivad gäller intagning till klasslärar-utbildning. Kungl.Maj:t har meddelat beslut beträffande planering avantagning för /75 till bl. a. lärarhögskolomas låg- ochmellanstadielärarlinjer. Principerna för planeringen är desamma som under föregåendeläsår. Med hänvisning härtill anser utskottet attdet inte finns anledning att göra något särskilt uttalande, varför motionsyrkandetavstyrks. Kungl.Maj:ts beräkning av medelsbehovet under förevarande anslag har inte givitutskottet anledning till erinran. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet 1. att bemyndigar Kungl.Maj:t att besluta om antalet intagningsplatser vid lärarhögskolorna, 2. att bemyndigar Kungl.Maj:t att anordna särskild utbildning på låg- och mellanstadielärarlinjerna förbehöriga personer med finska som modersmål i enlighet med vad som förordats ipropositionen 1974:1, 3. att avslår motionen1974: 475, 4. att beträffandeyrkeslinriktade kurser avslår motionen 1974: 761 yrkandet i andra att-satsen, 5. att avslår motionen1974: 1045, 6. att med bifall tillproposJtionen 1974: 1 och med avslag på motionen 1974: 761 i vad den avsermedelsanvisningen under ifrågavarande anslag tfll Lärarhögskoloma: Avlöningartill lärarpersonal m. m. för /75 anvisar ett förslagsanslag av171 , 7. att med bifaU tillpropositionen 1974: 1 och med avslag på motionen 1974: 761 i vad den avsermedelsanvisningen under ifrågavarande anslag till' Lärarhögskolorna:Driftkostnader för /75 anvisar ett reservationsanslag av , 8. att avslår motionen1974: 1044. 3.Förskoleseminariema: Avlöningar till lärarpersonal m.m. Förskole-seminarierna:Driftkostnader. Maj:t har under punkterna F 4 (s. 368371)föreslagit att 1. tUl FörskolesemLnarierna:Avlöningar till lärarpersonal m. m. för /75 anvisa ettförslagsanslag av , 2. till Förskoleseminariema:Driftkostnader för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1974:466av i m. fl. (s) vari hemställs 1. att hos Kungl. Maj:tanhåller om en noggrann prövning av föratsättningama för förläggning avförkortad förskolIäraratbUdning till , 2. att vid tillträde tillförkortad förskollärarutbildning tjänstgöring somassistent vid försöksverksamhet med i lågstadium integreradförskoleverksamhet jämställs med utbildning till barnskötare, 1974: 1371 av i m. fl. (c)vari hemställs att till anordnandet av särskilda lägerveckor förlärare och lärarkandidater inom förskoleseminarier för /75anvisar ett reservationsanslag av . Enligt propositionen 1974: 1 skall vidförskoleseminariema finnas 2 010 intagningsplatser för /75. Enförkortad utbildning av barnskötare till förskollärare med högst 144 deltagareavses dessutom komma till stånd under nästa budgetår. Vidare har som framgåttav det föregående under anslagen till lärarhögskolorna beräknats medel till 510platser på förskollärarlinje. Sammanlagt kommer det således att för utbildningav förskollärare finnas 2 664 intagningsplatser vid förskoleseminarier och lärarhögskolorunder /75. Enligtmotionen 1974: 466 bör föratsättningama prövas för att till förläggaen förkortad utbildning av barnskötare till förskollärare. Vidare föreslås attverksamhet som assistent vid viss förskoleverksamhet i förkunskapshänseendeskall jämställas med barnskötarat-bildning. Avpropositionen 1974: 1 framgår att den föreslagna särskilda utbildningen avbarnskötare till förskollärare skall förläggas till sådana orter därförsöksbarnstuga i enlighet med ibarnstugeutredningens modell förekommer. Idessa barnstugor tillämpas lagarbetsprincip och barnen indelas i s. k.syongrupper. Den nu ifrågavarande avkortade förskol-lärarutbildriingen byggerpå genomgången barnskötarutbildning. Med hänvisning till vad som anförs ipropositionen avstyrker utskottet bifall till motionen 1974: 466. Utskottetvill emellertid erinra om att kompetenskommittén (KK) arbetar medfrågan om tillträde till olika slag av utbildning och om olika vägar att skaffabehörighet till eftergymnasial utbildning. Bamstugeutredningenutreder vissa frågor inom förskollärarutbild-ningen. Den i motionen 1974:1371aktualiserade frågan om s. k. lägerverksamhet i förskolläraratbildningen harnära anknytning till utredningens arbete. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionen 1974: 1371. Maj:ts medölsberäkning under förevarande anslag har utskottet inte någonerinran. Åberopande det anfördahemställer utskottet 1. att avslår motionen1974: 466, 2. att avslår motionen1974: 1371, 3. att tillFörskoleseminarierna: Avlöningar till lärar- m. för /75 anvisar ett förslagsanslag av , 4.att till Förskoleseminarierna: Driftkostnader för budgetåret1974/75 anvisar ett reservationsanslag av . 4.Gymnastik- och idrottshögskolorna: Avlöningar till lärarpersonal m. m.Gymnastik- och idrottshögskolorna: Driftkostnader. Maj:ts förslag under punkterna F 5F 6 (s. 371373) oCh hemställer att /75 anvisar 1. till Gymnastik- ochidrottshögskolorna: Avlöningar till lärarpersonal m. m. ett förslagsanslag av10 , 2. till Gymnastik- ochidrottshögskolorna: Driftkostnader ett reservationsanslag av . 5.Seminarierna för huslig utbildning: Avlöningar till lärarpersonal m. m.med flera anslag. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkternaF 7F 10 (s. 374378) och hemställer att för /75anvisar 1. till Seminarierna för husligutbildning: Avlöningar till lärarpersonal m. m. ett förslagsanslag av , 2. till Seminarierna för husligutbildning: Driftkostnader ett re-servåtionsanslaig av , 3. till Slöjdlärarseminariet:Avlöningar till lärarpersonal m. m. ett förslagsanslag av , 4. till Slöjdlärarseminariet:Driftkostnader ett reservationsanslag av . 6.Statens institut för högre utbildning av sjuksköterskor. Maj:t har underpunkten F 11 (s. 378380) föreslagit att 1. bemyndiga Kungl.