bet · FX01KU8 · 1974-12-31 00:00:00 — Medan krigsdelegationen är iriksdagens ställe utövar den de befogenheter som annars tillkommer riksdagen.Krigsdelegationen får dock ej fatta beslut på ockuperat område. Den får ejheller fatta beslut som avses i 11 § första st-ycket första punkten eller andraeller fjärde stycket. Krigsdelegationenbeslutar själv om formerna för sin verksamhet. Är riket i krig och kan till följddärav regeringen icke fullgöra sina uppgifter, kan bestämma ombildande av regering och om regeringens arbetsformer. Är riket i krig och kan till följddärav varken eller krigsdelegationen fullgöra sina uppgifter, skallregeringen handha dessa i den mån den finner det behövligt för att skydda riketoch slutföra kriget. Regeringen får ej på grund av första stycket stifta, ändraeller upphäva grundlag, riksdagsordningen eller lag om val till . Är riket i krig eller krigsfaraeller råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig ellerav krigsfara vari riket har befunnit sig, kan regeringen med stöd avbemyndigande i lag genom förordning meddela sådana föreskrifter i visst ämnesom enligt grundlag annars skall meddelas genom lag. Erfordras det även i annatfall med hänsyn till försvarsberedskapen, kan regeringen med stöd av bemyndigandei lag genom förordning bestämma att i lag meddelad föreskrift om rekvisitioneller annat sådant förfogande skall börja eller upphöra att tillämpas. 1 lag med bemyndigande som avses i första stycket skallnoga angivas under vilka förutsättningar bemyndigandet får utnyttjas.Bemyndigande medför ej rätt att stifta', ändra eller upphäva grundlag,riksdagsordningen eller lag om val till . Är riket i krig eller omedelbarkrigsfara, kan regeringen med stöd av bemyndigande besluta attuppgift, som enligt grundlag ankommer på regeringen, skall fullgöras av annanmyndighet. Sådant bemyndigande får icke omfatta befogenhet enUgt 5 eller 6 §,om ej fråga är endast om beslut att lag i visst ämne skall börja tillämpas. Under krig, krigsfara eller andra av krig föranleddautomordentliga förhållanden får med avseende på domstol för avdelning avförsvarsmakten göras undantag från föreskriften i 1 1 kap. 1 § att vid domstolskall finnas ordinarie domare. Regeringen får ingå överenskommelseom vapenstillestånd utan att inhämta godkännande och utan attrådgöra med utrikesnämnden, om uppskov med överenskommelsen skulle innebärafara för riket. På ockuperat område får ej fattasbeslut som innebär stiftande, ändring eller upphävande av grundlag,riksdagsordningen, lag om val till eller lag om högmålsbrott, brottmot rikets säkerhet, ämbetsbrott, brott av krigsmän, sabotage, upplopp,uppvigling eller samhällsfar-1ig ryktesspridning. På ockuperat område får icke något offentligt organmeddela beslut eller vidtaga åtgärd som ålägger någon rikets medborgare attlämna ockupationsmakten sådant bistånd som denna icke får kräva enligtfolkrättens regler. Intet ärende får avgöras av på ockuperat område,såvida icke minst tre fjärdedelar av ledamöterna deltager i avgörandet. Är riket i krig, bör statschefenfölja regeringen. Befinner han sig på annan ort än regeringen, skall han anseshindrad att fullgöra sina uppgifter som statschef. Är riket i krig, får val tillriksdagen hållas endast efter beslut av . Är riket i krigsfara, närordinarie val skall hållas, kan besluta att uppskjuta valet. Sådantbeslut skall omprövas och därefter med högst mellanrum.Beslut som avses i detta stycke blir gällande endast om minst tre fjärdedelarav ledamöter förenar sig om det. Är riket till någon del ockuperat, när val skall hållas,beslutar de jämkningar av reglerna i 3 kap. som är påkallade.Undantag får dock ej göras från 3 kap. 1 § första stycket, 2 §, 6 § förstastycket och 7-11 §§. Vad som sägs i 3 kap. 6 § första stycket, 7 § andrastycket och 8 § andra stycket om riket skall i stället gälla den del av riketför vilken val skall hållas. Minst en tiondel av alla mandaten skall varautjämningsmandat. Ordinarie val, som till följd av första stycket ickehålles , skall hållas sä snart det kan ske sedan kriget ellerkrigsfaran har upphört. Det åligger regeringen och talmannen att i samråd ellervar för sig se till att de åtgärder som behövs härför blir vidtagna. Har ordinarie val till följd av denna paragraf hållits påannan tid än när det annars skulle ha ägt rum, skall bestämma tidenför därnäst följande ordinarie val till den månad under tredje eller fjärdeåret efter det först nämnda valet, då ordinarie val skall hållas enligtriksdagsordningen. Genom denna regeringsformupphäves den äldre regeringsformen. Den äldre regeringsformen skall dock med nedan angivna undantag tillämpas i stället för den nya regeringsformen tillutgången av det år under vilket slutligt antager denna samt, i defall som angives nedan, även därefter. De föreskrifter i den äldre regeringsformen angåendekonungens ställning och befogenheter som angives under 4 skall, så länge är konung,tillämpas i stället för motsvarande föreskrifter i denna regeringsform. skall i övrigt vad i denna regeringsform eller, om ej annat särskilt angives, i annan författning föreskrives om regeringen i stället gälla Konungen i statsrådet och vad i denna regerings form föreskrives om statschefen i stället gälla Konungen. Utan hinder av bestämmelsen i 3 kap. 1 § i dennaregeringsform skall bestå av trehundrafemtio ledamöter intillutgången av löpande valperiod. Bestämmelserna om rösträtt i 3 kap. 2 § i dennaregeringsform skall böria tillämpas i samband med att röstlängd upprättas åretefter det under vilket slutligt antager regeringsformen. Skall nytt val till hållas före den tidpunkt dådenna regeringsform enligt 1 skall böria tillämpas, skall bestämmelserna i 3kap. om antalet ledamöter i och om ersättare för dem, om tid förextra val, om tiden för nyvald riksdags första sammanträde, om den nyvaldariksdagens valperiod, om fördelning av mandaten mellan valkretsar och mellanpartier, om riksdagsledamots behörighet och om överklagande av val tillriksdagen samt motsvarande bestämmelser i annan lag tillämpas. Efter sådant valskall även bestämmelserna i 4 kap. 7 § om prövning av riksdagsledamots ellerersättares behörighet och bestämmelserna i 4 kap. 9 § om ersättare förriksdagsledamot äga tillämpning. skall, så snart denna regeringsform har fåttkraft av grundlag, välja ledamöter i valprövningsnämnden samt, enligt vad somföreskrives därom i den nya riksdagsordningen, ersättare för defn. Bestämmelserna i 8 kap: 16 och 17 §§ i denna regeringsformskall tillämpas i fråga om den nya riksdagsordningen, så snart denna regeringsformhar fått kraft av grundlag. För domstol i vilken endast en ordinarie tjänst som domarefinns inrättad, då denna regeringsform träder i tillämpning, skall bestämmelseni 11 kap. 1 § tredje stycket första punkten tillämpas först sedan pågåendeändringar i domkretsindelningen har genomförts i vad de berör domstolen. Ordinarie val till enligt 3 kap. 3 § i dennaregeringsform skall äga rum på tid , som bestämmes i riksdagsordningen. Den valperiod för ledamöter som pågår, närdenna regeringsform får kraft av grundlag, upphör när den närmast däreftervalda har samlats. Bestämmelsen i 2 första stycket skall omfatta följandeföreskrifter i den äldre regeringsformen: I och 3 §§, bestämmelsen i 4 § att Konimgen skall utnämna ett statsråd, 5 § tredje stycket första punkten, bestämmel sen i 6 § första stycket att statsrådet skall bestå av cheferna för departementen samt statsråd utan departement, 6 § andra och tredje styckena, 7 och 8 §§, 9 § första stycket första punkten, 14, 15, 38, 39 och 40 §§, 42 § andra stycket, 43, 91 och 92 §§ samtbestämmelsen i 108 § första stycket första punkten om förordnande om nytt val. Bestämmelsen i 2 första stycket skall vidare omfatta 9 §andra stycket i den äldre regeringsformen, varvid hänvisningen till 106 och 107§§ skall gälla 12 kap. 3 och 4 §§ i denna regeringsform, samt 35 § i den äldreregeringsformen, varvid hänvisningen till 107 § skall gälla 12 kap. 4 § i dennaregeringsform. Under den i 2 första stycket angivna tiden kan finnasen av Konungen utsedd ställföreträdare för statsministern med de uppgifter, som angives i 7 kap. 8 § i denna regeringsform. Äldre författning eller föreskrift äger fortsattgiltighet utan hinder av att den icke har tillkommit i den ordning som skulle ha iakttagits vid tillämpning av denna regeringsform. Bemyndigande, som har beslutats av Konungen och gemensamt eller av ensam, får utnyttjas även efter den under 1 angivna tidpunkten, tills bestämmer annorlunda. Bestämmelserna i 8 kap. 17 § i denna regeringsform skallgälla i fråga om äldre författning, som har tillkommit genom beslut av Konungenoch gemensamt eller genom beslut av ensam. Bestämmelser i äldre lag eller annan författning omKonungen eller Kungl. Maj:t skall efter utgången av den i 2 första stycket angivna tiden gälla regeringen, såvida det icke följer av författning eller i övrigt framgår av omständigheterna att konungen personligen, högsta dom stolen, regeringsrätten eller kammarrätt åsyftas. som enligt äldre lag eller annan författningskall beslutas av Konungen och gemensamt skall i stället beslutasgenom lag. Förekommer i lag eller annan författning hänvisningtill eller avses där eljest föreskrift som har ersatts genom bestämmelse i denna regerings form, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. Ombud för sammanträder till allmäntkyrkomöte enligt vad som är särskilt föreskrivet. Till prästerlig befattning inom får ejannan utniimnas än den som bekänner kyrkans lära. Medför annan befattningskyldighet att undervisa i kristendom eller teologisk vetenskap, skall tagasden hänsyn till de sökandes trosåskådning som därav kan påkallas. Befattningshavare,som ej tillhör , får icke deltaga i avgörande av mål ellerärende, som angår kyrkans religionsvård eller religionsundervisning, utövningav prästämbetet, befordring eller ämbetsansvar inom kyrkan. När sådant ärendeavgöres av regeringen, skall dock hinder som sagts icke gälla för annan änföredraganden. Till ärkebiskop eller biskop utnämner regeringen en av detre som har föreslagits i den ordning som kyrkolag föreskriver. Om tillsättningav prästerliga tjänster i församlingarna och den rätt som därvid tillkommerregeringen och församlingarna föreskrives i kyrkolag. Utan hinder av vad denna regeringsform föreskriver om attlag stiftas, ändras eller upphäves av skall i fråga om kyrkolaggälla, att sådan lag stiftas, ändras eller upphäves av regeringen gemensamt med ; dock att därvid erfordras samtycke jämväl avallmänt kyrkomöte. Har av antaget förslag angående kyrkolag ejutfärdats som lag före närmast följande lagtima börian, är förslagetförfallet. Vad i denna regeringsform föreskrives om primärkommunerskall, med undantag av 1 kap. 6 § första stycket andra punkten, äga motsvarandetiUämpning i fråga om kyrkliga kommuner. Genom denna regeringsform göres ej ändring i vad somhittills har gällt enligt 2 § i den äldre regeringsformen. Det forna prästeståndets privilegier, förmåner,rättigheter och friheter skall fortfarande gälla, om de ej har ägt oskiljaktigtsammanhai\g med den ståndet förut tillkommande representationsrätten och såledesupphört med denna. Ändring eller upphävande av dessa privilegier, förmåner,rättigheter och friheter får ej ske på annat sätt än genom regeringens ochriksdagens sammanstämmande beslut och med bifall av allmänt kyrkomöte. 2 Förslag till Riksdagsordning Ordinarie val till hållesi september. Om tid för extra val är föreskrivet i 3 kap. 4 § och 6 kap. 3 §regeringsformen. samlas efter riksdagsvaltill lagtima på tid som angives i 3 kap. 5 § regeringsformen. skall varie år, då ordinarie riksdagsval ickehåUes, samlas till lagtima eller oktober somriksdagen har bestämt vid närmast föregående lagtima . Hartillkännagivande om extra val gjorts före den fastställda dagen och har ickeriksdagen med anledning av valet samlats till senast , skalldock enligt detta stycke ej inledas. avgiver förslagtill om dag dä lagtima skall böria när ordinarieriksdagsval icke hålles. samlas till urtimariksmöte, om regeringen eller talmannen förordnar därom. Talmannen är skyldig att utlysa urtima , om minstetthundrafemton av ledamöter begär det och anger skäl för begäran.Riksmötet inledes då från det att begäran framställdes. Kallelse till urtima skall kungöras i allmänna tidningarnasenast dagen före början. Lagtima som har inlettsunder augusti, september eller oktober skal! avslutas senast den 31 majföljande år. kan om synnerliga skäl föreligger förlänga ,dock längst till och med . Annat pågår så länge riksdagenfinner det nödvändigt. avslutas senast när nästa lagtima riksmöteskall börja. Harregeringen förordnat om extra val, kan den under återstoden av valperioden besluta att avbryta . skallavslutas efter det att beslutet har tillkännagivits vid sammanträdemed kammaren. yttrar sig tillriksdagen över fråga om föriängning till dag efter av somhar inletts , september eller oktober. Vid första sammanträdet medkammaren under föredrages berättelse av valprövningsnämndom granskning av bevis om val av ledamöter och ersättare. Berättelse omgranskning av bevis som inkommer under föredrages så snart det kanske. Vid första sammanträdet anställes upprop. Därefter väljestalman och vice talmän i fall som angives i 8 kap. 1 §. Kammarens första sammanträde under ett börjarklockan 1 I.Kammarkansliet skallom möjligt, skriftligen eller telegrafiskt, underrätta riksdagsledamöterna omtidpunkten för det första sammanträdet. Lagtima öppnas vid ettsärskilt sammanträde med kammaren senast på tredje dag. Statschefenförklarar därvid på talmannens hemställan öppnat. Vid förfall förstatschefen förklarar talmannen öppnat. Vid sammanträdet avgiverstatsministern regeringsförklaring, om icke särskilda skäl föranleder annat.Talmannen fastställer efter samråd med vice talmannen ordningen för dettasammanträde. Sammanträdet för riksmötetsöppnande äger rum under , om icketalmannen bestämmer annan tidpunkt. Talmannen eller, i hans ställe, vice talman lederrik.sdagens arbete. överlägger om åtgärder som kan främjaplanmässighet i arbete. består avtalmannen, vice talmännen, en företrädare för varie partigrupp i sommotsvarar parti med av rösterna i hela riket vid senaste valtill , utskottens ordförande samt vice ordföranden i riksdagensförvaltningsstyrelse. Partigruppernas företrädare tillsätts vid början avvarje lagtima för tiden till dess nästa lagtima böriar. Deutses med motsvarande tillämpning av det förfarande som angives i 7 kap. 12 §första stycket. sammanträder på kallelse av talmannen. Vid förfall för ordföranden iutskott inträder vice ordföranden i hans ställe. Suppleanter förpartigruppernas företrädare behöver ej utses. sammanträder inom stängda dörrar. inhämta upplysningar av någon som ej tillhör konferensen får denkalla honom till sammanträde. Kammarsekreteraren och direktören förförvaltningskontoret får deltaga i konferensens överläggningar. Vid konferensens sammanträden föresprotokoll. Underrättelse om konferensens beslut tillställes dem som beslutenavser. Riksdagsledamot kan efter prövningerhålla ledighet från sitt uppdrag. Beviljas ledamot ledighet för avminst en månad, skall hans uppdrag han är ledig utövas aversättare. Ansökan om ledighet från uppdragsom riksdagsledamot skall innehålla de skäl varpå ansökan grundas. Ansökanskall avse ledighet . Ansökan prövas av talmannen, om den gäller ledighet underkortare tid än en månad, och av om den gäller . När ersättare skall inträda på grund av föreskrift iregeringsformen eller § i detta kapitel, skall talmannen kallaersättaren till tjänstgöring. Talmannen skall därvid iakttaga den ordning mellanersättarna som har bestämts enligt lag om val till . Om särskilda skälföranleder det, får dock talmannen frångå den sålunda bestämda ordningen. Ersättare som skall utöva uppdragsom riksdagsledamot skall erhålla skriftligt bevis härom. Beviset skall angivavilken ledamot som ersättaren träder i stället för och tiden för förordnandetsböoan och slut. Bevis om slutdagen kan utfärdas särskilt. Talmannen skall för kammaren tillkännagiva när ersättareträder i ledamots ställe och när ledamot återtager sin plats. Talmannen leder kammarenssammanträden. Han får vid överläggning i ämne som är upptaget påföredragningslistan icke yttra sig i sakfrågan. Vid förfall för talmannen ledervice talman sammanträde. Har samtliga vice talmän förhinder, ledes sammanträdetav den av de närvarande ledamöterna som längst tid har varit ledamot avriksdagen. Om två eller flera har tillhört , har den äldsteav dem företräde. Detsamma skall gälla, innan talman och vice talmän har valts. Vad som enligt 1 § gäller om begränsning i talmannensyttranderätt skall tillämpas också på annan som leder sammanträde med kammaren. För varie ledamot skall finnas särskild plats iplenisalen. Ledamöterna tager plats iplenisalen valkretsvis. Särskilda platser skall finnas för talmannen och vicetalmännen samt för statsråden. Sammanträde med kammaren äroffentligt. Dock kan sammanträde hållas inom stängda dörrar, om det påkallas avhänsyn till rikets säkerhet eller i övrigt till förhållandet till annan stat ellermellanfolklig organisation. SkaU regeringen vidsammanträde lämna meddelande, kan även regeringen förordna om stängdadörrar. Ledamot eller tjänsteman i får ej obehörigen yppa vad som harförekommit vid sammanträde inom stängda dörrar. kan dock besluta attför särskilt fall helt eller delvis upphäva tystnadsplikten. I plenisalen skall finnas särskildaplatser för åhörare. Åhörare som uppträder störande kan genast utvisas. Omoordning uppstår bland åhörare, kan talmannen utvisa samtliga åhörare. Upptagning från offentligtkammarsammanträde för sändning i radio eller television får äga rum efteröverenskommelse med talmanskonferensen. Kallelse till annat sammanträde änsom avses i I kap. 5 eller 6 § utfärdas av talmannen. Kallelsen skall anslås iriksdagens lokaler senast sammanträdet och minst fjortontimmar i förväg. Om synnerliga skäl föreligger, får kallelsen dock anslåssenare. 1 sådant fall får sammanträdet hållas endast om mer än hälften avriksdagens ledamöter medgiver det. Kallelse till sammanträde bör ommöjligt införas i en eller flera dagliga tidningar. Avses att sammanträde skallfortsätta , skall talmannen sammanträdesdagenunderrätta kammaren muntligen och genom anslag. När val skall förrättas, angives detta särskilt i kallelsen. Talmannen skall till varjesammanträde låta upprätta föredragningslista över alla på kammarens bordvilande ärenden. Undantag får göras för ärende som antages bli behandlat inomstängda dörrar. skall talmannen föredraga ärendena i den ordning vari dehar tagits upp på föredragningslistan. Med ärende jämställes val som skallförrättas vid sammanträdet. Förslag till ny statsminister elleryrkande om misstroendeförklaring föres upp som första punkt påföredragningslistan. 1 övrigt tages ärendena upp i följande ordning, om icketalmannen bestämmer annat: 1. val, 2. propositionersamt skrivelser från regeringen med redogörelse för viss verksamhet, 3. förslag ochredogörelser från andra riksdagsorgan än utskott, 4. motioner, 5. utskottsbetänkandeni den ordning utskotten angives i tilläggsbestämmelse 4.2.1. För varie ärende göres anteckningom bordläggning. Har utskott hemställt att ärende skall avgöras efter endast enbordläggning, anmärkés det särskilt. Om anteckning påföredragningslistan för särskilda fall föreskrives i tilläggsbestämmelserna2.10.1, 2.14.1, 3.6.1, 6.1.1, 6.1.2 och 6.2.2. Före varie sammanträde anslåsföredragningslistan i plenisalen och på de övriga platser som talmannenbestämmer. Den skall dessutom delas ut till ledamöterna och till utskotten.Föredragningslistan och tillhörande handlingar skall finnas tillgängliga ikammarkansliet. Beslut att sammanträde skallavslutas eller att uppehåll skall göras i pågående sammanträde fattas avkammaren utan föregående överläggning. Talmannen ställer proposition tillbeslut. Finner han yrkande strida mot grundlag eller mot riksdagsordningen,skall han, med angivande-av skäl, vägra proposition. Begär kammaren ändåproposition, skall talman- nen hänvisa frågan till föravgörande. Proposition får ej vägras på vad utskottet har förklarat icke stridamot grundlag eller mot denna riksdagsordning. Vid sammanträde får varje ledamotoch varje statsråd, med de undantag denna riksdagsordning föreskriver, frittyttra sig i alla frågor som är under behandling och om lagligheten av allt somtilldrager sig vid sammanträdet. Statschefenkan avgiva ämbetsförklaring inför kammaren. Talmannen kan efter samråd med de av partigruppernautsedda ledamöterna i talmanskonferensen besluta att debatt utan samband medannan handläggning får äga rum vid sammanträde med kammaren. Sådan debatt fårbegränsas till att avse särskilt ämne eller delas in i avsnitt efter ämne. Meddelande om debatt enligt 10 §tredje stycket skall tagas upp på föredragningslistan till det sammanträde dådebatten skall äga rum. Ingen får vid sammanträde deltaga ibehandlingen av ärende som personligen rör honom eller någon honom närstående.Statsråd får dock deltaga i överläggningen i ärende angående hanstjänsteutövning. Ingen får vid sammanträde uttalasig otillbörligt om annan eller begagna personligen förolämpande uttryck elleri övrigt i ord eller handling uppträda pä sätt som strider mot god ordning. Densom har ordet skall begränsa sitt anförande till det ämne som behandlas. Bryter någon mot vad som föreskrives i första stycket ochrättar han sig ej efter talmannens erinran, får talmannen taga från honom ordetför pågående överläggning. Talmannen skall .samråda med de avpartigrupperna utsedda ledamöterna i talmanskonferensen om uppläggningen avkammarens överläggningar. kan i tilläggsbestämmelsetill denna riksdagsordning föreskriva begränsning av antalet anföranden som entalare får hålla under överläggningen i en fråga och av tiden för varjeanförande. Därvid får skillnad göras mellan olika kategorier av talare, såsomstatsråd och företrädare för majoritet eller minoritet i utskott eller förpartigrupp, samt mellan talare som har efterkommit anmodan av talmannen omförhandsanmälan inför en överläggning och talare som har underlåtit det. Begränsning i yttranderätten som sägs i första stycket kanpå förslag av talmannen beslutas också särskilt i samband med överläggningen iviss fråga. Beslutet fattas utan föregående överläggning. Vid tillämpningen av denna paragraf skall alltid iakttagasatt envar som vill yttra sig i en fråga därvid får tala i . Rätttill bemötande och genmäle som avses i 15 § andra stycket föreligger oberoendeav vad som kan ha bestämts enligt denna paragraf. Den som önskar ordet vidöverläggning i kammaren bör såvitt möjligt göra anmälan därom tillkammarkansliet senast dagen före det sammanträde då överläggningen skallinledas. Talmannen kan vid första bordläggningen av ettutskottsbetänkande anmoda dem som önskar yttra sig när ärendet skall avgörasatt anmäla sig enligt första stycket och därvid angiva den tid som de beräknarför sina anföranden. Talmannens anmodan antecknas på föredragningslista, somupptager betänkandet. Anförande från den som har underlåtit förhandsanmälan fårej överstiga , om icke talmannen finner skäl att medgiva , Anförande i särskilt anordnaddebatt utan samband med annan handläggning får icke överstiga femton minutereller, beträffande anförande från statsråd eller en särskilt utseddföreträdare för varje partigrupp, . Partigrupp skall till talmannen anmäla företrädare somsägs i första stycket. Talmannen bestämmer ordningenmellan dem som före överläggningen i en viss fråga har anmält att de vill yttrasig. De som begär ordet under överläggningen yttrar sig i den ordning de haranmält sig. Statsråd får utan hinder av vad som sägs i första stycketgöra kortare inlägg för att bemöta annan talare. Med talmannens medgivande kanledamot oberoende av talarordningen få ordet för genmäle till annan talare. Oberoende av talarordningen kantalmannen lämna ordet till ledamot för genmäle som innehåller upplysning ellerrättelse med anledning av föregående talares anförande eller bemötande avangrepp från dennes sida.