bet · FX01TU1 · 1974-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande nr 1974 TU 1974:1 betänkande i anledning av propositionen1974:1 i vad avser utgifterna på driftbudgeten för /75 inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. m. m. Maj:ts i propositionen 1974:1 bilaga 8 (kommunikationsdeparte mentet) under punkterna Al - A 3 (s. 25-26) framlagda förslag och hemställer attriksdagen för /75 anvisar 1. till ett förslagsanslag av , 2. till Kommittéerm. m. ett reservationsanslag av , därav hälften att avräknas motautomobilskattemedlen, 3. till Extrautgifter ett reservationsanslag av . Allmän översikt över utvecklingen. Före behandlingen av de skilda anslagen har Kungl. Maj:t lämnat en allmän översikt över utvecklingen inom vägväsendet och över anslags äskanden m. m. (s. 27-64). Maj:ts förslag tillmedelsanvisning för /75 under de skilda väganslagen m. m.innebär att till : Ämbetsverksuppgifter anvisas ettförslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen(punkten B l,s. att till Drift av statliga vägar anvisas ett reservationsanslagav I , att avräknas mot automobilskattemedlen (punkten B2,s.65-66), att till Byggande av statliga vägar anvisas ettreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen(punkten B 3, s. 66-67), att till Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärderavseende statliga vägar anvisas ett reservationsanslag av , attavräknas mot automobilskattemedlen (punkten B 4, s. 67), att till Bidrag till drift av kommunala vägar och gatoranvisas ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen (punkten B 5, s. 68), att till Bidrag till byggande av kommunala vägar och gatoranvisas ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskatte- medlen (punkten B 6, s. 68-69), att under /75 statlig länegaranti för lånavseende inköp av vägunderhållsmaskiner för vissa enskilda vägar beviljasintill ett belopp av . samt att till Bidrag till drift av enskildavägar m. m. anvisas ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen (punkten B 7, s. 6970), att till Bidrag till byggande av enskilda vägar anvisasett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen (punkten B 8, s. 71), att till Tjänster till utomstående anvisas ettförslagsanslag av , att avräknas mct automobilskattemedlen(punkten B 9, s. 71-72), att till Avsättning till statens automobilskattemedelsfondanvisas ett förslagsanslag av . (punkten B 10, s. 72-73). I motionen 1974:124 av . (c, fp) hemställs att hos Kungl. Maj:t bi;gär skyndsam utredningoch förslag angående införande av ett vägbroanslag så att broprojekt som deexemplifierade och andra kan komma till utförande tidigare än eljest och utanatt inkräkta på övrigt vägbyggande i de berörda länen. 1 motionen 1974:308 av herrar Björki (c) och i (c) hemställs att i skrivelse tillKungl., Maj :t anhåller om översyn av nu utgående iständsättningsbidrag förenskilda vägar. I motionen 1974:312 av herrGernandt (c) hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om skyndsamutredning av det trafikpolitiska värdet av och de svenska kostnadsandelarna ien vägtunnelförbindelse mellan och vid . I motionen 1974:334 av herrGernandt (c) hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om en skyndsamutredning rörande det näringspolitiska värdet av en väg-, bro- ochtunnelförbindelse mellan och , varvid även värdet avsysäelsättningseffekten i samband med den svenska delen av anläggningsarbetetbör invägas i bedömningen. I motionen 1974;487 av . (c) hemställs att 1. till Bidrag till byggande av enskildavägar för /75 anvisar ett reservationsanslag civ ,att avräknas mot automobilskattemedlen, samt 2. till Bidrag till drift avenskilda vägar m.m. för /75 anvisar ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. 1 motionen 1974:498 av herrarPetersson i (c) och Elmstedt (c) hemställs att hos Kungl.Maj:t framhåller att vid kommande budgetarbete beaktas nödvändigheten av attanslaget Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. får en sådan storlek, attvägar som fyller kraven för erhållande av statsbidrag också skall utan dröjsmålkunna erhålla sådant. I motionen 1974:777 av . (c) hemställs att hos Kungl. Maj:t uttalar sig för attanslaget Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägarför /75 kommer till användning enligt de grunder som angetts imotionen. I motionen 1974:779 av herrarGustafsson i Stenkyrka (c) och i (s) hemställs att hosKungl. Maj:t anhåller att frågan om byggandet av en bro mellan och Fårömed skyndsamhet beaktas i vägplaneringen. I motionen 1974:780 av . (fp) hemställs l.att uttalar att det under Särskilda byggnads-och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar redovisade anslaget skallutnyttjas till fullo i enlighet med de riktlinjer som ovan angivits och attvägverket får i uppdrag att planera sin verksamhet med hänsyn till detta, 2.att till Bidrag till drift av enskilda vägar för /75anvisar ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med . förhöjtreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen,3. att till Bidrag till byggande av enskilda vägar för budgetåret1974/75 anvisar ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med 3 700 000 kr.förhöjt reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen. I motionen 1974:784 av herrarJohansson i (c) och i (c) hemställs att riksdagenmåtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställa om att inomtillgängliga anslag utrymme skapas för ett påbörjande av vägenNorrtälje-Kapellskär under /75 samt att utbyggnader på vägenStockholm-Norrtälje ges en högre prioritet i planeringen än vad som f. n. ärfallet. I motionen 1974:785 av herrarJohansson i Skärstad (c) och i (c) hemställs att riksdagenhos Kungl. Maj:t anhåller om ändring av anvisningarna för uppsättande avvägmärken, syftande till minskad restriktivitet vid behandlingen av ansökningarom uppsättande vid allmän väg av upplysningsmärken för vägvisning tillsamlingslokaler och andra icke kommersiella anläggningar. I motionen 1974:786 av herrJohansson i Skärstad m. fl. (c) hemställs att beslutaratt sådanaekonomiska resurser ställs till förfogande att de aviseradeindragningarna av allmänt underhäll för vissa vägar icke kommer till stånd. I motionen 1974:793 av herrarNilsson i Agnas (m) och () hemställs att beslutar omåtgärder i syfte att eliminera de skadeverkningar som vägsaltet medför. I motionen 1974:799 av . (s, c) hemställs att som sin mening uttalar att spridning avvägsalt måtte upphöra. 1 motionen 1974:800 av herrarSvanström (c) och i (c) hemställs att vid behandhngav frågan om väganslag för nästa budgetår uttalar att län tillerkänns anslag isådan omfattning att vägstandarden snabbt kan förbättras och en bro byggas vidBjursunds ström. I motionen 1974:802 av herrWestberg i m. fl. (fp, c, m) hemställs att vid behandlingenav anslaget B 4 Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statligavägar som sin mening uttalar att av anslaget bör under budgetåret 1 974/75 ettbelopp ä 25 milj. kr. utgå för de vägbyggnadsåtgärder avseende , somangetts i motionen. I motionen 1974:1070 av fruFredrikson m. fl. (c, fp) hemställs att hos Kungl. Maj:t uttalar atttransporter upp till 10/16 tons axeltryck medges till och från fastigheterbelägna vid väg som i princip är upplåten endast för lättare trafik, på imotionen anförda grunder. 1 motionen 1974:1081 av () hemställs att som sin mening uttalar att av de medelsom under rubriken byggnads- och förbättringsåtgärder avseendestatliga vägar en del bör ställas till länsvägi''örvaltningarnas förfogande ienlighet med vad i motionen anförts. I motionen 1974:1085 av herrarOskarson (m) och i (fp) hemställs att beslutaratt i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställa att de trafik- och vägpoUtiskaaspekterna i högre grad än beaktas vid fördelning av anslagetSärskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar. I motionen 1974:1086 av herrOskarson m. fl. (m, s, c, fp) hemställs l.att i skrivelse till Kungl.Maj:t uttalar sig för en snabbare utbyggnad av sträckan FjäräsFrillesåstill motorväg än vad nuvarande tidsplaner anger, 2. att beslutar attav medel under B 4, anvisa . för ifrågavarande vägbygge. I motionen 1974:1411 av herrarAndersson i (c) och i (c) hemställs attriksdagen beslutar om sådan ändring i väglagen att länsvägnämnderna gesbeslutanderätt vid upprättande av långtidsplaner samt i frågor som gällersträckning och lokalisering av nya vägar enligt vad som anförts i motionen. I motionen 1974:1412 av herrAndersson i m.fl. (c, m) hemställs att hos Kungl. Maj:t 1.begär att det nya anslaget på 200 milj. kr., benämnt Särskilda byggnads- ochförbättringsåtgärder avseende statliga vägar, i första hand sätts in i Kalmarlän och andra regioner som har stora behov av insatser på kommunikationsområdeti syfte att uppnå en bättre regional balans, 2. anhåller om att att vid planeringen av den framtida vägpolitiken prioritera regionersom är i särskilt behov av lokaliserings- och regionalpolitiska insatser. 1 motionen 1974:1415 av i (m)hemställs att Maj:t anhåller om att sådana åtgärdervidtages att ombyggnaden av väg 31 i den del som avser sträckanNässjöJönköping kraftigt påskyndas. I motionen 1974:1418 av herrarCarlshamre (m) och i Vrångebäck (m) hemställs att tillKungl. Maj:t uttalar att vid fördelningen av väganslagen större hänsyn änhittills bör tas till det sekundära vägnätets behov av upprustning ochunderhåll. I motionen 1974:1434 av herrarJohansson i Vrångebäck (m) och Carlshamre (m) hemställs att hosKungl. Maj:t begär skyndsam projektering av vägförbindelse i Lysekilsområdet,enligt vad som anförts i motionen, samt uttalar att denna förbindelse snarastbör komma till utförande och finansieras utanför ordinarie anslag till väg- ochbrobyggen. I motionen 1974:1437 av herrLothigius (m) hemställs att anhåller att Kungl. Maj:t ger iuppdrag att utarbeta regler för byggande av på- och avfartsramper tillmotorleder i enlighet med vad som i motionen anförts. I motionen 1974:1440 av herrLothigius m. fl. (m) hemställs, såvitt nu är i fråga (punkterna A och B 12),att A. beslutar att av anslaget B 4. Särskilda byggnads- ochförbättringsåtgärder avseende statliga vägar 100 milj. kr. skall användas förbyggande och 100 milj. kr. för förbättringsåtgärder, B. hos Kungl. Maj:themställer om 1. förslag möjligt till plan för de totalaväginvesteringarna, 2. utredning och förslag angående införande av s. k.tullvägar i enlighet med vad i motionen anförts. I motionen 1974:1442 av herrMattsson i m. fl. (c) hemställs att hos Kungl. Maj:t begärskyndsam utredning och förslag angående införande av ett vägbroanslag så attbroprojekt kan komma till utförande tidigare än eljest och utan att inkräkta påövrigt vägbyggande i landet. I motionen 1974:1443 av herrMattsson i m. fl. (c, fp) hemställs att beslutar attinvesteringar i båt eller färja för trafik mellan öar eller mellan öar ochfastlandet och de årliga kostnaderna för driften skall varastatsbidragsberättigade enligt bestämmelserna om bidrag till enskilda vägar. I motionen 1974:1449 av herrWestberg i (fp) hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller l.atten inventering av vägbehov, som har särskilt stor betydelse ur regionalpolitisksynpunkt, verkställs, 2. att försök med en kraftfull satsning på vägväsendetinom någon lämplig region genomföres för att därigenom utröna, vilken inverkanen sådan åtgärd har för en bygds utvecklingsmöjligheter I motionen 1974:1450 av () hemställs att hos Kungl. Maj:t begär utredning och förslag isyfte att skapa ökat inflytande för länsstyrelsernas lekmannastyrelser över denregionala vägplaneringen. I motionen 1974:1451 av herrÅngström (fp) hemställs att hos Kungl. Maj:t begär att statensvägverk låter projektera för en ny vägförbindelse från norra delen avVindelns kommun i höjd med till och att arbetena snarastigångsattes. Den långsiktiga vägplaneringen m. m. I statsverkspropositionen erinrardepartementschefen om de riktlinjer för den långsiktiga vägplaneringen somuppdrogs av riksdag. I anledning härav samt motionsledes framställdayrkanden vill utskottet ånyo framhålla att den integrerade väg- ochtrafikplanering som bör eftersträvas måste ske i nära kontakt medsamhällsplaneringen i stort och i högre grad än tidigare samordnas med en aktivlokaliserings- och regionalpolitik. Arbetsmarknadspolitiska och allmäntnäringspolitiska målsättningar måste härvid beaktas varjämte hänsyn skall tastill trafiksäkerhetsmässiga och mUjömässiga synpunkter. De resurser som avsättsför vägändamål bör i enlighet härmed fördelas på ett sådant sätt att alla delarav landet får ett vägnät som tillsammans med andra åtgärder skapar bättreförutsättningar för befolknings- och näringslivsutvecklingen.Lönsamhetsbedömningarna skall således styras av kravet härpå. Det föreligger enligt vad departementschefen anfört ettbehov av att man i det fortsatta mera långsiktiga utvecklingsarbeteteftersträvar att väga in olika samhällsekonomiska effekter, vilka inte rymsinom den nuvarande kalkylmodellen. Behovet härav anses öka med de vidgaderegional- och näringspolitiska aspekter som läggs på samhällets investeringari olika hänseenden. Vinsterna kan i ett sådant perspektiv inte enbart bestämmasmed hänsyn till trafikanterna utan bör även härledas ur bebyggelse- ochnäringslivsutvecklingen. Utskottet vill för sin del understryka vaddepartementschefen sålunda anfört. I samband med beslutet om dessa riktlinjer förutsattesvidare att den s. k. kalkylmodell som av tillämpas vidinvesteringsplaneringen skulle ses över. Ett utvecklingsarbete skulle sålundabedrivas för att bl. a. få fram underlag som gör det möjligt att på ett bättresätt än bestämma den vikt som rimligen bör ges vissa av de ikalkylmodellen ingående komponenterna, såsom trafikanternas tidskostnad,trafikolycks-kostnaden och kalkylräntan. För att i enlighet med statsmakternas ställningstagandendra upp de närmare, mera konkreta riktlinjerna för det nämnda utrednings- ochutvecklingsarbetet tillsattes av departementschefen en särskild arbetsgrupp.Dess uppdrag omfattar numera även den översyn av ocharbetsmarknadsstyrelsens vägbyggnadsverksamhet i form av beredskapsarbeten,vilken begärts av (TU 1972:15, rskr 1972:251). Under erinran om det anförda finner utskottet det alltjämtvara angeläget att det fortsatta utrednings- och planeringsarbetet bedrivs medall den skyndsamhet som befinn*; möjlig samt att som resultat härav ett långsiktigt program för de totala väginvesteringarna inomlandets olika delar föreläggs . Någon försening härav genomöversynen av och vägbyggnadsverksamhet fårej ske. Vad utskottet sålunda anfört bör av ges Kungl.Maj:t till känna. Detta innebär i allt väsentligt ett tillgodoseende avyrkandet i motionen 1974:1440 att hos Kungl. Maj:t hemställer omförslag möjligt till plan för de totala väginvesteringarna. Yrkanden avi princip samma innebörd återfinns f. ö. i motionerna 1974:777 och 1974:780. Utskottet finner ej någon åtgärdfrån sida erforderiig i anledning av yrkandena i motionen 1974:1449att hos Kungl. Maj:t anhåller dels att en inventering verkställs avvägbehov, som har särskilt stor betydelse ur regionalpolitisk synpunkt, delsatt försök genomförs med en kraftfull satsning på vägväsendet inom någonlämplig region för att därigenom utröna, vilken inverkan en sådan åtgärd harför en bygds utvecklingsmöjligheter. Motionen i fråga avstyrks därför. I motionen 1974:1411 har yrkats attriksdagen beslutar om sådan ändring i väglagen att länsvägnämnderna gesbeslutanderätt vid upprättande av långtidsplaner samt i frågor som gällersträckning och lokalisering av nya vägar enligt vad som anförts i motionen.Vidare har i motionen 1974:1450 yrkats att 'hos Kungl. Maj:t begärutredning och förslag i syfte att skapa ökat inflytande för länsstyrelsernaslekmannastyrelser över den regionala vägplaneringen. Utskottet vill i anledning härav till en början erinra omatt vägärendenas handläggning regleras genom föreskrifter i väglagen ochvägkungörelsen. Enligt 11 § väglagen prövas fråga om byggande av väg av statensvägverk efter samråd med . Har och olikauppfattning hänskjuts frågan till Kungl. I vägkungörelsenfinns detaljerade föreskrifter beträffande handläggningen och samrådsförfarandetdä fråga är om byggande av väg. Enligt 14 § väglagen skall inom område med fastställdgeneralplan eller med stadsplan eller byggnadsplan väg byggas iöverensstämmelse med planen. Gäller annars särskilda bestämmelser för marksbebyggande eller användning, såsom regionplan, utomplansbestämmelser ellernaturvårdsföreskrifter, skall väg läggas så att syftet med bestämmelserna intemotverkas. Om särskilda skäl föreligger kan undantag från planen ellerbestämmelserna medges. Dessa undantag prövas av . Undantag frånfastställd generalplan, stadsplan eller byggnadsplan får medges endast ombyggnadsnämnden tillstyrker det. Genom den samordning av vägplaneringen med den fysiskamarkanvändningsplaneringen som således är föreskriven i väglagen ges såvälkommuner som länsstyrelser ett direkt och avgörande inflytande i planeringen. Väglagstiftningen innehåller också vad gäller arbetsplanearbetet tvingande bestämmelser om de viktigaste samråden och gerpå olika punkter ett betydande inflytande i vägplaneringen. Vid utarbetandet av arbetsplan skall således enligt 16 §väglagen samråd i fråga om vägens sträckning och vägförslagets utformning iövrigt ske med berörda fastighetsägare och myndigheter samt andra som kan haett väsentligt intresse i saken. Nämnda samrädsförfarande har ytterligarepreciserats i vägkungörelsen, där det stadgas att samråd skall ske medlänsstyrelsen, som därvid inhämtar synpunkter från länsvägnämnden, med övrigamyndigheter vilkas verksamhetsområde beröres av företaget samt med lokala organoch sammanslutningar som kan ha ett väsentligt intresse i saken. Kommun ochkänd ägare till varje fastighet som beröres av företaget skall beredastillfälle att framföra synpunkter vid sammanträde på platsen. Enligt 17 §väglagen skall arbetsplan med vissa undantag ställas ut och därvid hållastillgänglig för granskning. Arbetsplatsen överses därefter med hänsyn tillinkomna erinringar. Enligt 31 § vägkungörelsen kan förordna omupprättande av alternativt förslag till arbetsplan. Sedan länsstyrelsenbehandlat arbetsplan som skall fastställas överlämnas den med eget yttrande ochmed de yttranden som inkommit till statens vägverk. Kan den arbetsplan som förordatsav godtagas av statens, vägverk fastställer planen. Iannat fall hänskjuts frågan till Kungl. Det är sålunda ett komplicerat och tidskrävande arbete somföregår fastställandet av en arbetsplan. Den med nödvändighet utdragna planeringstidenliksom det faktum att vägen när den väl är byggd ligger där den ligger föråtskillig tid framåt har ansetts medföra behov av att inordna vägplaneringen iden totala samhällsplaneringen. Det beskrivna planeringssystemet har ocksåansetts väl fylla detta syfte. Vad gäller har den ett avgörandeinflytande pä vägfrågorna dels genom sitt allmänna planeringsansvar pä regionalnivå, dels genom sina speciella uppgifter avseende bebyggelseplaneringen ochnatur- och miljövårdsområdena och dels genom de befogenheter somväglagstiftningen ger . Som framgått kan således länsstyrelsenförordna om upprättande av alternativ arbetsplan. kan heller intefastställa en arbetsplan som inte kan godtas av . Under allaskeden av vägplaneringen förekommer med olika berörda intressenter ett omfattandesamrådsförfarande som till sina huvuddrag är reglerat i väglagstiftningen. Vägplanläggningen, dvs. prioriteringen av de vägobjekt somskall utföras, regleras av 12-23 §§ i vägkungörelsen. Genom femårigaflerårs-planer fastläggs denna prioritering. Flerårsplan för riksvägarupprättas av efter förslag från , som skall hörakommuner och länsvägnämnd. Över upprättat förslag skall yttrandeinhämtas. Flerårsplan för länsvägar upprättas av efter inhämtandeav förslag från kommuner och länsvägnämnd. Flerårsplan fastställs av . ochvägverk har olika uppfattning hänskjuts frågan till Kungl. Maj;t för avgörande. Är 1972fastställdes flerårsplaner . de 47 planerna måste avgöras av Kungl. Tre av dessahade inte accepterats av länsstyrelserna, emedan man ansåg de ekonomiskaramarna för små. Däremot förelåg för dessa inga avvikande åsikter i vad gällerprioriteringen. Eftersom vägplaneringen är en utdragen process harvägverket förlängt planeringshorisonten genom att upprätta tioårigalångtidsplaner. Dessa fastställs inte som flerårsplanerna, men förslag ochyttranden inhämtas från länsstyrelse, länsvägnämnd och kommuner på likartatsätt som för flerårsplanerna. Det system för planeringen av väghållningen, planläggningoch projektering, som används av tillsammans med kommuner ochlänsstyrelser är konstruerat så att erforderligakompromisser och anpassningar till regional trafikplanering och fysisksamhällsplanering skall kunna tillgodoses. Vägförvaltningarnas engagemang hoskommunerna i samband med den fysiska samhällsplaneringen, region-, general- ochstadsplaner innebär att erforderlig expertis beträffande trafikfrågorna finnstillgänglig tillsammans med politiker och planerare. Därigenom byggsförutsättningarna upp för en fullständig samhällsplaneringsprocess där väg- ochtrafikfrågorna kan få en tillfredsställande lösning som kommunernasplanmonopol ej behöver ifrågasättas. Vad beträffar länsvägnämnderna villutskottet erinra om att departementschefen i propositionen 1971:23 - medförslag till väglag m. m. -utgick från att länsvägnämndsinstitutionen som sådanvisserligen skulle kvarstå men att dess besvärsrätt skulle bortfalla. Vidareförutsattes länsvägnämnderna, som i fortsättningen skulle kunna ta initiativ ivägfrågor som berör länet i dess helhet eller en större del därav, i sin helhetbli tillsatta av länsstyrelserna. Motiveringen härför angavs vara den partiellalänsförvaltningsreformens genomförande fr. o. m. . Denna innebar att skulle få enlekmannastyrelse med landshövdingen som ordförande samt tio andra ledamöter.Länsstyrelsen skulle som en huvuduppgift få att leda och samordna den samhällsplaneringsom bedrivs inom den statliga länsförvaltningen. Avsikten vore att främstviktigare frågor om samhällsplanering eller andra för länet betydelsefullafrågor skulle behandlas av lekmannastyrelsen. På vägplaneringens område skulledetta innebära, att lekmän komme att delta i beslut som hade attfatta i frågor om flerårsplaner för byggande av vägar och broar, om utförandeav vägföretag utanför flerårsplan, om fördelningen för statsbidrag tillbyggande av väg eller gata samt om tilldelning av statsbidrag utanförfördelningsplan samt därutöver i andra för länet betydelsefulla vägfrågor.Länsstyrelsens funktioner i dessa ärenden skulle i allmänhet bli att inom ramenför samhällsplaneringen på det regionala planet göra den bedömning avvägplaneringsfrågorna som skall tjäna som underiag för de centrala avgörandensom skall träffas av statens vägverk eller Kungl. Genom länsförvaltningsreformenskulle det i länsinstans infogade medborgerliga inflytandet bli starkare än detsom kunde utövas av länsvägnämnd, eftersom de medborgerliga representanterna ilänsstyrelsen skulle delta i besluten och inte bara ha en rådgivande funktion. fann det dock vara olämpligt att länsstyrelsernaskulle utse sitt eget rådgivande organ på detta område och beslöt därför attlänsvägnämnderna i fortsättningen i stället skulle utses av landstingen efterförslag av kommunförbundets länsavdelningar. Med den därvid föreslagnasammansättningen av nämnderna ansågs de också böra behålla sin besvärsrätt. Utskottet har mot bakgrund av den lämnade redogörelseninte funnit sig berett att nu och på de av motionärerna anförda skälen hosKungl. Maj:t begära utredning och förslag i syfte att skapa ökat inflytande förlänsstyrelsernas lekmannastyrelser över den regionala vägplaneringen. Vissaskäl talar dock enligt utskottets uppfattning för att ett sådant ökatlekmannainflytande övervägs. Enligt vad utskottet erfarit kanlänsberedningen i sitt komm.ande betänkande som beräknas bli framlagt islutet av detta år - förväntas belysa ansvarsfördelningen mellan bl. a.länsstyrelserna och andra statliga regionala organ.