bet · FX01LU7 · 1974-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 1974 LU 1974:7 betänkande med anledning av motion angåendetillämpningen av permutationsrätten. I motionen 1974:1265 av herrar () ochSchött (m) yrkas att uppdrar åt sina revisorer att utarbeta enöversikt över hur permutationsrätten använts beträffande skolornasstipendie- och premiefonder. Motionärerna framhåller att Kungl. brev givit mycket vidsträckta bemyndiganden tilllokala skolmyndigheter att dra in stipendie- och premiefonder vid de s. k,avvecklings-skolorna, Alla dylika fonder har enligt motionärerna sammanslagitsi stora enheter, där de olika individuella syftena med fonderna gått förlorade,faslän dessa syften i och för sig mycket väl kunnat tillgodoses även under denya förhållanden, som uppstått sedan just den skola till vilken fonden en gångskänkts gått upp i grundskola eller gymnasieskola på orten. På detta sätt hardonatorernas ändamål med sina donationer satts åsido i mycket stor omfattninginom hela skolväsendet. Motionärerna hävdar att permutationsrätten irealiteten använts på sådant sätt att skolmyndigheterna kunnat användadonationsmedlen efter eget gottfmnande. Alla de olika ändamål som donatorernavelat gynna har ansetts inneslutna i några fä svepande formuleringar. Somexempel nämner motionärerna Kungl. Maj;ls stadgar for De kommunalaflickskolornas minnesfond i , i vilken alla de stipendiefonder somfunnits i uppgått utan möjlighet att vidare tillgodose de olikaspecialändamål som de ursprungliga fonderna avsett att gynna. Vidare ges ettexempel från där en fond donerad för att ge stipendium till dem somutmärkt sig i svensk uppsatsskrivning i stället använts för att anlägga enfotbollsplan för skolan. Föralt (å en överblick över vad som egentligen skett på detta område borde enligtmotioniirernas mening en undersökning göras av hur permutationsrätten - somdelegerats till olika statliga och kommunala myndigheter utan sådan sakkunskapsom permulationsbeslut i och för sig kräver - i verkligheten tillämpats.Motionärerna anser att denna undersökning enklast kan företas av riksdagensrevisorer. resultat framlagts för , får närmareöverväga vilka åtgärder denna kan ge anledning till, När i testamente, gåvobrev, stiftelseurkund ellerliknande handling har meddelats föreskrifter om förfogandet över ellerförvaltningen av viss egendom uppslår stundom behov av att jämka dessaföreskrifter. Samhällsutvecklingen på det område som berörs av förordnandet,förändringar i desiina-tärskretsens omfattning eller i egendomens värde kan halett till att det är omöjligt eller inte meningsfullt eller skulle strida motsyftet med förordnandet alt strikt iaktta de ursprungligen meddeladeföreskrifterna, 1 fall då den grundläggande urkunden inte innehåller någraanvisningar om hur ändring i föreskrifterna skall ske har sedan gammalt Kungl,Maj:t ansetts ha befogenhet att genom beslut om s, k, pernmwtion medge sådanändring, Permutationsrätten har inte grundats på någon bestämmelse i regeringsformen,utan den har vuxit fram på sedvanerätlslig grund med anknytning till allmäncivillag. Medhänsyn till att permutation får anses innebära avsteg från vad eljest gällerenligt lag ansåg grundlagberedningen det lämpligt att en generell rätt förregeringen eller annan myndighet att besluta i ärenden om permutation erhölluttryckligt stöd i grundlagen. Grundlagberedningen föreslog därför att i dennya regeringsformen skulle i 10 kap, 10 § införas bestämmelser därom. Det ipropositionen (1973:90) framlagda förslaget till ny regeringsform kom dock attsakna motsvarighet till bestämmelsen om permutation i beredningens förslag.Som skäl härför angavs att det vid tillkomsten av den i det följande redovisadepermutalionslagen hade konstaterats att regler i ärendet kunde införas genomsamfällt stiftad lag och inte behövde någon grundlagsändring. Med hänsynhärtill fanns det enligt departementschefens mening inte någon anledning att igrundlag föra in föreskrifter om per-mutation. Enmera fullständig reglering av permutationsrätten infördes i svensk rätt förförsta gången genom antagandel av permuiationslagcn (1972:205), vilken trädde ikrafi , Lagen innehåller regler om förulsäuningarna förpermutation och om handläggning av permulationsärenden. 1 I ij anges trekvalificerade förutsättningar föratt permutation skall kunna ske, nämligen alt- på grund av ändrade förhållanden bestämmelse ej längre kan iakttas ellerblivit uppenbart onyttig eller blivit uppenbart stridande mot utfardarensavsikter. Härjämte anges att permulation får ske om annat särskilt skäl föreligger,1 lagstiftningsärendet (prop, 1972:8, LU 1972:11) undersiröks kraftigt all somutgångspunkt för tillämpningen av lagen borde gälla att den praxis som hadeutvecklat sig vid Kungl, Maj:ts handläggning av permulationsärenden skulleföljas även i fortsättningen och att någon ändring av dittills tillämpadeallmänna principer inte var åsyftad. En god uppfattning om praxis kan erhållasur den som bilaga till propositionen fogade redogörelsen för 300permulationsbeslut, som Kungl, Maj:l meddelat , Beslutanderätten ipermulationsärenden har i lagen delegerats till fidei- kommissnämnden,såvitt rör fideikommissförordnanden, och i övrigt till kammarkollegiet (2 §),Avser ärendet ändrad ändamålsbestämning för egendom av betydande värde elleruppkommer i ärendet fråga av särskild vikt från allmän synpunkt, skall ärendetdock överlämnas till Kungl, Maj:t för avgörande (3 §). Talan mot fidei kommissnämndens och kammarkollegiets beslut i permutationsärende skall föras hosKungl, Maj:t genom besvär (4 §). Enligtuttryckligt stadgande (5 §) gäller permutalionslagen ej sådan pensions- ellerpersonalstiftelse som avses i lagen (1967:531) om tryggande avpensionsutfästelse m. m. För permulation beträffande sådan stiftelse gäller 22§ nämnda lag. Beslutanderätten i sistnämnda slag av ärenden tillkommertillsynsmyndigheten, dvs. i det län där arbetsgivaren har sinhemvist. har möjlighet att underställa ärendet Kungl. Frågorom permulation har också tagits upp i tre kungl. Det första är (SFS 1952:183) och rör inverkan på enskilda donationer av ny kommunindelningoch torde numera sakna aktualitet. De båda andra är , Detsistnämnda gäller lönedonaiioner vid de allmänna läroverken och sammanhängermed det i stalsljänstemannalagen intagna förbudet (14 S) för ijiinsteman attuppbära med,tjänsten förenade gåvo- eller donationsmedel eller därmed jämförligförmån. Deti motionen åberopade kungl. brev utfärdades nämnda åroch rör stipendie-, premie-, materiel- och lönefonder vid avvecklingsskolorna,dvs. statliga och kommunala realskolor, kommunala nickskolor, praktiskakommunala realskolor och högre folkskolor. Bakgrunden till brevet är dessaskolformers upphörande. Utan hinder av vad som för varje fond av nu angivetslag kan finnas föreskrivet får enligt brevet fonder inom samma kommun, vilkaskapital var för sig understiger , sammanläggas till samfond. om ejsärskilda skäl talar däremot. Om det sammanlagda kapitalet av fonderna ikommunen understiger , får fonderna förbrukas. Fond som intesammanlägges med annan fond eller förbrukas består som fristående särfond.Fonderna förvaltas av skolstyrelsen, dock att kommun som har centraliseradmedelsförvaltning kan överföra fondernas förmögenhetsförvaltning till dettaförvaltningsorgan. Enligtp, 8,5 i brevet skall den för utdelning disponibla avkastningen av sam- ochsärfonderna enligt beslut av skolstyrelsen användas till förmån för elevernavid skolväsendet i kommunen, företrädesvis./6> belöning eller uppmuntran åtelev, som visat god kamratanda eller berömvärd Hit, för belöning till elev, somägnar arbete åt teater eller musik eller annan kulturell verksamhet vid skolaneller åt gymnastik eller idrott, för stipendium för fortsatt utbildning eftergenomgång av obligatorisk skola,,/Ö/- hjälp åt elev för studier eller förstudieresa inom- eller utomlands,./or studiebesök, skolresa,fritidsverksamhet, kulturell verksamhet, idrottstävling eller annat föreleverna gemensamt ändamål samt /ö> förvärv av materiel eller andra saker.Avkastningen för inte användas för ändamål som skall tillgodoses med ut- \*1974.8 saml. Vid disposition av samfond bör hänsyn till föreskrifterna i urkundernaför de i fonden ingående donationerna tas i den utsträckning som finneslämplig. 1 fråga om särfond beaktas vid dispositionen urkundsföreskrifterna sålångt möjligt, dock att manliga och kvinnliga elever likställes. För samfondoch (vid behov) för särfond bör fastställas stadgar med föreskrifter omförvaltning, ändamål och vad som skall iakttas för att fö bidrag ur fonden samtde övriga bestämmelser som finnes erforderliga. Stadgarna underställeslänsstyrelsen för fastställelse. Finns föreskrift om hur med fond skallförfaras om skolan avvecklas skall föreskriften iakttas eller frågan om fondensförvaltning och användning underställas Kungl, Maj:t, Denrättsliga karaktären av ovannämnda bemyndiganden för lokala myndigheter attpröva permulationsärenden har varit föremål för diskussion, Juslitiekanslernhävdade i sitt remissvar alt breven inte borde betraktas som beslut av Kungl,Maj:l om delegering av permulalionsrällen utan snarare borde ses som generellapermulationsbeslut föranledda av ändrade förhållanden, där lokal myndighet harfått i uppdrag all på grundval av det generella beslutet svara fördetaljutformningen i de enskilda fallen. Föredragande statsrådet biträdde dennamening, och något undanlag för dessa brev togs därför inte in ipermutalionslagen. Någonsammanställning över hur brev kommit all tillämpas av de lokalamyndigheterna har, såvitt utskottet kunnat finna, inte gjorts. Med permulation avses ett förfarande, varigenomoffentlig myndighet vid ändrade förhållanden medger att bestämmelser som hargetts av enskilda i gåvobrev, stiftelseförordnanden, testamenten och liknandehandlingar för ändras eller medger att undantag för göras för visst fall frånvad som är föreskrivet i sådan handling. Regler om förulsäuningarna förpermulation och om handläggningen av permulationsärenden återfinns numera iper-muiaiionslagen (1972:205). 1förevarande motion uppmärksammas frågan hur permutalionsprinciperna iakttas iden praktiska tillämpningen när det gäller vissa donationsfonder inomskolväsendet, vilka omfattas av ell av Kungl, Maj:l före permuta-tionslagenstillkomst meddelat generellt permulationsbeslut. Som framgår av den föregåendeframställningen har Kungl, Maj:l i administrativ ordning utfärdatbestämmelser om dispositionen av avvecklingsskolornas stipendie-, premie-,materiel- och lönefonder samt uppdragit ål skolstyrelse eller annan lokalförvaltningsmyndighet att på grundval av bestämmelserna svara fördetaljutformningen i det enskilda fallet. Beträffande det närmare innehållet i1968 års kungl. brev hänvisar utskottet till den ovan intagna redogörelsen (s.3 f). Enligtmotionärernas uppfiutning kan det ifrågasättas huruvida den per-mutationspraxissom utvecklats inom undervisningsväsendet vid tillämp- ningenav kungl, brev i alla avseenden kan anses fullt tillfredsställande, Imotionen anförs exempel på åtgärder som vidtagits beträffande fonderna och som enligtmotionärernas mening inneburit att donatorernas ändamål med sina donationer ialltför stor utsträckning åsidosatts. För all man skall fö en klarare överblicköver hur permulationsbeslämmelserna kungl, brev lokalt tillämpasinom skolväsendel, förordar motionärerna alt en undersökning härav verkställs.Del föreslås i motionen alt revisorer flr i uppdrag all företa dennaundersökning. På grundval därav skulle sedan få närmare övervägavilka åtgärder undersökningens resultat kunde ge anledning till. Utskottetvill till en början erinra om alt föreskrifterna kungl, brev i alltväsentligt ansluter sig till de normer som tillämpades vidKungl, Maj:ls handläggning av permulationsärenden. Detta gäller inte bara omden nya ändamålsbestämningen för fonderna ulan även i fråga om ändringarna iövrigt med avseende på förmögenhetsförvaliningen, I, ex, de närmare villkor somuppställs för sammanläggning till s, k, samfond av smärre fonder. Beträffande Kungl,Maj:ts dåvarande permulationspraxis uttalades vid tillkomsten av den nugällande permutalionslagen att denna praxis borde gälla som utgångspunkt förtillämpningen av lagen och alt någon ändring av dittills tillämpade allmännaprinciper inte var åsyftad (prop, 1972:8 s, 30 och LU 1972:11 s, 15 f,), 1förevarande motion anförs beträffande tillämpningen av bestämmelserna i 1968års kungl, brev beaktansvärda synpunkter. Med hänsyn till attper-mulalionsinslitutel onekligen lämnar möjlighet till väsentliga ingripandeni enskildas dispositioner vill utskottet understryka vikten av alt de principersom utbildats på detta speciella rättsområde noggrant beaktas vid de förvallandemyndigheternas beslut i olika detaljfrågor rörande fondernas användning.Motionärerna anser alt delta inte alllid sker i den utsträckning som ärönskvärd. Enligt utskottets bedömande finns del också anledning att antaga attmyndigheternas avgöranden i olika förvaltningsangelägenheter beträffandefonderna stundom mer påverkas av vad som från administrativ ellerarbeisrationell synpunkt framstår såsom mest ändamålsenligt än av respekten fördonators intentioner, Ulskoilel vill i deila sammanhang betona att enhuvuduppgift för den permuterande myndigheten just är alt se till att donatorsintentioner följs så nära som möjligt. Det bör vidare här erinras om attavkastningen av fonderna enligt uttrycklig föreskrift kungl, brevinte får användas för ändamål som skall tillgodoses med utdebite-rade medel. motionen riktade kritiken mot de lokala myndigheternas tillämpning i vissafall av bestämmelserna kungl, brev utgör enligt utskottetsuppfattning inte ett tillräckligt skäl för att man generellt skulle kunna ifrågasättaskolmyndigheternas kompelens alt handlägga ifrågavarande permulationsärenden.Delta synes inte heller vara motionärernas mening. Utskottet vill i dettasammanhang peka på att del med hänsyn till de ifrå- gavarandedonationsurkundernas skiftande karaktär torde vara ofrånkomligt att överlåtadetaljregleringen till Kungl, Maj:t underordnade myndigheter som harerforderlig kännedom om de lokala förhållandena. Tillvägagångssättetöverensstämmer för övrigt väl med principen om vidgad delegation av permulationsärenden,vilken princip lagts till grund lagstiftning i ämnet, liksom medtidigare uttalanden av i denna fråga (ILU 1966:37, ILU 1969:22, SU1966:125 och ILU 1970:57), Utskottet vill vidare peka på att intresset av enenhetlig rättstillämpning tillvaratas genom särskilda föreskrifter i 1968 årskungl, brev. Sålunda föreskrivs att, om skolstyrelsen eller annat organ somförvaltar fond finner att avvikelse från de i brevet meddelade bestämmelsernaär påkallad beträffande fonden eller all annan särskild föreskrift om fonden ärerforderlig, fondförvallaren har all göra framställning härom hos Kungl, Maj:l,Enligt en annan föreskrift skall fondförvallaren insända meddelande tilllänsstyrelsen om åtgärd beträffande fond som vidtas enligt bestämmelser ibrevet. Finner att åtgärden inte står i överensstämmelse medbestämmelserna eller alt särskild föreskrift behövs, har atttillse att frågan underställs Kungl. Slutligen skall församfond och vid behov för särfond upprättas stadgar, vilka skall underställaslänsstyrelsen för fastställelse. Motbakgrund av den tillsyn, som sålunda redan ankommer på , och tillförhållandena i övrigt beträffande handläggningen av före-varande permulationsärendenfinner utskottet att den i motionen föreslagna undersökningen av praxis påområdet knappast kan antas komma att leda till några konkreta ändringsförslagfrån sida. Beträffande motionsyrkandet vill utskottet vidareframhålla att enligt en samstämmig uppfattning skall revisorer vidsin granskning lägga tyngdpunkten på frågor av generell och principiellinnebörd inom ramen för en helhetssyn på statsverksamheten (se prop. Visserligen kan på förslag av t. ex, utskott ge revisorernasärskilda utredningsuppdrag. Såsom grundlagberedningen anfört måste dockåterhållsamhet iakttas härvidlag (se SOU 1972:15 s, 211), 1 annat fall skullerevisorernas arbete kunna förryckas. Detta gäller särskilt somrevisionsverksamheten numera bedrivs i enlighet med en i förväg upprättad ochfastställd granskningsplan för varje verksamhetsår. mening synes också syftet med motionen vara tillgodosett genom denerinran, som innefattas i vad utskottet ovan anfört, samt utskottets betonandeav att tillbörlig respekt visas för de ändamål som donator gett uttryck för idonationsurkunden. Någon åtgärd härutöver kan inte anses påkallad frånriksdagens sida. Motionen bör således inte föranleda någon vidareåtgärd. att motionen 1974:1265 inte föranleder någonriksdagens vidare åtgärd. Närvarande:herrar (), (), (), (), herrarAndersson i (s), (), (), i (s),herrar i (c), (vpk), (), fruHjalmarsson (s), i (s), () och herrHagel mark (fp). avherrar () och () som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande sombörjar på s. 5 med "1 förevarande" och slutar på s. 6 med"vidare åtgärd" bort ha följande lydelse: Åtlokal myndighet har i förevarande fall uppdragits att på grundval avbestämmelserna kungl. brev svara för den närmare detaljreglering somär erforderlig. Även inom ramen för denna begränsade beslutanderätt lämnar emellertidpermutationsinstitutet möjlighet till väsentliga ingripanden i enskildasdispositioner. Det är därför viktigt att myndigheten har god kännedom om deprinciper som gäller på permutationsrättens område och att dessa principerverkligen iakttas vid de avgöranden angående fondernas disposition som träffaspå lokal nivå. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att en huvudprincipför den permuterande myndigheten är att se till att donators intentioner följsså nära som möjligt när beslut fattas om ändrad ändamålsbestämning eller andraingripande åtgärder vidtas beträffande fonderna. Utskottet vill också framhållavikten av att ambitionsnivån i detta avseende ej sätts för låg så attadministrativa eller ar-betsrationella hänsyn i realiteten för fällaavgörandet. Permutationsinstitutetkommer att utsträckas till nya delar av skolväsendet enligt en avkammarkollegiet upprättad promemoria angående stipendie-och premiefonder vid följande kommunala skolor, nämligen yrkesskola, fackskolaoch gymnasium, samt följande landstingskommunala skolor, nämligen yrkesskola,lantbruksskola, lanthushållsskola och skogsbruksskola. 1 ett sådant läge synesdet önskvärt att det skbr en undersökning angående hurpermutationsbestämmelserna kungl. brev tillämpats i praktiken så atteventuella tendenser att - utan attdet är absolut nödvändigt - frångå donators föreskrifter kan brytas. Utskottetbiträder därför motionsförslaget om att en sådan undersökning bör komma tillstånd, I likhet med motionärerna anser utskottet att uppdraget lämpligen böranförtros revisorer. Några direktiv för undersökningens utförandefinner utskottet inte erforderliga. Utskottet vill emellertid framhålla attnågon fullständighet givetvis inte är åsyftad utan att det är till fyllest meden belysande stickprovsundersökning. Sedan resultatet av undersökningen lagtsfram för såsom motionärerna framhåller närmare överväga vilkaåtgärder detta kan ge anledning till, delsatt utskottet bort hemställa att med bifall till motionen 1974:1265uppdrar åt sina revisorer att utarbeta en översikt över hur permutationsrättensedan 1968 använts beträffande skolornas stipendie- och premiefonder. avfru () som anför: Med anledning av den i motionen väckta frågan omtillämpningen av permutationsrätten på skolområdet vill jag för min deltillägga följande, kungl, brev har uppdragits riktlinjer för dispositionen av avvecklingsskolornasfonder. Enligt en av kammarkollegiet utsänd promemoria, daterad den 1 augusti1973, avser myndigheterna att också fortsättningsvis tillämpa sammaförfaringssätt och samma bedömningsprinciper beträffande följande slag avkommunala skolor, nämligen yrkesskola, fackskola och gymnasium, samt följandeslag av landstingskommunala skolor, nämligen yrkesskola, lantbruksskola,lanthushållsskola och skogsbruksskola. Givetvisförnekar ingen att det finns donationer, där donators föreskrifter är av denart att för medlens utdelning en permutation visar sig ovillkorligennödvändig, I sådana fall finns intet att invända. Merbetänkligt ter det sig med permutationsbestämmelserna i ovannämnda promemoriaatt om fondsumman icke uppgår till , "för fondernaförbrukas". Det framgår icke ens vilka regler som därvid skall gälla. Härgör man sig uppenbariigen skyldig till ett brott mot död mans vilja.Administrativa och snävt ekonomiska hänsyn synes här få skapa en rationaliseringsom har föga känsla för dens eller deras vilja, som donerat medlen. Ofta närdel är fråga om äldre donationer rör det sig om medel som med arbete, möda ochomsorg hopsamlats i avsikt att nya generationer skulle slippa försaka så mycketsom donator fått göra. Avbestämmelserna kungl, brev, vilka återkommer i kammarkollegietspromemoria, framgår att möjligheterna att använda fondmedlen sträckersig över ett mycket vidsträckt fält. Medlen kan sålunda användas till"belöning till elev, som ägnat arbete åt teater eller musik eller annankulturell verksamhet vid skolan eller åt gymnastik eller idrott", till"studiebesök, skolresa, fritidsverksamhet, kulturell verksamhet,idrottstävling eller annat för eleverna gemensamt ändamål" och slutligentill "förvärv av materiel eller andra saker". Anvisningari kungl, brev om att donators vilja bör i möjligaste mån beaktas ärytterst vaga. Enhelt naturlig följd av detta hårdhänta handhavande av donationer kommer medall säkerhet att bli att ingen förtänksam donator in spe kommer att skänka sinamedel till en skoldonation, när donationens bestånd är så föga garanterad. Pietetmot donators vilja bör vara den självklart ledande principen i allpermutationsverksamhet. Tendensen i de genomförda generellaper-mutationsbesluten synes mig vara i vissa stycken oroväckande pietetslös.