bet · FX01KrU15 · 1974-12-31 00:00:00 — (c,m) vari hemställs att vid behandling av propositionen 1974: 28 1. beslutar att i Växjöskall ingå bland de institutioner som får ärligt statligt stöd, 2. under ett särskilt anslag till Stöd till i anvisar ett belopp om . för budgetåret1974/75, 1974: 1708 av m. fl. (fp) vari hemställsatt beslutar 1. att uttala att nuvarandelandsantikvarieorganisation skall bibehållas och att formerna för samarbetetmellan och landsantikvarien regleras i enlighet med vad somanförts i motionen, 2. att ge Kungl. Maj:t till känna vad som anförts imotionen om statsbidraget till länsmuseerna, 3. att höja anslaget för vård av fornlämningar ochkulturhistoriskt värdefulla byggnader . samt ianslutning härtill hos Kungl. Maj:t begära att en särskildstatsbidragskungörelse utarbetas, 4. att en särskild fastighetsfond ochfastighetsavdelning inrättas vid för förvaltning avkulturhistoriskt värdefulla byggnader, 5. att uttala att beslut rörandebyggnadsminnesförklaringar bör decentraliseras till länsstyrelserna, 6. att anvisa . till riksantikvarieämbetetför utarbetande av råd och anvisningar och för utvecklingsarbete rörande värdav äldre byggnader och miljöer, 1974: 1709 av m. fl. (fp) vari hemställsA. att för /75 1. under anslaget Bidrag tillsärskilda kulturella ändamål utöver vad a) dels 1 milj. kr. för bidrag till experiment ochutvecklingsarbete, b) dels 3 milj. kr. för stöd till fria kulturgrupperoch mindre musikensembler. 2. utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit anvisar 1 milj.kr. som bidrag till Operan, 3. under anslaget Bidrag till de handikappadeskulturella verksamhet utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit anvisar 275 000 kr.för överföring av talböcker till kompaktkassetter, 1. ger Kungl. Maj:t till känna vad som anförts imotionen om Bidrag till särskilda kulturella ändamål och Bidrag för experimentoch utvecklingsarbete, 2. hos Kungl. Maj:t begär att ges iuppdrag att framlägga förslag om a) åtgärder för att upprätthålla enprocentsregeln förkonstnärlig utsmyckning av offentliga byggnader, b) system för utställningsersättningar, 1974: 1710 av fröken m. fl. (fp) varihemställs att hos Kungl. Maj:t begär förslag om statligt stöd tillden kommunala musikskoleverksamheten, 1974: 1711 av m. fl. (c, m, fp) varihemställs att med anledning av vad i motionen sagts om stiftelsenSilvanum som ett riksintresse beviljar ett anslag till stiftelsen på100 . inom ramen för Bidrag till vissa museer och arkiv för budgetåret1974/ 75 under åttonde huvudtiteln, 1974:1712 av herrar () och () vari hemställs 1. att hos Kungl Maj:t begär en översyn avformerna för medelstilldelningen till vård och bevarande av byggnader och byggnadsmiljöer, 2. att ger Kungl. Maj:t bemyndigande att iavvaktan på kommande utredningsförslag medge ytterligare anslagstilldelningutöver den som föreslås i propositionen 1974: 28 under rubrikernaRiksantikvarieämbetet och statens historiska museum: Förvaltningskostnaderrespektive Vård och underhäll av fornlämningar och kulturhistoriskt värdefullabyggnader, 1974: 1713 av herrar Nisser (m) och i Agnas(m) vari hemställs att som sin mening ger till känna att tillkulturrådet bör knytas en nämnd med särskilt ansvar för kulturens plats i undervisningen,varvid särskild vikt läggs vid ämnen tillhörande det s. k. humanioraområdet, 1974: 1714 av fröken m. fl. (c) varihemställs att beslutar 1. att i anledning av propositionen 1974: 28 samtvad som anförts i motionen ge Kungl. Maj:t till känna vikten av ökade insatserpå samhällsplaneringensområde m. m. för att göra de kulturella verksamheterna och aktiviteternatillgängliga för alla, 2. att till Bidrag till de handikappades kulturellaverksamhet för /75 anvisa ett i förhållande till Kungl. förhöjt anslag av , 1974: 1715 av () vari hemställs attriksdagen beslutar begära att som en särskild delpost under Bidrag tillsärskilda kulturella ändamål skall tas upp Bidrag till blindskriftstidningaroch taltidningar med ett belopp om , 1974: 1716 av m. fl. (c, vpk) varihemställs att till Bidrag till de handikappades kulturella verksamhetför /75 utöver vad som föreslagits i propositionen anvisar , 1974: 1717 av m. fl. (c, s, m, fp)vari hemställs att vid behandlingen av propositionen 1974: 28beslutar uttala 1. att ökat ekonomiskt statligt stöd skall anvisastill hembygdsrörelsen för dess centrala verksamhet, 2. att på det regionala planet organisationsformereftersträvas för samverkan mellan landsting, kommuner och hembygdsrörelsen, 3. att via det regionala organet stats- ochlandstingsbidrag kan förmedlas till lokalt bedriven verksamhet förkulturminnesvården och för skydd av kulturlandskapet, 4. att ovan anförda synpunkter beaktas i det fortsattautredningsarbetet i den arbetsgrupp som aviserats i propositionen, 1974: 1718 av m. fl. (c, m, fp) varihemställs att beslutar 1. att hos Kungl. Maj:t anhålla om attriksantikvarieämbetet åläggs att i samarbete med lantmäteriverket (tidigarerikets allmänna kartverk) vidga sitt inventeringsprogram till överensstämmelsemed riksdagsbeslut samt att i samband härmed och med den ekonomiskakartans revidering beskrivningar upprättas över kulturmiljöer samt avgränsadessa på ämbetets fältkartor till den ekonomiska kartan, 2. att pröva anslagsbehovet tillfornminnesinventeringen med hänsyn till detta programs genomförande, 3. att hos Kungl. Maj:t begära utredning om ochförslag till organiserandet av de service- och informationsfunktioner som detinsamlade inventeringsmaterialet ger upphov till, att föreläggas riksdag, 1974: 1719 av m. fl. (c, m, fp) varihemställs att beslutar att till Bidrag till Operan och Dramatiskateatern för /75 under åttonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , 1974:1720 av i (m) vari hemställs 1. att med ändring av propositionen 1974: 28punkt 27.11 till anvisar ett reservationsanslag av , samt 2. att anhåller om att Kungl. Maj:t ikungörelse om statligt stöd till vård och underhåll av fornlämningar ochkulturhistoriskt värdefulla byggnader ger riktlinjer fördispositionen av detta anslag med sådan innebörd, att arbetsmarknadsverketåläggs följa kungörelsens bestämmelser i vad avser beredskapsarbeten inom detkulturhistoriska området, 1974: 1721 av i m. fl. (vpk) ivad avser hemställan att beslutar 1. att som riktlinjer för den statliga kulturpolitikenuttala dels vad som anförts i motionen, dels vad som i övrigt förordas ipropositionen 1974: 28, 2. att hos regeringen hemställa om förslag till lokaltaktivitetsstöd till kulturell verksamhet i enlighet med vad som föreslagits iledamoten reservation till betänkande, 3. att i propositionen under punkt 27.8 Bidrag tillsärskilda kulturella ändamål begärt anslag om . och att denna anslagsökning fördelas så attytterligare . fördelas på de olika centrumbildningarna och attytterligare . ställs till teater- och musikrådets förfogande förbidrag tUl mindre ensembler och fria grupper, 4. att hos regeringen begära förslag om ett särskiltanslag att användas för stöd till kulturell verksamhet bland barn i enlighetmed vad som anförs i motionen, 5. att hos regeringen begära förslag om ett särskiltanslag att användas för stöd till kulturell verksamhet bland invandrare ienlighet med vad som anförs i motionen. Anm. Motionens hemställanunder punkt 6 behandlas av utbildningsutskottet. 7. att i propositionenunder punkt 27.7 Tidskriftsstöd begärt anslag om . Utskottet kommer att i det följande ansluta tilldispositionen i propositionen. Först behandlas sålunda propositionens allmännadel med därtill hörande motionsyrkanden, varefter följer utskottets hemställantill om de beslut utskottet föreslår med anledning av denna del. Motionerna behandlas under de avsnitt i betänkandetsom framgår av följande sammanställning. 3,p. 2.21,4.10 3 p. 2.11, 2.19.2 3 p. 2Propositionens allmänna del (avsnitten 25.125.21 i propositionen) 2.1Bakgrunden (avsnitt 25.1 i propositionen) Utskottet har inte funnit anledning till särskildauttalanden med anledning av vad departementschefen anfört i detta avsnitt ipropositionen. 2.2Statlig kulturpolitik (avsnitt 25.2 i propositionen) Föredragande departementschefenredovisar i detta avsnitt inledningsvis vissa synpunkter på frågan om enavgränsning av området för statens kulturpolitiska insatser. Han framhåller därvidsom sin uppfattning att det är nödvändigt att ange vilka insatser som skallbetraktas som kulturpolitiska. Ett skäl härtill är att det föreligger ettuttalat behov av en administrativ avgränsning av samhällets olika typer avinsatser för att klargöra ansvarsfördelningen mellan skilda organ. Det vidakulturbegrepp som används i den allmänna kulturpolitiska debattenkan enligt hans mening inte utgöra utgångspunkt för en sådan avgränsning.Kulturpolitik skulle nämligen därigenom bli ett alltför vittomfattande ochdärmed vagt begrepp som inte kan ligga till grund för ett politisktreformarbete. Den vidgade kultursyn som blivit alltmer framträdande undersenare år och som departementschefen i princip delar bör inte främst kommatill uttryck vid avgränsningen av de kulturpolitiska insatserna utan i ställetvid angivandet av mål och metoder för insatserna. Härigenom får det vidgadesynsättet en direkt återverkan i samhällets insatser. Ytterligarepåpekas att varje administrativ gränsdragning av det slag som gjorts ipropositionen innebär en risk att den helhetssyn på människan som samhälletsinsatser måste utgå ifrån går förlorad. Indelningen fär därför inte görasalltför strikt. Samverkan mellan olika områden och utbyte av impulser dememellan måste få möjligheter att utvecklas. Så bör t. ex. i många fallkulturpolitiska åtgärder samplaneras och samordnas med åtgärder inom andraområden. I vissa sammanhang blir det fråga om en direkt samverkan, i andra attåtgärder inom andra områden vidtas med beaktande av kulturpolitiskamålsättningar. Formerna för detta samarbete kan och bör enligtdepartementschefens mening inte fixeras utan det bör vara en väsentlig uppgiftför de ansvariga kulturpolitiska organen på alla nivåer att fortlöpande följadenna fråga. Inom olika områden för vilka det i första hand inte ärkulturpolitiska mål som är avgörande för utformningen av insatserna förekommeri varierande omfattning kulturella aktiviteter av skilda slag. Det gäller t.ex. skolan, förskolan och vårdinstitutioner. Vid utformningen av dekulturpolitiska insatserna och den kulturella verksamheten får i dessa falltas hänsyn till såväl de kulturpolitiska som de utbildningspolitiska respektivesocialpolitiska målen. Denstatliga kulturpolitiken bör enligt propositionen avse dels åtgärder inomordets, scenens, bildens och tonens områden samt i fråga om medier förkommunikation såsom radio och television, dels vissa insatser inomfolkbildning och organisationsliv samt åtgärder för att bevara och levandegörakulturarv. Motioner.Syftet med motionen 1974: 1688 är att få det klart fast- ställtatt hemslöjden hör till det kulturpolitiska arbetsområdet och därför skallbehandlas av det i propositionen föreslagna statliga och få bidragunder riksstatens åttonde huvudtitel. I motionen 1974: 1693 hemställs om etttillkännagivande för Kungl. Maj:t av vad i motionen anförts om folkhögskolansroll i kulturlivet och vikten av att dess insatser tas till vara. Därjämteyrkas att motionen skall överlämnas till folkhögskoleutredningen förbeaktande. En förstärkning av den kulturellt fostrandeverksamheten inom skolväsendet påyrkas i motionen 1974: 1701. I motionensyrkande 2 hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning ochförslag i detta hänseende. Yttrande av näringsutskottet. I ett tillkulturutskottet avgivet yttrande (NU 1974: 2y) har näringsutskottet förklaratsig dela den uppfattning som kommit till uttryck i motionen 1974: 1688 atthemslöjden bör ses i ett kulturpolitiskt sammanhang. anseremellertid att sambandet mellan hemslöjden och kultursektorn bör kunna främjasmed mindre genomgripande organisatoriska åtgärder än motionärerna föreslagit.Genom en översyn av nuvarande samarbets- och kontaktformer bör både dekulturpolitiska och de näringspolitiska aspekterna få möjlighet att göra siggällande fullt ut. En ledamot avnäringsutskottet har anmält avvikande mening. Utskottet är ense med departementschefen både omatt området för de statliga kulturpolitiska insatserna bör avgränsasadministrativt och om att en dylik gränsdragning inte får uppfattas alltförstrikt. Den får inte utgöra hinder för en samverkan mellan politiska insatserinom olika områden. En dylik samverkan är i själva verket en viktigförutsättning för uppkomsten och fortbeståndet av en god kulturmiljö. Utskottethar ingen erinran mot den avgränsning av det kulturpolitiska området somförutsätts i propositionen. Imotionen 1974: 1688 har enligt utskottets mening på goda grunder framhållitshemslöjdens stora betydelse ur kulturell synpunkt. Hemslöjden har nämligen som utskottet tidigare uttryckt saken en given plats i svenskt kulturliv somen del av vårt kulturarv och bärare av en levande och folklig kultur. Detta ären del av den självklara bakgrunden när man i olika sammanhang har att taställning till frågor som berör hemslöjden. är det uppenbarligen såatt hemslöjdsfrågorna kan och bör bedömas även från andra utgångspunkter. Detär sålunda inte utan orsak som det statliga stödet till hemslöjden f. n.behandlas tillsammans med frågor av näringspolitisk natur. Såvittframgår av propositionen är det inte avsikten att vid den kommandeadministrativa avgränsningen av det kulturpolitiska området föra överhemslöjdsfrågorna till detta område. målom ett dylikt överförande har, som redan framgått, inte tillstyrkts avnäringsutskottet i dess yttrande över motionen. förordar istället att man gör en översyn av nuvarande samarbets- och kontaktformer föratt både de kulturpolitiska och de näringspolitiska aspekterna skall få möjlighetatt göra sig gällande fullt ut. Kulturutskottetvill framhålla att det nya statliga avses få i uppdrag att allmäntfölja utvecklingen på kulturområdet i dess helhet. Samråd och samverkan medmyndigheter och institutioner inom och utanför rådets ansvarsområde kanförutsättas bli en viktig del av rådets arbete. I propositionen ges exempel påområden där dylik samverkan självklart måste förekomma. Andra exempel skullekunna redovisas och ett av dem är just hemslöjdsområdet. Utskottet finner detangeläget att hemslöjdens betydelse i ett kulturpolitiskt sammanhang ägnasuppmärksamhet i fortlöpande verksamhet. Utskottet räknar med attnämnda samverkan kommer att innebära att de synpunkter på hemslöjden somkulturrådet kan förutsättas komma att hävda också blir tillgodosedda. nu anfört med anledning av motionen 1974: 1688, yrkande 2, börriksdagen som sin mening ge till känna för Kungl. Utskottetär däremot i likhet med näringsutskottet inte berett tillstyrka ettöverflyttande av hemslöjdens anslagsfrågor till utbildningsdepartementetshuvudtitel med de genomgripande organisatoriska förändringar detta skulleinnebära. Utskottet avstyrker därför yrkande 1 i motionen 1974: 1688. Motionen1974: 1693 om folkhögskolans roll i kulturlivet ger utskottet anledning attförst konstatera att den administrativa gränsdragning mellan områden för olikasamhällsaktiviteter, varom utskottet just talat, innebär att frågor rörandefolkhögskolor hör till utbildningspolitikens område. Den samverkan över deadministrativa gränserna, vars betydelse utskottet strukit under, är i högstagrad aktuell och betydelsefull i fråga om utbildningsområdet, och vad utskottetsagt om ansvar och uppgift i fråga om samverkan beträffandehemslöjdsområdet har självfallet full giltighet för utbildningsområdet.Utskottet vill betona folkhögskolans betydelsefulla roll i kultursammanhangmen anser det inte erforderligt att gör det uttalande härom somönskats i motionen 1974: 1693, yrkande 1. De i motionen framförda synpunkternakan beräknas bli uppmärksammade av folkhögskoleutredningen utan någon åtgärdfrån sida och utskottet avstyrker därför yrkande 2 i motionen 1974:1693. Imotionen 1974: 1701, yrkande 2, hemställs att hos Kungl. Maj:tanhåller om utredning och förslag rörande en förstärkning av den kulturelltfostrande verksamheten inom skolväsendet i enlighet med de riktlinjer somangivits i motionen. Utskottet vill med anledning av denna hemställan kraftigtbetona att skolan har en mycket viktig kul- Utskottet förutsätter att i samarbete med detföreslagna nya verkar för att skolan planmässigt inordnas iarbetet på att uppnå de kulturpolitiska målen. Utskottet anser sig däremotinte böra föreslå att hos Kungl. Maj:t begära den i motionenföreslagna utredningen. Utskottet avstyrker sålunda motionen 1974: 1701,yrkande 2. 2.3Målen för kulturpolitiken (avsnitt 25.3 i propositionen) Målen för kulturpolitiken har ipropositionen sammanfattats i åtta punkter vilkas innehåll redovisats iinledningen till detta betänkande. I motionen 1974: 1701 hävdas att en avpropositionens målformuleringar bör ändras och att en ny dessutom börtillfogas. Den nya målformuleringen föreslås få följande lydelse: »Kulturpolitikenskall syfta till att ge människorna möjlighet att delta i ett kulturlivpräglat av kvalitet, frihet och mångfald.» Ändringen avser den punkt som ipropositionen har lydelsen: »Kulturpolitiken skall motverka kommersialismensnegativa verkningar inom kulturområdet.» Som ändrad lydelse föreslås följande:»Kulturpolitiken skall motverka de negativa verkningar inom kulturområdet somkan orsakas av ohämmad kommersialism samt enskild eller samhälleligmonopolställning.» Även motionerna 1974: 1706 och 1974: 1721 berörmålformuleringarna. I den förstnämnda hemställs om ett uttalande av riksdagenatt insatserna till stöd för äldre tiders kultur skall utformas med hänsyntill att kulturlivet måste bäras upp av ett samband i tiden, där ett levandekulturarv är en länk mellan det förflutna, nutiden och framtiden (yrkande 1). Imotionen 1974: 1721 hemställs (yrkande 1) att skall besluta att somriktlinjer för den statliga kulturpolitiken uttala dels vad som anförts imotionen, dels vad som i övrigt förordats i propositionen. Otvivelaktigt erbjuder det storasvårigheter att i ett begränsat antal kortfattat formulerade punkter angemålen för den statliga kulturpolitiken och det är därför också helt naturligtatt det finns synpunkter med vidsträckt giltighet inom det kulturpolitiskaområdet som inte kommit till direkt uttryck i propositionens målformuleringar. Ivad gäller nu ifrågavarande krav i motionen 1974: 1701 vill utskottetframhålla att i propositionens målformuleringar betonas vikten av att genomkulturpolitiken slå vakt om yttrandefriheten. Vidare finner utskottet att de ipropositionen angivna kulturpolitiska målen i övrigt i hög grad är ägnade attstärka mångfalden i de kulturpolitiska yttring- arnautan att begreppet mångfald är särskilt angivet i de kortfattade målformuleringarna.I vad gäller kravet på kvalitet i konstnärliga sammanhang kan konstateras attdetta ligger bakom åtskilliga ståndpunktstaganden i propositionen utan att detgetts »målkaraktär». Utskottet, som är medvetet om de svårigheter i fråga om bedömningskriterierm. m. som alltid är förknippade med kvalitetsbedömningar på konstnärligaområden, anser sig inte kunna tillstyrka den i motionen 1974: 1701 (som del avyrkande 1) gjorda hemställan om ett tillägg till de i propositionen formulerademålen för den statliga kulturpolitiken. Utskottetavstyrker den som del i yrkande 1 i samma motion ingående hemställan om ändradformulering av målet om motverkande av kommersialismens negativa verkningar. Imotionen 1974: 1721 önskas att de i propositionen förordade riktlinjerna förden statliga kulturpolitiken kompletteras med i motionen gjorda uttalanden.Utskottet anser inte att de åsyftade uttalandena kan accepteras som dylikariktlinjer och avstyrker därför motionen i denna del (yrkande 1). Desynpunkter som ligger bakom det ovan redovisade yrkandet i motionen 1974: 1706(yrkande 1) om utformningen av insatserna till stöd för äldre tiders kulturinnebär inte något som strider mot i propositionen framförda synpunkter.Utskottet, som anser att motionärerna med rätta betonat det levandekulturarvets betydelse som en länk mellan det förflutna, nutiden och framtiden,finner det inte erforderligt med någon hänvändelse till Kungl. Maj:t i dennafråga. 2.4Ansvarsfördelningen mellan stat, kommun och organisationsliv (avsnitt 25.4 ipropositionen) Departementschefen betonar ipropositionen att frågorna rörande ansvarsfördelningen på kulturområdet mellanstaten, landstingen, kommunerna och organisationslivet är mycket betydelsefullanär det gäller att utforma den framtida kulturpolitiken. I anslutning till ettuttalande om att det inte finns något behov av att ändra nuvarandeansvarsfördelning men däremot att klargöra och vidareutveckla de principer somgäller uttalas bl. a. följande. Statens insatser bör inriktas påatt stimulera kulturverksamheten i landet och inte på att reglera den. Vadprimärkommunerna beträffar är deras ansvar för stödet till kulturverksamhet engrundval för samhällets kulturpolitiska insatser. En nyhet i kulturrådetsanalys av ansvarsfördelningen är betoningen av de uppgifter som bör ligga påden regionala nivån och där insatser av landstingen förutsätts.Organisationslivet har en mycket omfattande verksamhet pä kulturområdet och detär na- turligtatt vid behandlingen av ansvarsfördelningen inom kulturområdet framhävaorganisationernas roll. 1 motionen 1974: 1701, yrkande 4,hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller att motionen överlämnas tillden pågående utredningen rörande kostnadsfördelningen mellan stat och kommunför beaktande av vad däri anförs angående inrättande av ett statligt bidrag förkommunala åtgärder på kulturområdet. Betydelsen av det folkrörelseburna kulturarbetetbetonas i motionen 1974: 1694. Detta arbete bör enligt motionärerna prioriterasi det fortsatta reformarbetet på kulturlivets område och erhålla anslag somautomatiskt anpassas efter kostnadsutvecklingen. Utskottet, som vill betona vikten av attkommunernas ekonomiska möjligheter att fylla sitt ansvar för kulturellverksamhet noga penetreras, anser inte att under pågående arbeteinom kommunalekonomiska utredningen, vars uppdrag är mycket vidsträckt, börgöra den i motionen 1974: 1701, yrkande 4, önskade framställningen, vilken isak skulle innebära ett tillstyrkande av ett nytt statligt bidrag till kommunalaåtgärder på kulturområdet. Utskottet avstyrker därför nämnda yrkande. Utskottetfinner ingen motsättning mellan den i motionen 1974: 1694 uttaladeuppfattningen av folkrörelsernas roll i kulturlivet och vad som anförs ipropositionen. Även utskottet anser att organisationerna har en mycketbetydelsefull uppgift på kulturområdet. Utskottet vill med anledning avyrkandet i motionen om en prioritering av det folkrörelseburna kulturarbetetframhålla vikten av att organisationerna i det fortsatta reformarbetet gesgoda möjligheter att verka på kulturpolitikens område. Vad utskottet nu anförtmed anledning av motionen 1974: 1694 i denna del, bör som sin meningge till känna för Kungl. Något för framtiden bindande uttalandebeträffande en automatisk anpassning av anslagen till kostnadsutvecklingenanser utskottet inte bör göras. Utskottet avstyrker därför yrkandet i motionen1974: 1694 i den delen. 2.5Fritt kollektivt skapande (avsnitt 25.5 i propositionen) Ett av de dominerande inslagen i denframtida kulturpolitiken måste enligt propositionen vara stimulans tUl frittkollektivt skapande. Departementschefen framhåller att amatörverksamhetenerbjuder utomordentliga möjligheter att aktivera människor, att skapainlevelse, engagemang och ökad medvetenhet. Den är emellertid inte endast avbetydelse dä det gäller att tillgodose individuella behov. kollektivaskapandet utvecklas framhålls det på ett naturligt sätt kontakt ochgemenskap människor emellan och en livlig amatör-verksamhet kan därför bidratill en öppnare social miljö. Departementschefen räknar med att en väsentligdel av den tillkommande amatörverksamheten skall kunna ske inomstudieförbundens verksamhet och inom ramen för studiecirkelns arbetsformer.