bet · FX01LU25 · 1974-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 1974 LU 1974:25 Lagutskottetsbetänkande i anledning av propositionen 1974:97 med förslag till lag omersättning vid frihetsinskränkning jämte motion. I propositionen 1974:97 har Kungl. Maj:l() efter alt ha hört lagrådet föreslagit altantaga i propositionen framlagt förslag till lag om ersättning vidfrihetsinskränkning. Lag om ersättning vidfrihetsinskränkning Den som har varil häktad på grund av misstanke ombrott eller som lill följd av sådan misstanke i sträckhar varit anhållen, underkastad reseförbud, inlagen på rättspsykialrisk klinik,tagen i förvarsarresl eller lagen i förvar genom beslul av befälhavare påfartyg eller luftfartyg eller av beskickning eller konsulat har rätt tillersättning av staten, om 1. frikännande dom meddelas för gärningen, 2. åtalet avvisas eller avskrives, 3. förundersökning avslutas ulan all åtal väckeseller, såvitt gäller förvarsarresl, beslutet härom upphäves ulan alt målethänskjutes till rättegång eller disciplinstraff ålägges, eller 4. beslulel om frihetsinskränkning genom avslag påhäklningsframställ-ning eller efter överprövning, fullföljd av talan elleranlitande av särskilt rättsmedel upphäves eller ersattes av beslut om mindreingripande åtgärd eller undanröjes ulan förordnande om ny handläggning. Densom har varil häktad eller-under mer än 24 limmar i sträck har varit anhållensom misstänkt för brott som avses i 24 kap. 1 S första stycket rättegångsbalkenhar jämväl räll till ersättning, om gärningen i domen hänföres under sådanilagrum all häktning icke kunnal ske annat än enligt I S andra siycket eller 2 Ssamma kapitel och del icke har förelegat sådana förutsättningar för häktningsom anges där. För rätt till ersättning på grund av anhållande fordras dessutomatt det ej heller har förelegal omständighet som anges i 24 kap, 5 S andrastycket . Densom undergått fängelse, förvandlingsslraff för böter eller frilidssiraff ellervarit inlagen i av behandling enligt 28 kap, 3 Sbrollsbalken, ungdomsfängelse eller internering har räll lill ersälining avslaten, om efter fullföljd av talan eller anlitande av särskill rällsmedelfrikännande dom meddelas eller mindre ingripande påföljd ådömes eller dom ellerbeslul som legal lill grund för verkställigheten undanröjes ulan förordnande omny handläggning. Delsamma gäller den som efter förordnande av domslol enligt31 kap. 3 S har undergått sluten psykiatrisk vård eller vård ispecialsjukhus för psykiskt utvecklingsstörda, Densom i annat fall än som anges i 1 eller 2 S lill följd av beslut vidmyndighetsutövning varit berövad friheten har rätt till ersättning av staten,om del finnes uppenbart all frihelsberövandei var ulan grund, Rätttill ersättning föreligger ej, om den som har varil ulsatl för frihetsinskränkningensjälv uppsåtligen har föranlett denna. Har han sökt undanröja bevis eller påannat sätt försvåra sakens utredning eller, i fall som avses i 1 S, söktundandra sig förundersökning eller lagföring, utgår ersättning endast om detfinns synnertiga skäl. Rätttill ersättning föreligger ej heller, om del i annal fall med hänsyn lillomsländigheterna är oskäligt all ersälining utgår. Ersättning får dock ejvägras på den grund all misslanke om broll kvarstår ulan att skuldfrågan ärklarlagd, Ersäliningutgår för ulgifter, förlorad arbelsförljänsl, intrång i närings-verksamhei ochlidande. Ersättningenfår nedsättas efter vad som finnes skäligt, om tiden för frihetsinskränkningenhar avräknats eller eljesl beaktats vid fastställande eller verkställighet avbrottspåföljd. Anspråkpå ersälining får ej överlålas lill annan innan ersällningen blivit slulliglbeslämd. Utgårersättning enligt denna lag och har den ersättningsberättigade rätt tillskadestånd av annan, inlräder stålen i moisvarande mån i hans rätt. Denna lag iräder i kraft , då lagen(1945:118) om ersättning i vissa fall åt oskyldigt häktade eller dömda m, fl.skall upphöra alt gälla. Den nya lagen gäller även i fråga omfrihetsinskränkning som har skell före ikraftträdandet och som icke har upphörtdessförinnan, I övrigt tillämpas äldre bestämmelser beträffandefrihetsinskränkning som har ägt rum före ikraftträdandet. 1 anledning av propositionen har väckts en motion,1974:1821 av m, fl, (m), vari yrkas all beslutar 1. all ersättning jämlikl 1 S första stycket 4 och 1 S andra stycketskall utgå endast om särskilda skäl föreligger; 2. alt som förutsättning för alt ersälining enligi 3 S skall utgåuppställes all frihelsberövandei varat minst 24 limmar. Svensk rätt innehåller åtskilliga beslämmelserenligt vilka en person kan berövas sin frihet eller få sin rörelsefrihetinskränkt. Av praktisk belydelse är främst de slraffrällsliga reglerna omfrihelsberövande som påföljd för broll, 1 nära samband härmed slår deslraffprocesuella bestämmelserna om häktning, anhållande, reseförbud m, m. Nunämnda slag av frihetsinskränkningar benämnes nedan Judiciellafrihetsinskränkningar. Vidare finns ell flertal föreskrifter omfrihetsberövanden i rent administrativ ordning, t, ex. Ivångsinlagning påvårdanslall för alkoholmissbrukare, Ivångsintagning för sluten psykiatrisk vårdoch vissa omhändertaganden enligt barnavårdslag-sliftningen, nedan benämndaadminislraliva frihetsinskränkningar. Densom drabbas av en oriklig frihetsinskränkning kan i viss mån få ekonomiskkompensation av samhället, Belräffande judiciella frihetsinskränkningar finnsbeslämmelser härom i lagen (1945:118) om ersättning i vissa fall ål oskyldigthäktade eller dömda m, fl, Lagen innebär all ersättning för förlust ochlidande, som har vållats av frihetsinskränkningar på grund av beslul ellerdomar vilka sedermera ändrals eller upphävls, under vissa betingelser utgår avallmänna medel; beträffande lidande dock endasl om synnerliga skäl föreligger.När det gäller administrativa frihetsinskränkningar saknas en motsvarighet till1945 års lag. Den som drabbas av en sådan frihetsinskränkning har dock i vissafall möjlighel all fl ersälining med slöd av bestämmelserna i skadeståndslagen(1972:207)om skadeståndsansvar för det allmänna. Jämfört med lag gerskadeståndslagen emellertid sämre möjligheter lill ersälining, 1945års lag har kritiserats i olika avseenden. Framför alll har man riklat kritikmol all kvarsiående misslanke om broll skall kunna medföra all ersälining inleutgår till den som varit berövad friheten. Med hänsyn bl. a. härtill och tillangelägenheten av all åstadkomma en bättre samordning medskadeståndslagen tillsattes en utredning med uppdrag att se över reglerna omersättning med anledning av oriktiga frihetsberövanden. Utredningen har avgeltbelänkandel (SOU 1972:73) Ersättning för vissa obefogade frihetsinskränkningar.Betänkandet har lagts lill grund för ifrågavarande proposition. Propositionen innehåller förslag till ny lag omersälining av slalen vid frihelsinskränkningar. Den nya lagen avses ersätta1945 års lagom ersättning i vissa fall åt oskyldigt häktade eller dömda m. fl. Dennya lagen omfattar såväl judiciella som administrativa frihetsinskränkningar.Förutsättningarna för ersättning är dock inte desamma vid de bägge typerna avfrihetsinskränkningar, Ifråga om rällen till ersättning för judiciella frihelsinskränkningar följer dennya lagen principerna lag. Ersättning utgår alltså dels till den somhar varil häktad eller utsatt för liknande straffprocessuell åtgärd, dels lillden som har undergalt fängelsestraff e;d. Förutsättning för ersält-ningsräll ihäklningsfallet är bl. a. all den häktade har blivit frikänd för brottet ellerall ålalel har avvisals eller avskrivits. Som en nyhet i förhållande lillgällande rätt föreslås att ersättning skall utgå även i fall då beslutet omhäktning etc. har upphävls eller ersatts av beslut om mindre ingripande åtgärdefter överklagande. Den som har undergått fängelsestraff e. d. har liksomenligt gällande lag rätt till ersättning, om påföljden efter resning ellerbesvär över domvilla upphävs eller ersätts av mindre ingripande påföljd.Ersättning föreslås dessutom utgå i fall då påföljden har upphävts eller ändratsefter överklagande. Närdet gäller del administrativa området utgår ersättning enligt den föreslagnalagen endast vid sådana frihelsinskränkningar som har haft karaktär avegentliga frihetsberövanden, t. ex, intagning på vårdanstalt. Förutsättning förersällningsrätl är all del befinns uppenbart all frihelsberövandei var ulangrund. Bedömningen av åtgärden skall alliså ske med uigångspunkt från vad manefteråt känner till. Denföreslagna lagen upptar i likhet med lag vissa undantag från rätlenlill ersättning. Har t. ex. den som varil utsatt för frihetsinskränkning självuppsåtligen föranlett beslulel utgår inte ersättning. 1 den nya lagen sägsockså att ersättningsrätl inte föreligger, om det med hänsyn lillomsländigheterna är oskäligl alt ersättning utgår. Ersättning får dock intelängre vägras på den grunden all misslanke om broll kvarslår. Ersättningkan enligt förslagel ulgå för ulgifter, förtorad arbelsförljänsl, intrång inäringsverksamhet och lidande. Lagen innehåller inle några beslämmelser om hurersättningen skall beräknas. Allmänna skadeslåndsprin-ciper blir allisåtillämpliga. Ersätlningen kan jämkas om liden för frihetsinskränkningen harbeaktats vid fastställande eller verkställighel av broits-påföljd. Ersättningsfrågorna enligt den nya lagen skall iprincip prövas av domslol. Avsikten är emellertid alt JK, på samma sätt som närdel gäller anspråk enligt skadesiåndslagen, skall få möjlighel all träffauppgörelse om ersättningen. Den nya lagen föreslås träda i kraft , Utskottet vill till en början understryka allfrihetsberövanden eller andra inskränkningar i den personliga rörelsefrihetenkan enligt svensk rätt ske endasl i former som tillgodoser högt ställda anspråkpå rättssäkerhet. Vidare präglas rätlslivel av observans mol risken att någonmister friheten utan laga grund. JO:s och JK:s granskningsverksamhel är också ihög grad inriktad på beslut om frihetsingripanden. Det ligger emellertid isakens natur att misslag inle hell kan undvikas. Såsom framhålls ipropositionen kan det förekomma fall då lagliga förutsättningar för ettingripande vissertigen förelegat, när ingripandel gjordes, men del i efterhandvisar sig alt åtgärden varil oberättigad. Del kan också förekomma fall dåbedömningen varit felaktig redan från början och någol ingripande alltså inteborde ha ägt rum. Molbakgrund av del anförda finner utskottet del lillfredsslällande att riksdagennu förelagts förslag till lagstiftning som innebär vidgade möjligheter tillersättning för den som genom myndighets ingripande fåll sin personligarörelsefrihet beskuren. Även om förulsäuningarna för ersättning av olika skälinte kan vara desamma för judiciella och administrativa frihelsinskränkningarär det enligt ulskoltets mening en all den nu föreslagna lagen imotsals lill lag även innehåller beslämmelser om ersälining vidadminislraliva frihelsberövanden. En annan med förslaget är all denskadeståndsberättigade nu flr vidgad räll lill ersättning även för det lidandesom frihetsinskränkningen inneburit. Utöverdel ovan sagda vill ulskollet särskill framhålla som en förtjänst medlagförslagel all ersättning i fortsältningen inle får vägras på den grund allmisslanke om broll kvarstår. Ulskoilel erinrar om att tidigareullalat sig för en sådan regel. I anledning av ivå motioner vid anförde första lagulskollel i sitt av godkända belänkande(ILU 1966:27) bl. a. all den som varit utsatt för tvångsåtgärd utan all självha orsakat den eller försvårat uiredningen i princip borde vara berältigad tillskadestånd om åtgärden hävts på grund av bristande bevisning eller om på grunddärav frikännande dom meddelals. Vad första lagulskollel sålunda anfört gavriksdagen såsom sin mening Kungl, Maj:l lill känna, Ulskoilelvill för sin del understryka alt del är en erkänd grundsats i svensk räll som inle överbevisals om brott också skall betraktas som oskyldig. Frånprincipiell synpunkt är del därför enligt utskoiieis mening av vikt all enperson som frikänns på grund av brislande bevisning inle skall vara berövadmöjlighet till ersättning för inskränkning i den personliga friheten på dengrunden all misslanke om broll kan finnas kvar. Ulskollethälsar därför med tillfredsställelse alt ett ultryckligl förbud mot en sådanbegränsning av ersättningsmöjligheterna intagils i lagförslaget (4 S andraslyckel). Belräffandedetaljerna i övrigt i lagförslaget har i motionen 1974:1821 framställts vissaändringsyrkanden på punkter där motionärerna anser all rätten till ersättningbör begränsas, Ulskoilel kommer all behandla dessa yrkanden nedan och i sambanddärmed även kommentera vissa beslämmelser i förslagel. Lagförslaget i övrigtföranleder inte några särskilda uttalanden från utskottets sida, I 1 S har intagils bestämmelser om rätt lillersättning vid häktning och andra förberedande judiciellafrihetsinskränkningar. I förhållande till lag innebär förslaget bl. a.en utökning av antalet skadeslåndsgrundande frihetsinskränkningar. Däremot görsingen ändring i del nu gällande kravel på all frihetsinskränkningen skall havarat i sträck för all grunda rätt till ersättning. Med hänsynlill den principiella syn som lagförslagel bygger på och till det avföredragande statsrådet gjorde uttalandet att lagen bör innehålla generösaersättningsregler kan det te sig i viss mån förvånande all denna begränsning avrällen lill ersälining behållits. Enligt utskottels mening torde del dock kunnaanses motiverat all ersättning inte skall ulgå vid kortvariga anhållanden ellerliknande frihelsberövanden. När polisen vid razzia eller liknande griper ettflertal personer som är misstänkta för broll kan del sålunda la lid alt hörasamtliga och alt få fram ulredning om deras förhållanden. Vidare kan det händaatt den som anhålls är så påverkad av alkohol eller narkotika all han inle kanhöras förrän efter åtskilliga limmar. Om räll lill ersälining enligtifrågavarande lag skulle flnnas i nu nämnda fall skulle detla kunna bindapolisens verksamhel på ell olyckligt säll. Man kan dock inle bortse från alldel kan finnas fall där anhållandet uppenbart varil ulan grund och där detskulle vara rimligl alt den anhållne fick ersättning. Han har visserligenmöjlighel all framställa anspråk på ersättning med stöd av skadeståndslagen. Såsomframgår av del föregående ger skadeståndslagen emellertid sämreersätlningsmöjligheler än nu föreliggande lagförslag, Ulskoilel föruisällerdärför att Kungl, Maj:l med hänsyn till frågans vikt följer utvecklingen påområdet, I delta sammanhang vill ulskollet även erinra om all justitieministernnyligen ullalat all bestämmelserna om anhållande och häktning kommer all sesöver. Enligt vad ulskollet inhämtat håller direktiv för den blivandeutredningen på all ui-arbetas inom juslitiedepartemenlei. Till frågan om delföreligger behov av att ha en 24-timmarsgräns även vid adminislralivafrihelsinskränkningar återkommer utskottet nedan. En nyhet i förhållande lill lag är altersällningsrätl föreslås föreligga när beslulel om frihetsinskränkning efteröverklagande eller anlitande avsärskilt rällsmedel upphävs eller ersätts av beslut som innebär mindreingripande åtgärd (1 S första slyckel 4), Denföreslagna utvidgningen av rällen lill ersättning kritiseras i molionen i vadgäller överklagandefallen. Motionärerna anser det mindre välbetänkt att låtastålens ersällningsskyldighet generelll omfatta även dessa fall. Motionärernapåpekar all den föreslagna bestämmelsen kan avse t, ex, fall då tingsrätthäktat en misstänkt av den anledningen all fara föreligger för all denmisstänkte försvårar utredningen. Sedan tingsrättens beslut överklagats ochinnan hovrätten hunnil ta ställning i häktningsfrågan har uiredningenslutförts. Alt hovrällens beslul alt frige den misstänkte i ell sådant fallskulle medföra all han generelll fick rätt lill ersättning för frihetsinskränkningenanser motionärerna inle kunna godtas. Som yttertigare exempel nämnermotionärerna del fallet att tingsräll ser sig föranlåten alt häkta en ungperson därför alt belryggande övervakning ej kan ordnas för honom. Under denlid som förflyter fram lill hovrällens avgörande har emellertid erforderligaövervakningsålgärder hunnil vidlagas. Den misstänkte friges följaktligen avhovrälten och har då enligi lagförslagel räll lill ersälining för den lid hanhell befogat suttit häktad. Somyttertigare argument för sin ståndpunkt åberopar motionärerna all, om tingsrällsjälv ändrar sitt häktningsbeslut och friger den misstänkte, så är den senareinle berättigad till ersättning, Rällen lill ersättning blir enligtmotionärerna således beroende på rena tilirälligheler och den kan medföra allbenägenheten all överklaga beslul om frihetsinskränkning blir slörre.Motionärerna föreslår därför alt ersälining i Överklagandefallen skall ulgåendast då särskilda skäl föranleder därtill. Utskottetvill till en början stryka under all lagförslagel utgår från huvudprincipen auersättning inte bör ifrågakomma när det måste antagas att det upphävandebeslulel beroii på att del efter beslutet om frihetsinskränkning intriilfatomständigheter som gjort det obehövligt att längre upprätthålla en från börjanbefogad frihetsinskränkning, I propositionen pre-sumeras all det inlräffalsådana omständigheter när myndighei själv upphäver eller ändrar sitt tidigarebeslut om frihetsinskränkning. Såsom motionärerna påpekat ger därförlagförslaget inle rätt till ersättning i sislnämnda fall. När det gälleröverklagandefallen däremot presumeras all den högre instansens avgörandeväsentligen grundas på samma omständigheter som förelåg för detlidigare beslutet, I dessa fall ger därför lagförslaget såsom framgår av denföregående framställningen den som salts på fri fot en generell rätt lillersättning. Med slöd av undanlagsbeslämmelsen i 4 S andra slyckel finns detemellertid möjlighet att vägra ersättning om del skulle anses klart oberälligalalt låta ersättning ulgå. Utskottetvill för sin del biträda den ovannämnda huvudprincipen för lagförslaget. Dettasynes också motionärerna göra. Propositionen innehåller inga statistiskauppgifter som visar i vilken ulsiräckning ändring av beslul omfrihetsinskränkning i överklagandefallen beror på all del inlräffal nyaomständigheter. Eftersom en fråga om frihetsinskränkning i regel måste prövasulan dröjsmål lorde man dock kunna ulgå från all när överinslans meddelarändringsbeslut detla oftast grundas på väsentligen samma omständigheter somförelåg för beslutet om frihetsinskränkning. All ersäliningskall kunna utgå i dessa fall råder del inga delade meningar om. Med hänsyntill att rätl till ersälining således bör finnas i flertalet överklagningsfallfinner utskottet del riktigt all lagen som huvudregel föreskriver attersättning skall kunna ulgå i dessa fall. Härav följer all ulskoilel inte kanbiträda motionärernas förslag om all ersättning skall utgå endast om särskildaskäl föreligger. Allulskollet sålunda inle kan tillslyrka motionärernas förslag innebär emellertidinle all ulskollet saknar förståelse för syftet med motionen i denna del.Tvärtom delar ulskoilel hell motionärernas uppfallning all den som i,ex, avhovräii säiis på fri fol därför alt uiredningen slutförts och del således inlelängre föreligger risk all han skall försvåra uiredningen självfallet inte börha ersättning, Ulskoilel erinrar om all lagrådet utlalal (prop, s, 142) allersälining ej Ixir ulgå exempelvis när hovrätt upphävt underrättshäktningbeslul och del måste antas all hovrällens avgörande beroll på all denfara för avvikande, kollusion eller forlsall brollslighel, som förelåg vidliden för häktningsbeslulel, lill följd av sedermera inlräffade omsländigheierinle längre är för handen, Lagrådei har också konstaterat all den föreslagnaundanlagsregeln i 4 S andra slyckel ger utrymme för en sådan lillämpning.Föredragande slalsrådel anför i slutprotokollet (s, 149) med anledning avlagrådels ullålanden all ersällningsrält normall bör vara utesluten i de ovanangivna fallen, Slalsrådel framhållet dock all ersälining givelvis bör ulgå, omöverinstansens beslul om upphävande av häktningen beror på all det inle längreföreligger sannolika skäl till misstanke om brott. Medhänsyn till vad utskottet, lagrådei och föredragande statsrådet sålunda anförtmåste syftet med motionen anses ha blivit lillgodoseli. Någol behov avkomplellerande lagändring föreligger enligt ulskoltets mening inle. Ulskoilelavslyrker därför molionsyrkandel, Ulskolletvill emellertid tillägga följande. När del gäller det av motionärernaåberopade andra exemplet - all tingsräll funnil sig föranlåten all häkla en ungperson därför alt belryggande övervakning ej kunnal ordnas - är det enligtutskottels mening tveksamt om del alltid kan anses oskäligt att låta ersättningutgå. Enligt 7S lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare flr nämligen den som är ej häktas om inte synnertigaskäl föreligger. Sådana skäl har ansetts föreligga bl. a. om betryggandeövervakning ej kunnat anordnas. I sistnämnda fall är häktningen således närmasten följd av bristande resurser hos barna-vårdsmyndighelerna. Enligt utskoiieismening kan del inte uteslutas all i enstaka fall omständigheterna är sådana attdet kan anses skäligt all låta den unge 11 ersättning. Den närmareavgränsningen av rätten lill ersättning i dessa fall flr övertämnas ålrättstillämpningen. Ulskolletvill vidare uttrycka viss tveksamhet inför alt rällen lill ersälining ejföreslås omfatta sådana fall där myndigheten själv upphävt eller ändrat sillbeslul om frihetsinskränkning. Visserligen lorde, såsom föredragande slalsrådelanför, en sådan ålgärd i regel bero på all nya omsländigheier har tillkommiteller att vissa tidigare skäl för frihetsinskränkningen har fallit bort. Mankan emellertid inte bortse från att det kan förekomma fall där myndighetenupptäcker att beslutet om frihetsinskränkning varil från början felakligl ochdärför upphävt delta. Om den enskilde inte gjort sig skyldig lill det broll förvilken han varit misstänkt kan han dock fl ersättning enligt 1 S första slyckel1-3, För övriga fall hänvisar föredragande slalsrådel lill att den enskilde harmöjlighet att begära ersättning med stöd av skadeståndslagen. För attersättning skall kunna utgå enligt sislnämnda lag fordras emellertid all delursprungliga beslulel tillkommil genom fel eller försummelse, vilkel dock inlealllid behöver vara fallet, Molbakgrund av del anförda skulle del enligi utskoiieis mening kunna övervägas alli lagförslagel föra in en räll lill ersälining även när beslul omfrihetsinskränkning upphävs av den myndighet som fatlat beslutet ochmyndighetens avgörande väsentligen grundas på samma omständigheter som förelågvid tidpunkten för del ursprungliga beslutet. En sådan lagändring skulleemellertid ytterligare komplicera del redan ganska inveckladeersäli-ningssyslemel vid judiciella frihelsinskränkningar. Ätt införa enersättnings-räll förde fåtaliga fall det här kan vara fråga om skulle därförenligt ulskoltets mening nu föra alltför långt. Om de praktiska erfarenheternaframdeles skulle komma att ge anledning därtill bör emellertid frågan tas upplill förnyal övervägande. Ulskoilel vill därför framhålla viklen av all ulvecklingenpå denna punkl följs med uppmärksamhel från Kungl. Ipropositionen föreslås vidare all ersällningsrält skall föreligga om häktningeller anhållande har vidtagits med stöd av 24 kap. 1 S RB men brottet är såringa all del i domen hänförs under sådant lagrum all häktning inle hade kunnalske annal än enligi 1 S andra siycket eller 2 S i samma kapitel. Delta innebärall den enskilde skall ha dömts för brott som har lägre maximistraff än ellår. Som exempel på fall där stadgandet kan bli tillämpligt må nämnas all enperson har häktats som på sannolika skäl misstänkt för stöld, vara kan följaell maximistraff på Ivå års fängelse, men all brollel därefter i domen bedömssom snalleri, för vilket brott kan ådömas fängelse . Imolionen yrkas all även i dessa fall rätten lill ersättning begränsas så allersälining flr ulges endasl då särskilda skäl föreligger.