bet · FX01KU39 · 1974-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1974 KU1974:39 Konstitutionsutskottetsbetänkande med anledning av motion om vidgad valbarhet till kyrkvärdsuppdrag. I motionen 1974:1183 av i (c)och () hemställs "att hos Kungl. Maj:t anhåller omförslag till sådan ändring av lagen om församlingsstyrelse att kyrkvärdar ävenskall kunna väljas bland ledamöter och suppleanter i kyrkofullmäktige".Motionärerna uttalar att det har visat sig svårt att fylla behovetav kyrkvärdar med en så liten krets som kyrkorådet utgör. Särskilt gäller dettai församlingar med flera kyrkor. Kretsen ur vilken kyrkvärdarna flr väljas bördärför enligt motionärerna vidgas till att även omfatta ledamöter ochsuppleanter i kyrkofullmäktige. Beträffande motiveringen iövrigt hänvisas till motionen. I 54 § första stycket lagen om församlingsstyrelsestadgas, att "kyrkvärdar väljas av kyrkorådet bland ledamöterna ochsuppleanterna i rådet för den tid de blivit valda till ledamöter ellersuppleanter". sammansättning stadgas i 44 § nämnda lag. Kyrkoherden är självskrivenledamot. Övriga ledamöter jämte suppleanter för dem väljs av kyrkofullmäktigeeller, där sådana inte finns, av kyrkostämman till det antal, som bestäms avfullmäktige eller stämman. Antalet ledamöter, kyrkoherden inräknad, måemellertid ej underskrida fem. Mandatperioden är enligt 46 § . Kyrkvärdarnasantal är inte bestämt i lag. Om deras uppgifter finns endast enstakaförfattningsbestämmelser. Enligt vissa stadganden i kyrkolagen har de bl. a.skyldighet att på altaret framsätta vin och oblater vid nattvardsgång saml attnärvara vid biskopsvisitation och kyrkoherdeinstallation. Genom kungörelsen(1942:929) angående vården av vissa kyrkliga inventarier har de vidare ålagtsatt jämte kyrkoherden löpande tillse, alt kyrkans kulturhistoriskt värdefullainventarier väl vårdas. Kyrkvärdsinstitutionen har mycket gamla anor, medankyrkorådet är en relativt sen företeelse i den kyrkliga självstyrelsenshistoria. förvaltades sålunda kyrkans medel av de två kyrkvärdarnaoch prästen, vilkaårligen avgav redovisning för sin förvaltning inför sockenstämman. Kring mittenav började kyrkoråd, vari kyrkvärdarna ingick, att växa fram.Rättslig reglering erhöll kyrkorådet först genom förordning angåendesockenstämmor och kyrkoråd. Någon närmare redogörelse härför torde inte härbehöva lämnas liksom inte heller för den omorganisation av sockenförvaltningen,som genomfördes med förordningar om sockenstämmor i riket, om kyrkorådoch om sockennämnder å landet. Det är till fyllest att anteckna, attkyrkvärdarna förblev självskrivna ledamöter av kyrkorådet. Denna ställningbehöll de även enligt förordning om kyrkostämma samt kyrkoråd ochskolråd, 23 §. Bestämmelser om val av kyrkvärdar upptogs inte ,då det i nämnda paragraf tillades, att "kyrkvärdar väljas för ". infördes suppleanter för kyrkorådets ledamöter. Kyrkvärdarnasställning i förhållande till kyrkorådet undergick en viktig förändring genom enlagändring . I den stora rösträltspropositionen till den urtimariksdagen nämnda år (nr 34) föreslogs bl. a. den ändringen i kyrkostämmoförordningen,att kyrkvärdarnas självskrivna ledamotskap i kyrkorådet skulle upphöra. Omkyrkvärdar skulle därefter endast stadgas, att de skulle "väljas åkyrkostämma för av ". Några särskilda motiv utvecklades intehärför. Sedan i en motion påpekats att utanför kyrkorådet stående kyrkvärdarkunde orsaka oklarhet rörande ansvarigheten för vården av kyrkans egendom,företogs på förslag av tredje särskilda utskottet (uti. nr 1) den ändringen iförhållande till propositionen, att kyrkvärdar skulle "väljas avkyrkorådet bland dess ledamöter för av ". För valperiodensminskning från fyra till anfördes inte någon särskild motivering. Dennämnda lagändringen innebar sålunda, att kyrkvärdarna från att tidigarealltid ha valts särskilt av församlingen och tagit plats i kyrkorådet somsjälvskrivna ledamöter, därefter kom att väljas av och inom det av församlingenvalda kyrkorådet. I1930 års lag om församlingsstyrelse upptogs det här berörda stadgandet som 53 §första stycket med den ändringen, att kyrkvärdar skulle "väljas avkyrkorådet bland dess ledamöter för den tid de blivit invalda i rådet" ochsålunda inte längre för viss bestämd tid. I denna riktning hade redan desakkunniga uttalat sig, vilka framlade betänkande medförslag till lag om församlingsstyrelse m. m. (SOU 1923:4, s. 228). Detframhölls där, att 23 § kyrkostämmoförordningen skulle kunna tolkas så, att enkyrkorådsledamol kunde komma att fungera som kyrkvärd även efter det alt hanupphört att vara ledamot av rådet. Olämpligheten därav låg enligt de sakkunnigai öppen dag, då kyrkorådet var ansvarigt för den egendom, som kyrkvärdarna hadeunder sin uppsikt. Tillden nu gällande lag om församlingsstyrelse överfördes detifrågavarande stadgandet som 54 § första stycket med den ändringen atl kyrkvärdäven skulle kunna väljas bland suppleanterna i kyrkorådet. däromhade framförts av församlingsstyrelsekommittén i dess till grund för den nyalagstiftningen liggande betänkande (SOU 1957:15, s. 310). Kommittén uttalade,att gällande bestämmelse syntes i vissa fall vara alltför snäv. Av praktiskaskäl kunde det befinnas lämpligt att till kyrkvärd utse annan än ledamot avkyrkorådet. Det kunde även stundom vara förenat med svårigheter att blandledamöterna finna personer, som var villiga att åtaga sig uppdrag somkyrkvärdar. Med hänsyn till de uppgifter som åvilade kyrkvärdarna, borde dessadock enligt kommitténs mening ha anknytning till kyrkorådet. Kommittén ansågsig därför inte böra föreslå någon väsentlig utvidgning av den krets, inomvilken kyrkvärdarna måste utses, utan förordade endast den nämnda jämkningen,att även kyrkorådssuppleanter skulle kunna ifrågakomma. Kommittén uttaladeslutligen, atl det även utan stadgande därom var självklart, att kyrkoherdeneller annan inom församlingen tjänstgörande präst inte kunde utses tillkyrkvärd med hänsyn till uppdragets karaktär av lekmannauppdrag. proposition till riksdag (prop. 1961:703), varigenom förslag tilllag om församlingsstyrelse framlades, uttalade departementschefen om kyrkvärdarendast, att sådana uppenbartigen skall väljas bara i de fall praktiskt behovdärav föreligger, dvs. i allmänhet då kyrkorådet har att taga vård om en kyrka.Konstitutionsutskottet uttalade sig i sitt utlåtande (KU 1961:16) ej omkyrkvärdsinstilutionen. Beslutet1969 om förkortning av de kommunala mandatperioderna från fyra till tre åravsåg också kyrkorådels mandatperiod. I en motion 1965 begärdes sådan ändring av lagen(1961:436) om församlingsstyrelse att till kyrkvärd skulle kunna väljasförutom ledamöter och suppleanter i kyrkorådet annan särskilt lämpad person.Konstitutionsutskottet (KU 1965:16) erinrade i sitt yttrande om det sambandsom alltid förelegal mellan kyrkvärds- och kyrkorådsinslitulionen ochfortsatte: Intill var kyrkvärdarna självskrivnaledamöter av kyrkorådet. Därefter har de valts av och inom kyrkorådet,varvidföre den nu gällande församlingsstyrelselagens tillkomst endastledamöterna i kyrkorådet kunde ifrågakomma medan numera även suppleanterna ärvalbara. Sistnämnda utvidgning av den valbara personkretsen motiverades medatt den snäva begränsningen till endast kyrkorådets ledamöter kunde vållapraktiska svårigheter. Med hänsyn till de uppgifter, som åvilar kyrkvärdarna,ansågs det emellertid, att dessa alltjämt borde ha anknytning till kyrkorådet.Möjligheten att utsträcka valbarheten ytterligare avvisades därför. Förevarandemotion åsyftar, alt även personer utanför kyrkorådets krets skall kunna väljastill kyrkvärdar. Till stöd härför åberopas samma skäl, som anfördes förden då genomförda utvidgningen av den valbara personkretsen. Utskottethar icke funnit sådana omständigheter nu ha tillkommit, som bör föranleda ettannat ställningstagande än vid gällande lagstiftnings tillkomst. I enlighet med det anförda avstyrkte utskottetmotionen. I skrivelse till den 2juli 1970 gjorde forsamlings- och pastoralsförbunds styrelseframställning om sådan ändring av 54 § lagen (1961:436) om församlingsstyrelseatt kyrkvärdar skulle kunna väljas inom en vidare personkrets än som ärmöjligt. Sedan samtliga domkapitel och kammarkollegiet hörts, varvid flertaletremissinstanser avstyrkte framställningen, lämnade Kungl. A/o/.v densammagenom beslut utan åtgärd. Utskottet har berett ärkebiskopen och tillfälle att yttra sig över motionen. Efterhörande av övriga biskopar anför ärkebiskopen () i ett den 29 april1974 dagtecknat yttrande följande: Även om jag förstår alt motionärerna med sin motioni kyrkans intresse önskar vidga den grupp, ur vilken kyrkvärdar utses, anserjag dock att de motiv som anförts icke är tillräckligt starka för att ändraförsamlingsstyrelselagens § 54. Frågan kan i första hand bli aktuell istadsförsamlingar i de större städerna, där man kanske inte har egnakyrkofullmäktige utan för sitt val då skulle få vända sig till samfällighetenskyrkofullmäktige, där församlingarna i många fall har högst två eller trerepresentanter. Därvid skulle den grupp, ur vilken kyrkvärdar kan väljas endastökas med två eller tre eller i de fall, då suppleanter medräknas, fyra ellersex. I stället kan man i församlingar med flera kyrkor utse gudstjänstvärdarbland kyrkligt aktiva antingen de tillhör kyrkofullmäktige eller icke. Jag flr alltså avstyrkaförslaget. erinrar i yttrande den9 om sin framställning till Kungl. Maj:t 1970 och upplyser attstyrelsen - efter att ha tagit del av remissyttrandena i detta ärende - intelängre vidhöll sitt yrkande i saken. Vidare anför styrelsen följande: Styrelsen anser dock fortfarande att de iförbundels ovannämnda skrivelse angivna motiven för en lagändring kvarstår ochförtjänar beaktande. Styrelsen har därför inte något att invända mot att enlagändring sker, dock får rekryteringsområdet inte begränsas till kyrkoråd ochfullmäktige så som motionärerna föreslår. Cirka 1 400 av svenska kyrkansförsamlingar har så liten folkmängd att de saknar valda fullmäktige. Delbeslutande organet är där kyrkostämman, som är lika med församlingens samtligaröstberättigade invånare. Enändring måste ge samtliga församlingar möjlighet att bredda rekryteringsområdet;man kan inte utesluta mer än halva antalet församlingar därifrån. Ommotionen vinner bifall hemställer styrelsen om att i sinom tid flsamråda med departementet rörande lagändringens utformning. Imotionen tas upp frågan om valbarhet till kyrkvärdsuppdrag. Kyrkvärdarnasuppgifter är endast delvis angivna i lag eller annan författning. Utöver vissafunktioner vid gudstjänster och andra kyrkliga förrättningar har kyrkvärdarnabl. a. visst löpande ansvar för kyrkans inventarier. Församlingsstyrelselagenföreskriver att kyrkvärdar skall utses av kyrkorådet bland ledamöterna ochsuppleanterna i rådet för dess valperiod. Någon bestämmelse om antaletkyrkvärdar finns inte i lagen. Mellankyrkvärds- och kyrkorådsinstilutionerna har alllid förelegat ett samband.Intill var kyrkvärdarna självskrivna ledamöter av kyrkorådet. Därefterhar de valts av och inom kyrkorådet. Före den nu gällandeförsamlingsstyrelselagens tillkomst kunde endast ledamöterna i kyrkorådetifrågakomma. Med den nya lagen blev även suppleanterna valbara. Dettamotiverades med att den snäva begränsningen till endast kyrkorådets ledamöterkunde vålla praktiska svårigheter. Med hänsyn till de uppgifter som åvilarkyrkvärdarna ansågs det emellertid att dessa alltjämt borde ha anknytning tillkyrkorådet. Möjligheten att utsträcka valbarheten ytterligare avvisades därför.En motion 1965 om vidgad valbarhet till kyrkvärdsuppdrag avslogs av riksdagenpå samma skäl. En framställning 1970 i samma syfte lämnade Kungl. Maj:t 1973efter remissbehandling utan åtgärd. Förevarandemotion åsyftar att kyrkvärdar även skall kunna väljas bland ledamöter ochsuppleanter i kyrkofullmäktige. Därvid åberopas i huvudsak samma omständighetersom anfördes 1961,1965 och 1970 till stöd för vidgad valbarhet tillkyrkvärdsuppdrag. Utskottethar berett ärkebiskopen och församlings- och pastoratsförbundtillfälle att yttra sig över motionen. Ärkebiskopen har efter övriga biskoparshörande som sin åsikt uttalat att tillräckligt starka skäl för ändring avgällande reglering på området inte anförts. har förklaratsig inte ha någon erinran mot en lagändring i motionärernas syfte. Då mer änhälften av samtliga församlingar saknar valda fullmäktige, flr enligtförbundets mening rekryteringsområdet emellertid inte begränsas till kyrkorådoch fullmäktige som motionärerna föreslagit. En ändring måste i stället gesamtliga församlingar möjlighet att bredda rekryteringsområdet. Skälkan enligt utskottets mening onekligen anföras för att vidga valbarheten tillkyrkvärdsuppdrag utöver vad som gäller. Å andra sidan är det nuvarandesambandet mellan kyrkoråds- och kyrkvärdsuppdrag värdefullt ur mångasynpunkter. Sommotionärerna påpekat kan även med gällande valbarhetsregler den personkretsinom vilken kyrkvärdar utses vidgas genom att det beslutande organet ikyrkokommunen beslutar atl höja antalet ledamöter och suppleanter ikyrkorådet. Församlingsstyrelselagen föreskriver i detta hänseende endast attantalet skall vara minst fem. Någon gräns uppåt fastställs inte. De funktioner inom ramenför det sedvanliga gudstjänstlivet som brukar ombesörjasav kyrkvärdarna -1, ex. mottagande av gudstjänstbesökarna vid kyrkans ingång,textläsningar, frambärande av vin och oblater vid nattvardsgång,kollektupptagande -är inte förbehållna kyrkvärdar i egentlig mening. Någothinder möter således inte mot att t. ex. kyrkorådet bland kyrkligt aktivaförsamlingsbor utanför kyrkorådels krets utser ett antal personer att jämtekyrkvärdarna fullgöra sådana funktioner. I praktiken förekommer detta ocksåredan nu i betydande utsträckning. Särskilt i församlingar med flera kyrkor kandet vara värdefullt alt utnyttja denna möjlighet. Görs detta torde dennuvarande begränsningen av valbarheten till de egentliga kyrkvärdsuppdragensällan behöva föranleda några olägenheter. Fråganom kyrkvärdarnas ställning och uppgifter inom församlingen kan komma attaktualiseras inom ramen för de överväganden som f. n. pågår på olika håll medanledning av det förslag till lösning av stat-kyrka-problematiken som 1972framlagts av beredning om stat och kyrka. Utskottet vill i dettasammanhang t. ex. erinra om det pågående arbetet inom den av ärkebiskopen under1973 tillsatta arbetsgruppen för fortsatt arbete med önskvärda reformerbeträffande organisation. I detta läge och med hänsyn till vadutskottet i det föregående anfört finner utskottet övervägande skäl tala föratt nu inte bör ta något initiativ till ändring i de gällandereglerna för valbarhet till kyrkvärdsuppdrag. att avslårmotionen 1974:1183. Närvarande:herrar i (s), (), * (s), herrarBergqvist (s), Fiskesjö (c), i (s), i (m),i * (s), Jonnergård (c), i (s), iMalmö (s), (), (), herrar (vpk)och iHamburgsund (fp). Ej närvarande vid justeringen. avherrar Fiskesjö (c), i (s) och (): Den pågående utvecklingen har medfört attkyrkorådet i den kyrkliga kommunen kommit atl spela i huvudsak samma roll somkommunstyrelsen i den borgerliga kommunen. Ledamöter och suppleanter i kyrkorådet har därförkommit att väljas framförallt från synpunktenatt de är ansvariga för denkyrkliga kommunens ekonomi och inte som tänkta innehavare av de ceremoniellauppgifter som åvilar kyrkvärdarna. Dettahar medfört rekryteringssvårigheter till kyrkvärdsuppgifterna speciellt iförsamlingar med flera kyrkor. Med hänsyn härtill är det motiverat attändringar i församlingsstyrelselagen kommer till stånd, så alt kretsen kanvidgas så som motionärerna föreslagit.