bet · FX01UbU10 · 1974-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslag /75 till bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. jämtemotion. I propositionen 1974:1 bilaga 10() har Kungl. Maj:t under punkten D 12 (s. 141143)föreslagit att till Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m.för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1974:467 av m. fl. (m) varihemställs att beslutar att till Bidrag till svensk undervisning iutlandet m. m. för /75 anvisa ett reservationsanslag av . Svensk undervisning för svenska barn i utlandetanordnas i form av svensk grundskola (svensk utlandsskola), kompletterandesvensk undervisning åt svenska barn som går i utländska skolor samtkorrespondensundervisning eller undervisning inom internationell skola. Utlandsskolor ochtjänsteorganisation vid dessa (antal lärartjänster för vilka statsbidrag fårberäknas) /74. ", -o .3 :5 00 3 :rt :0 .3 1-1 J=-O Si ra - J2-0 :=3 :o .2 (Pointe Noire) För utlandssvenskars barn som går i utländsk skolaanordnas kompletterande svensk undervisning i svenska språket och om svenskaförhållanden. Syftet med undervisningen är att bevara och förkovra elevernastidigare kunskaper inom dessa områden. 3.Korrespondensundervisning (högstadium, gymnasieskolan) Skolpliktiga bam i högstadieålder, som önskarstanna hos eller följa med sina föräldrar utomlands, kan erhålla svenskskolundervisning per korrespondens kombinerad med viss handledning.Undervisningen sker dels under lärarledda timmar, dels under timmar anslagnaför enskilt arbete med självinstruerande läromedel. Betygenför dessa elever baseras på handledamtlåtanden, resultat av granskade lösningaroch provskrivningar som konstmeras och rättas vid . harmöjlighet att utfärda avgångsbetyg från gymnasieskolan och att anordnasärskilda prövningar på grundskole-och gymnasieskolenivå. För utlandsskolornahar rektor vid även rätt att utfärda terminsbetyg efter årskurs 7 och 8samt slutbetyg efter årskurs 9. Undervisning vid internationell skola Undervisning vid internationell skola skall varaförlagd till sådan skola vars målsättning kan anses i huvudsak ansluta sig tillmålsättningen för den svenska . Vid skolan skall meddelas undervisningi svenska språket och om svenska förhållanden. Fråga om statsbidrag tillundervisning vid internationell skola prövas av Kungl. För närvarandeutgår statsbidrag till två internationella skolor, Lamco-skoloma i ochYekepa. Enligt beslut av riksdag (prop. 1968: 67,SU 1968:129, rskr 1968: 303) utgår statsbidrag till svensk undervisning iutlandet. Bidraget utgår enligt kungörelsen (1968: 321, ändrad senast 1973:267) om undervisning för utlandssvenskars bara. Till grund för statsmakternasbeslut låg förslag års utlands- och internatskoleutredning (SOU 1966:55). Svenskundervisning för svenska barn i utlandet anordnas i form av svensk grandskola(svensk utlandsskola), kompletterande svensk undervisning åt svenska bam somgår i utländska skolor samt korrespondensundervisning eller undervisning inominternationell skola. Utlandsskole-väsendet står under skolöverstyrelsenstillsyn. Svenskutlandsskola anordnas i huvudsak enligt de grunder som gäller för iSverige. Skolan drivs av enskild huvudman. Enligt beslut av riksdag(prop. 10, UbU 1973:4, rskr 1973: 50) skall vidbestämmandet av antalet lärartjänster, för vilka statsbidrag får beräknas vidsvensk utlandsskola, enbart ta hänsyn till sådant barn vars föräldrar har vissfast anknytning till . I utlandsundervisningskungörelsen har angetts närsådan fast anknytning till skall anses föreligga. Utbildningsutskottethar genom en studiedelegation, som besökt några svenska utlandsskolor ochsammanträffat med företrädare för dessa, sökt skaffa sig en uppfattning om hursvensk utlandsskoleundervisning praktiskt fungerar . Huvudmännenför de utlandsskolor som står under tillsyn kan, med ettundantag, inte finansiera skolverksamheten utan elevavgifter. Enligt uppgiftfrån överstyrelsen varierar de utgående elevavgifterna mellan ca . vid de svenska utlandsskolorna. Härtill kommer utlägg förskolhälsovård, skollunch och skolskjuts. Innehavare av sådan lärartjänst, vilken ärstatsbidragsberättigad enligt utlandsundervisningskungörelsen, omfattas somregel inte av allmän sjukförsäkring som inrymmer ersättning försjukvårdsutgifter och sjukpenningförsäkring (skydd mot inkomstbortfall vidsjukdom). För rese-och flyttningskostnader vid till- och frånträde av tjänstvid svensk grundskolai utlandet gäller ersättningsbestämmelser som är mindre förmånliga än de somgäller för svensk personal i jämförbar utlandstjänst. Vidutlandsskola med låg- och mellanstadier beräknas statsbidrag för tvåheltidstjänster, om minst sex elever finns på vartdera stadiet. Bidrag för merän två heltidstjänster får enligt utlandsundervisningskungörelsen beräknasendast i undantagsfall. Skolstadgans regler om högsta antal elever i klass samtläroplanens bestämmelser och anvisningar i fråga om lärartimmarför viss klassanordning av i äger inte motsvarandetillämpning i statsbidragshänsende på svensk grundskola i utlandet.£'.tatsbidrag kan som regel inte utgå för halvtidstjänst som lärare 1 eller 2,även om behov av viss stödundervisning skulle föreligga på grund av enogynnsam undervisningssituation vid skolan. För beräkning av lärarbehovet vidhandledd korrespondensundervisning finns inga regler. Kostnadernaför hyra av skollokaler är ofta en tung post i en utlandsskolas budget.Detsamma gäller anskaffandet av undervisningsmateriel. I den mån statsbidraginte utgår i erforderlig utsträckning till dessa ändamål måste ifrågavarandekostnader vid vissa skolor täckas genom höjning av elevavgiften. Dessaoch andra iakttagelser har lett utskottet till slutsatsen att bl. a.statsbidragsbestämmelserna för svensk utlandsskola bör bli föremål för enöversyn. Enligt utskottets mening bör hos Kungl. Maj:t begära att ensärskild utredning tillkallas. I denna bör ingå bl. a. representanter förallmänna samhällsintressen. Detär betydelsefullt att svenskar som är lämpade och villiga till arbetsinsatserutom riket och sådana insatser blir allt viktigare i som kännetecknasav snabbt ökande internationella förbindelser inte drar sig för en vistelseutomlands av oro för att barnens möjligheter till fullgod svensk utbildningdärigenom skulle minskas. Svensk grundskoleundervisning i utlandet fyller fördessa svenskar en mycket viktig funktion. Genom svensk undervisning i utlandetunderlättas de utlandssvenska barnens återanpassning i svenskt skolväsen vidföräldrarnas återkomst till . Somexempel på områden där antalet utlandssvenskar ökat under de senaste fem årenkan nämnas missionen och den svenska biståndsverksamheten. Är 1968 beräknadeSvenska missionsrådet antalet svenskar inom mission till 1 564, medan antaletår 1973 beräknades till 1 709. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA)hade sammanlagt 306 biståndsarbetare utomlands, medan antalet år 1973hade stigit till 488. Enligtskolöverstyrelsens långtidsbedömning för budgetåren 1974 1979 kommer svenskexportnäring samt konsult- och biståndsverksamhet attengageras utomlands både inom nya och gamlaområden i en utsträckning som medför ett kraftigt ökat behov avsvenskundervisning utomlands. Till har inkommitframställningar om inrättande av utlandsskola i (), Cochabamiba(), (), Tucumän (), Sierra Grahde(), Gamboula (Centralafrikänska republiken, RCA), (),Poona () och Itezhitezhi (). Gmndskolansprinciper bör i största möjliga utsträckning tillämpas på skolgången för barntill de utlandssvenskar som har sådan fast anknytning till som anges ikungörelsen om undervisning för utlandssvenskars barn. Elevavgiften för dessabarns skolundervisning bör stå i relation till den rätt till svensk gmndskoleundervisningsom de kan anses ha. Reglerna för statsmakternas bidragsgivning till svenskgrundskoleundervisning i utlandet är inte sådana attuppfyllandet av utlandsundervisningskungörelsens krav i fråga om viss fastanknytning till för föräldrarnas del och visst elevantal på ortenensamma utgör garanti för att undervisningen också kan komma till stånd.Statsbidragssystemet bör vara sådant att legitima krav på en snabb utbyggnad avorganisationen skall kunna tillmötesgås. Dessa frågor bör behandlas av denföreslagna utredningen. Det är vidare angeläget att den anställdapersonalens sociala trygghetsfrågor nu övervägs och får sin lösning. En annanviktig fråga för utredningen bör vara hur den för utlandstjänstgöring mestlämpade lärarpersonalen skall kunna tas ut. Utskottet utgår från att de sakkunniga kommer attutnyttja vissa delar av det utredningsmaterial som utlands- ochinternatskoleutredning samlat och förutsätter därför att utredningsarbetetkommer att kunna bedrivas snabbt. Vad utskottet anfört om en utredning av svenskundervisning i utlandet bör som sin mening ge Kungl. I motionen 1974: 467 föreslås att förevarandereservationsanslag ökas med . utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit ochförs upp med . för /75. Med hänvisning till vad utskottet anförtbeträffande en utredning angående bl. a. statsbidrag till svensk undervisning iutlandet avstyrker utskottet bifall till motionen 1974: 467. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att med bifall till propositionen 1974: 1 och med avslag påmotionen 1974: 467 till Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. /75 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört om en utredning beträffande svensk undervisning i utlandet. Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s), i (c),i (s), Nordstrandh (m), i (s), fröken (), (), i Skärstad (c), (), (), herrar (), i (c), i (s), fruEkelund (c) och (vpk). avherr Nordstrandh (m) och (): i samband med behandlingen av motionen 1974: 467, varssyfte varit att tillgodose i tiden näraliggande mycket trängande medelsbehovinom svensk undervisning i utlandet, hos Kungl. Maj:t begär en allsidigutredning beträffande denna undervisning och dess ekonomisering, är myckettillfredsställande. Detta får dock icke tas till intäkt för att den svenskiiundervisningen utomlands, som raskt expanderar, tvingasbedriva sin verksamhet under nu rådande svåra förhållanden. Det bör övervägasom icke utredningen i ett delbetänkande eller på annat sätt till avhjälpandeav de omedelbara medelsbehoven ksm komma med förslag som kan prövas av Kungl.Maj:t i samband med att statsverksproposition utarbetas.