bet · FX01UbU8 · 1974-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1974 UbU 1974:8 Utbildningsutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslag /75 till gymnasiala skolor m. m. jämte motioner. 1.Bidrag till driften av gymnasieskolor. har i propositionen 1974:1 bilaga 10 () under punkten D 18 (s. 155170) föreslagitriksdagen att till Bidrag till driften av gymnasieskolor för budgetåret1974/75 anvisa ett förslagsanslag av 1 . 1974: 226 av m. fi. (s) vari hemställsatt be slutar att hos Kungl. Maj:t anhålla om en utredning avmöjligheterna att införa socialpraktik i andra årskursen av gymnasieskolanstvååriga sociala linje, 1974: 228 av m. fl. (m) vari hemställsatt hos KungL Maj:t begär att utreder möjligheternatill införandet av sådan internationell gymnasielinje som avslutas med möjlighettill International Baccalaureate examen och därvid också undersökermöjligheterna att förlägga sådan linje till någon av våra riks-internatskolor, 1974; 748 av fröken m. fl. (fp) varihemställs att hos Kungl. Maj:t begär åtgärder i syfte att ge samtligaelever på gymnasieskolans tvååriga linjer någon utbildning i samhällskunskap, 1974: 751 av i Holmgården m. fl. (c)i vad avser hemställan att hos Kungl. atten utredning tillsätts med uppgift att studera förutsättningarna för att inomlantbruksutbildningen starta ettåriga kurser eller kortare specialkurser ienlighet med vad som anförts i motionen (yrkandet 2), attskolöverstyrelsen ges i uppdrag att pröva förutsättningarna för attundervisningen vid lantbruksskolorna i ökad utsträckning sker (yrkandet 3), 1974:764 av fröken m. fl. (c) vari hemställs 1. att beslutar att8 kap. 43 § i skolstadgan ges följande lydelse: Samordnad specialundervisningfår anordnas för elever med syn- eller hörselskada, nedsatt rörelseförmåga eller annathandikapp enligt närmare anvisningar, 2. att riksdagentill Bidrag till driften av gymnasieskolor anvisar ett i förhållande tillKungl. Maj:ts förslag med . förhöjt förslagsanslag om . att tillsammans med den nuvarande resursen för stödundervisningutnyttjas för stödundervisning och samordnad specialundervisning igymnasieskolan, 3. att riksdagenger Kungl. Maj:t i uppdrag att utforma bestämmelserna för denna samordnaderesurs i enlighet med vad som anförts i motionen, 1974: 1366 av fröken ()och fröken () vari hemställs att hos Kungl. begärkartläggning och därav föranledda förslag rörande behovet av förbättradtillgång på och utbildning av ortoptister i landet. Vissa uttalanden angående läsårets förläggning vid gymnasieskolans jordbrukslinje och tillhörande specialkurser Med anledning av det i motionen1974i 751 framställda yrkandet 3 erinras om att () iskrivelse till behandlat frågan omläsårets förläggning för jordbruksutbildningen. Skrivelsen finns intagen iAktuellt från /72i 62 och återges i det följande tillsina huvuddelar. Enligt 8 kap. 24 § första stycketskolstadgan bör läsåret börja och sluta senast . Detta innebäratt av redovisningsåret till och med den 30 junipåföljande år 11 kalendermånader kan utnyttjas för förläggning av läsåret,varmed avses den del () av redovisningsåret under vilkenundervisning skall meddelas. Dag för termins början och slut fastställs avstyrelsen för skolan jämlikt sista stycket i nämnda paragraf. Vidare fårjämlikt andra stycket i paragrafen enligt bestämmelser som SÖ meddelar läsåret för en linje eller sjpecialkurs förläggas till annan del av året om detbehövs med hänsyn till utbildningsmålet eller om andra särskilda skälföreligger. senare del har kursplaneringen i stortsett inneburit att skolorna för lantbruksundervisning haft juli månad som kursfritid under vilken bl. a. lärarna kunnat utta huvuddelen av sin semester.Gymnasieskolans införande har i nämnda hänseende ej inneburit någon förändring.Juli månad utgör enligt skolstadgan den del av kalenderåret som regelmässigtinte ingår i läsåret. SÖ finner inte skäl att meddelabestämmelser om annan förläggning av läsåret för jordbrukslinje ellerspecialkurs avseende utbildning för jordbruk än den stadgeenliga. Enligt 18 kap. 6 § skolstadgan skall lärare vidgymnasieskolan åtnjuta ferier. Detta innebär att läraren skall meddelaundervisning i princip under ett och samma redovisningsår. Denelasticitet i fråga om förläggningen av läsåret som lantbmksut- UbU 1974: 8 3 bildningenkräver och som styrelsen för skolan med stöd' av 8 kap. 24 § sista stycketskolstadgan kan tillämpa medför motsvarande elasticitet ifråga om förläggningenav lärarnas tjänstgöring respektive ferier. Verksamheten på skolorna ärfortfarande ojämnt fördelad med en tyngdpunkt under vintermånaderna.Detta kan medföra en förskjutning av vissa lärares tjänstgöring under junieller augusti månad vilket innebär att ferietiden för sådan lärare förskjuts imotsvarande mån. Ovanredovisade förhållanden innebär således att vederbörande skolas styrelse harinom ramen för berörda bestämmelse i skolstadgan möjlighet att planeraverksamheten med hänsyn till skiftande vegetationsperioder. SÖ är medveten omatt vissa svårigheter kan uppstå ifråga om undervisningen i allmänna ämnen, omläsåret för jordbrukslinjen alltför mycket avviker från det läsår som tillämpasför den övriga delen av gymnasieskolan på orten. Dessa problem bör i detenskilda fallet på bästa sätt lösas av styrelsen för skolan. beräknar för /75 underförevarande anslag medel för ca 100400 helårsplatser inom gymnasieskolans grundskoleanknutnadel och för ca 29 300 helårsplatser inom den icke-grund-skoleanknutna delen,sammanlagt ca 129 700 platser för hela gymnasieskolan. Riktlinjer fördimensioneringen av de olika studievägarna ges i propositionen. Vid de slutligabesluten om intagningsplatsernas fördelning på olika studievägar inför läsåret1974/75 ankommer det på att uppmärksamt följa utvecklingeninom gymnasieskolan och att, om detta befinns nödvändigt, omfördelaelevplatser mellan olika studievägar inom ramen för totalantalet platser förgymnasieskolan. erinrat om i sitt betänkande 1974: 7 har i olika sammanhangslagit fast att de handikappade skall ha samma rätt till utbildning somicke-handikappade och att detta i görligaste mån bör förverkligas inom ramenför det reguljära utbildningsväsendet. Skolöverstyrelsenoch styrelsen för vårdartjänst har i en gemensam promemoria angåendeförsöksverksamhet med gymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade och andrasvårt handikappade föreslagit att ca 20 elever vid i fr.o. m. /75 får möjlighet till integrerad undervisning vidSkärholmens gymnasium i . Chefen för utbildningsdepartementetförordar efter samråd med chefen för att detta förslaggenomförs. Utskottet tillstyrker förslaget men noterar att det är fråga om enförsöksverksamhet. Enligt utskottets mening bör verksamheten i inteutvidgas och motsvarande försöksverksamhet inte startas på annan ort förräntillräckliga erfarenheter vunnits av verksamheten i . Frågan om införande av en internationellgymnasielinje som avslutas med möjlighet att avlägga InternationalBaccalaureate Examination aktualiseras i motionen 1974: 228. F-ördelen med ensådan linje anses UbU1974: 8 4 bl.a. vara att ifrågavarande examen skulle ge behörighet tilluniversitetsstudier i olika länder. Flerainternationella organ verkar för att på skilda sätt underlättajämförelsen och det internationella godkännandet av avgångsbetyg ochslutexamina från gymnasial utbildning i respektive medlemsländer. När detgäller akad(:misk ekvivalens - rätten att överföra utländska betyg ellerexamina för tillträde till universitet har internationella konventionereller avtal om ekvivalens antagits av grupper av länder och andra är underförberedelse. Inom tillkom en universitetskonventJon, varislås fast att sådana examensbetyg som utfärdats i fördragsslutande land skallerkännas i varje annat fördragsslutande land om betyget i fråga ger tillträdetill högre utbildning i hemlandet. Tillträdet skall dock vara beroende avtillgång på plats. Även inom arbete har evaluerings- ochekvivalens-frågorna hög prioritet. I ett låni;siktigt projekt för att förbättrainformationen i ekvivalenshänseende samarbetar med ochEuropeiska Gemenskaperna. En europeisk överenskommelse om ett gemensamtekvivalensinformationssystem förbereds. Inom utarbetas successivtjämförande översikter över europeiska betyg och examina. En fortsatt verksamhet i linje med vad som härbeskrivits anser utskottet vara en effektivare väg att främja deninternationella rörligheten än att införa en särskild linje i gymnasieskolansom kan avslutas med viss internationell examen. Som framgått av det föregåendeger sådant avgångsbetyg från treårig linje av gymnasieskolan, som ger allmänbehörighet till högre utbildning i , motsvarande behörighet utomlands.Om det visar sig föreligga behov av en utbildning som kan avslutas med imotionen nämnd examen för t. ex. barn till vissa utländska tjänstemän iSverig<; förutsätter utskottet att tar erforderligainitiativ. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet bifall till motionen1974:: 228. I motionen 1974: 751 behandlas frågan om läsåretsförläggning vid gymnasieskolans jordbrukslinje och specialkurser förjordbruk. Enligt motionärerna får jordbrukslinjens elever, omjordbruksundervisningen tidsmässigt löper helt parallellt med övrig undervisninginom gymnasieskolan, inte erforderlig undervisning under den mest intensivajordbruksperioden. Förutsättningarna för att jordbruksundervisningen i ökadutsträckning sker bör, menar motionärerna, prövas. Bestämmelsernai 8 kap. 24 § skolstadgan (1971: 235) har följande lydelse: »Läsåret bör börjai augusti och sluta senast . EnUgt bestämmelser som meddelas avskolöverstyrelsen får läsåret for en linje eller specialkurs förläggas till enannan del av året, om det behövs med hän- UbU 1974: 8 5 syntill utbildningsmålet eller om andra särskilda skäl föreligger. Dag för terminsbörjan och slut fastställes av styrelsen för skolan.» Med stöd av bestämmelserna i 8 kap. 24 §skolstadgan har bifallit en ansökan om att förläggajordbruksundervisning till juli månad. Det finns ingen anledning förmoda attmotsvarande ansökningar från andra skolor kommer att behandlas på annat sätt. har träffatavtal med (TCO-S) och akademikers centralorganisation () om arbetstid förlärare vid gymnasieskola med jordbruks-, skogsbruks- och trädgårds-ellerlanthushållsutbildning m. fl. Utskottet vill i anledning av yrkandet 3 i motionen1974: 751 slå fast att styrelse för skola med jordbruksutbildning har rätt ochsåsom ansvarig för utbildningen även skyldighet att förlägga skolans läsårtill tid då deltagarnas utbyte av undervisningen blir det största möjliga. Detankommer på styrelsen att anställa den personal som behövs för undervisningen.Med hänvisning till det anförda och till de i det föregående återgivnauttalandena i Aktuellt från /72: 62 beträffande läsåretsförläggning för jordbmksundervisningen föreslår utskottet att förevarandeyrkande i motionen 1974: 751 inte föranleder någon åtgärd. Beträffande det i samma motion framställda yrkandet2 om översyn av de ettåriga eller kortare specialkurserna som avser utbildningför jordbruk har utskottet inhämtat att enligt 8 kap. 1 §skolstadgan (1971: 235) har bemyndigande att för specialkurser och högrespecialkurser fastställa timplaner och kursplaner samt anvisningar ochkommentarer för undervisningen. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetförevarande yrkande i motionen 1974: 751. Pä den sociala linjen ges undervisning isocialkunskap i årskurs 2. Denna undervisning, som omfattar ,bör enligt motionen 1974: 226 kompletteras med socialpraktik. Föratt stoffet i socialkunskap skall konkretiseras bör enligt läroplanenstudiebesök samt intervjuer och andra enklare undersökningar ingå som enintegrerad del av undervisningen. Väl inplanerade besök i skolan av exempelvistjänstemän från sociala institutioner kan enligt läroplanen också vara av stortvärde för undervisningen. har tillsammans medskolöverstyrelsen och universitetskanslersämbetet tillsatt en arbetsgrupp föratt inventera det antal platser för praktik m. m. som utbildningsväsendetbehöver och som arbetslivet kan ställa till förfogande. Med hänvisning tillläroplanens anvisningar beträffande undervisningen i ämnet socialkunskap ochtill den utredning som görs av nämnda arbetsgrupp för praktikfrågor avstyrkerutskottet bifall till motionen 1974: 226. I motionen 1974: 748 begärs åtgärder i syfte att geelever på de yrkesinriktade linjerna viss utbildning i samhällskunskap. 1betänkandet Yrkesutbildningen (SOU 1966: 3) föreslog yrkesutbildningsberedningenatt ämnet arbetslivsorientering skulle omfatta en veckotimme. Genom Kungl.Maj:ts beslut angående läroplan för gymnasieskolan utökadesundervisningen i detta ämne . Med hänvisning härtill ochtill att en ytterligare utökning av den samhällsorienterande undervisningen pådessa linjer skulle innebära en motsvarande minskning av undervisningen iarbets-teknik och fackteori avstyrker utskottet bifall till motionen 1974: 748. Enligt motionen 1974:1366 är nuvarande utbildningav ortoptister inte tillfredsställande. Motionärerna föreslår dels en kartläggningav behovet av ortoptister, dels en översyn av utbildningen. Fråganom utbildning av ortoptister behandlades av riksdag (mot. 1973: 456,UbU 1973: 26, rskr 1973: 175). Därvid hemställde att Kungl. Maj:ttog initiativ som syftar till nordisk samverkan om utbildning av ortoptister.Då utskottet förutsätter att frågor som gäller utbildningens uppläggning kommeratt tas upp i detta sammanhang bör den förevarande motionen 1974i 1366 inteföranleda någon åtgärd. föreslår att medel för budgetåret1974/75 anvisas för en samlad resurs för stödundervisning och samordnadspecialundervisning i gymnasieskolan för varje klass inomkommunen. Härtill kommer som en ytterligare resurs för specialundervisning delsspecialklasser i ungefär samma omfattning som innevarande läsår, dels vissaklasser med specialinriktad kursplan i yrkestekniska ämnen som enligtpropositionen avses bli prövade fr.o. m. /75. I motionen 1974i 764 föreslås att den samordnadespecialundervisningen förstärks i enlighet med ett av ianslagsframställningen för /75 framlagt förslag, vilket innebäratt det förutom nuvarande resurs för stödundervisning perklass i gymnasieskolan skall finnas en resurs för samordnadspecialundervisning som motsvarar per elev. Även elev medannat handikapp än syn- eller hörselskada eller nedsatt rörelseförmågaförutsätts komma i fråga för samordnad specialundervisning enligtöverstyrelsens förslag. Enligt utskottets mening har anförtgoda skäl för förslagen. Utskottet är emellertid inte berett förorda attskolöverstyrelsens förslag såsom yrkas i motionen 1974i 764 genomförs redanfr. o. m. nästa budgetår. Utskottet förutsätter att förslag innebärande ökaderesurser för den samordnade specialundervisningen kommer att föreläggas nästaårs riksdag. Utskottet föreslår att som sin mening ger Kungl. till känna vad utskottet anfört omsamordnad specialundervisning i gymnasieskolan. Majits under förevarandeanslagsrubrik i övrigt redovisade förslag föranleder inte någon erinran frånutskottets sida, varför utskottet tillstyrker desamma. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. att riksdagensom sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet med anledning avmotionen 1974: 764 yrkandena 1 och 3 anfört beträffande samordnadspecialundervisning, 2. att riksdagenmed bifall till propositionen 1974: 1 och med avslag på motionen 1974: 764yrkandet 2 till Bidrag till driften av gymnasieskolor för /75anvisar ett förslagsanslag av 1 , 3.att riksdagenavslår motionen 1974i 228, 4. att riksdagenbeträffande läsårets förläggning vid gymnasieskolans jordbrukslinje och tillhörandespecialkurser avslår motionen 19741 751 yrkandet 3, 5. att riksdagenbeträffande vissa specialkurser avslår motionen 1974: 751 yrkandet 2, 6.att riksdagenavslår motionen 1974: 226, 7.att riksdagenavslår motionen 1974: 748, 8.att riksdagenavslår motionen 1974: 1366. 2, Bidrag till studie- och yrkesorientering. Majithar under punkten D 19 (s. 171174) föreslagit att till Bidrag tillstudie-och yrkesorientering för /75 anvisa ett förslagsanslag av43 . 1974i 745 av () varihemställs att som sin mening ger till känna vad i motionen anförts omlika principer för myndigheternas information om studie- och yrkesorientering iskolorna, I974i 761 av herrar () ochEriksson i Ulfsbyn (c) i vad avser hemställan att hos Kungl. Majitbegär att i samråd med ,och ges i uppdrag att utredamöjligheterna att vidga syo-verksamheten i enlighet med vad som anförts imotionen (yrkandet i sista alt-satsen), 1974i 1028 av m. (m) i vad avser hemställan att hos Kungl. anhåller omredovisning av den nu pågående försöksverksamheten med syo-funktionärer(yrkandet 6), 1974i 1030 av () i vad avserhemställan att hos Kungl. uttalar att den fortsattasyo-verksamheten inriktas på att varje elev skall kallas med viss regelbundenhet till personliga samtal om framtida studie- och yrkesval (yrkandet 1). Genom beslut av riksd;äg infördes påförsök en organisation för studie- och yrkesorientering (prop. 1971: 34, UbU1971: 21, rskr 1971: 214). Försöksverksamheten skulle omfatta en femårsperiod.Från förevarande anslag utgår statsbidrag till kostnader för studie- och yrkesorienteringeni form av schablonbelopp. Delningstalet för beräkning av antalet schablonbeloppför kommun är 750 vid ett elevantal av 3 000 eller lägre och 800 vid ettelevantal av 3 001 eller högre. Schablonbeloppet uppgår f. n. till . Kungl.Majit har uppdragit åt att inom ramen för detpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet utvärdera försöksverksamhetenmed den nya organisationen för studie-och yrkesorientering och fortlöpande tillKungl. Maj:t redovisa erfarenheter bl. a. beträffande utformningen av denlokala organisationen i olika kommuner och förverkligandet av programmet förstudie- och yrkesorienteringen. Genombeslut har Kungl. Maj:t meddelat bestämmelser omyrkesvalslärare i att gälla under försöksverksamheten inom studie-och yrkesorienteringen fr. o. m. tills vidare t. o. m. den 30juni 1979. I motionen 1974: 1028 hemställs att hosKungl. anhåller om redovisning av försöksverksamheten med studie- ochyrkesorienteringsfunktionärer. Enligtvad utskottet erfarit leds förutnämnda utvärderingsarbete inom skolöverstyrelsenav en särskild arbetsgrupp för den nya studie- och yrkesorienteringsorganisationen.I denna grupp ingår representanter för ,universitetskanslersämbetet. Delundersökningar inom utvärderingsprojektet utförs avolika forskningsinstitutioner. Majits uppdrag skallskolöverstyrelsen fortlöpande redovisa erfarenheterna av försökiiverksamheten.Härav torde följa att successivt kommer att överlämnadelrapporter från sitt utvärderingarbete. Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att förevarande yrkande i motionen 1974: 1028 inteföranleder någon åtgärd. Beträffande yrkandet i motionen 1974: 1030 attvarje elev med viss regelbundenhet bör kallas till personliga samtal medstudie- och yrkesorienteringsfunktionären vill utskottet understryka vikten avatt studie- ochyrkesorienteringsfunktionären i sin verksamhet spelar en aktiv roll när detgäller att nå kontakt med såväl elever som deras föräldrar. Enligt det ipropositionen 1971: 34 angivna programmet för studie- och yrkesorienteringenskall enskild vägledning äga rum. Som framgått av det föregående skall studie-och yrkesorienteringsverksamheten i sin helhet bli föremål för utvärdering.Frågor om hur verksamheten praktiskt fungerar kommer därvid att behandlas. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet bifall till ifrågavarande yrkande imotionen 1974: 1030. Imotionen 1974: 745 föreslås att handböckerna "Att välja till årskurs 7, 8och 9" och "Att välja studieväg" bör bekostas av statsmedel. Detskulle självfallet vara värdefullt om kommun utan kostnad kunde fåifrågavarande publikationer för utdelning i skolorna. Med hänsyn till detstatsfinansiella läget anser sig emellertid utskottet inte kunna tillstyrkabifall till yrkandet i motionen 1974: 745. Förslag om att studie- ochyrkesorienteringsverksamheten skall vidgas till att omfatta bL a. grundskolanslåg- och mellanstadier, särskolan, specialskolan och viss vuxenutbildning försfram i motionen 1974: 761. Undernästa budgetår bedrivs ifrågavarande försöksvisa studie- ochyrkesorientering såväl på högstadium som i gymnasieskolan. Enutvärdering av studie- och yrkesorienteringen bör enligt utskottets uppfattningligga till grund för en eventuell framtida utvidgad verksamhet i detobligatoriska skolväsendet. I fråga om låg- och mellanstadiernas elever harutskottet erfarit att det inom finns en arbetsgrupp somsysslar med bl. a. problem kring dessa elevers attityder till yrken ochkönsroller. För särskolans del anordnas , vilket framgår bl. a. avpropositionen 1974: 1, bil. 10, s. 381, en utbildning i yrkesvägledning förlärare inom denna skolform. Yrkesvägledningsutbildade särskoilärare anses hagod möjlighet att bedöma de psykiskt utvecklingsstörda barnens förmåga tUlolika yrkesverksamheter. Utskottet vill slutligen erinra om att kommun har rättatt för studie- och yrkesorientering ta i anspråk en del av det s. k.schablontillägget för vuxenutbildning. Det är därvid inte uteslutetatt använda viss del av denna resurs för studie- och yrkesorientering inomkriminalvården. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill förevarande yrkande i motionen 1974: 761. Åberopandevad som ovan anförts hemställer utskottet 1. att avslår motionen 1974: 745, 2. att beträffande enutvidgad försöksverksamhet med studie- och yrkesorientering avslår motionen1974: 761 yrkandet i sista att-satsen, 3. att till Bidrag tillstudie- och yrkesorienteriiig för /75 anvisar ett förslagsanslagav . 4. att riksdagenbeträffande viss redovisning av försöksverksamheten med studie- ochyrkesorientering avslår motionen 1974: 1028 yrkandet 6, 5. att riksdagenbeträffande studie- och yrkesorienteringens inriktning avslår motionen 1974:1030 yrkandet 1. Bidrag till viss värdyrkesutbildning. Maj:t harunder punkten D 20 (s. 174177) föreslagit att 1. bemyndigaKungl. Maj:t att besluta om statsbidrag till , 2. bemyndigaKungl. att besluta om statsbidrag till Sociala barna- ochungdomsvårdsseminariet, 3. till Bidragtill viss vårdyrkesutbildning för /75 anvisa ett förslagsanslagav . 1974: 170 av () vari hemställs att riksdagenbeslutar fastställa antalet terminskurser för vidareutbildning avsjuksköterskor till 275, 1974: 762 av fröken m. (c) vari hemställs att till Bidrag till viss vårdyrkesutbildninganvisar ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med . för vidareutbildning av sjuksköterskor. Enligt beslut av riksdag (prop. 1968: 66, SU1968: 108, rskr 1968: 259) har riktlinjer för dimensioneringen avvidareutbildning av sjuksköterskor lagts fast. fann vid sinbehandling av denna fråga (prop. 1973: 1 bil. 10, UbU 1973: 5, rskr1973: 72) ingen anledning att ändra dessa riktlinjer. Maj:t föreslår att under ifrågavarandeanslagsrubrik för nästa budgetår anvisas . Vid anslagsavvägningenhar medel beräknats bl. a. för 970 terminskurser i grundutbildningen och 260terminskurser i vidareutbildningen. I motionerna 1974: 170 och 1974: 762föreslås att medel skall beräknas för 275 kurser i vidareutbildningen. Även hade att taga ställning tillförslag om en kapacitet för vidareutbildning av sjuksköterskor som var störreän Kungl. Maj;t föreslagit. Utskottet fann det bekräftat att det förelåg enuttalad brist på vidareutbildade sjuksköterskor. Med hänsyn till att hittillssamtliga medgivna terminskurser inte kunnat anordnas och inte heller samtligabefintliga elevplatser tagits i anspråk ansåg det inte meningsfulltatt öka utbildningskapaciteten mer än Kungl. I skrivelse tillKungl. Maj:t gav till känna att åtgärder borde vidtas i syfte att denutbildningskapacitet för vilken anvisar medel skall bli utnyttjad. Såsom framgårav propositionen har i samråd med företrädareför och anordnat konferenser med företrädareför alla landsting i syfte att åstadkomma en ökad samverkan mellanutbildningshuvudmännen, bl. a. i vad avser intagning av elever.