bet · FX01JuU33 · 1974-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 1974 JuU 1974:33 Justitieutskottetsbetänkande i anledning av motioner om åtgärder mot internationell brottslighet,m. 1 motionen 1974:151 av m. fi. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga, atl hos Kungl. Maj:t ger lill känna vadi motionen anförts angående åtgärder mot den internationella brottsligheten(yrkande 6 delvis). Imotionen 1974:1258 av (vpk) hemställs att hos Kungl.Maj:t anhåller "alt för förebyggande av olaga import,export och stölder av antikviieler och andra kulturföremål bör ratificeras utanytterligare dröjsmål". Motiveringar I motionen 1974:151 anförs till stödför motionsyrkandet följande. Det torde vara obestridligt att den affärsmässiga,organiserade grövre brottsligheten har blivit alltmer internationell. Denplanläggs och organiseras i utlandet och riktar sig gentemot länder därriskerna är minst och chanserna atl lyckas störst. Vårt land har under senareår kommit alt bli en attraktiv marknad för detta slags brottslighet. Del ärnödvändigt att förstärka det internationella lagsliftningssamarbetet i förstahand belräffande narkotikahanteringen, men även i övrigt. Ettspeciellt problem utgör den illegala vapenhandeln. Det bör undersökas hurkontrollen av insmuggling av vapen över gränserna kan skärpas. Aldrig såeffektiva kontrollåtgärder inom vårt land blir verkningslösa om inte gränskontrollenkan göras mer effektiv. En bättre kontroll även av luftrummet måsle ske för attundvika illegal införsel med fiyg av narkotika, vapen m. m. I mellanstatligaorganisationer som FN och bör från svenskt håll samarbete påangivna områden initieras och understödjas. Det förefaller också angeläget altInterpol ges en sådan organisation och sådana resurser att polissamarbetet nåren ökad effekt. 1 moiionen 1974:1258 anförs bl. a. aU det gåu envåg av konststölder över , och som exempel uppges att Göteborgskonstmuseum föriorat en av sina verkliga dyrgripar, en målning av HenriMatisse, värderad till mellan en och . Som en särskiltallvariig företeelse utpekar motionären den plundring av arkeologiskafyndplatser som pågått och pågår i , , och mångaandra . Motionären anför vidareföljande. "Finns del någon gräns för vad plundrarekommer alt stjäla, när konstinköp har blivit en av de mest lukrativainvesteringarna och plundring av arkeologiska fyndplatser har blivit världsomfattande? "undrade en konstkritiker i den 3 december 1973.Han nämnde som exempel en konsthandlare i som specialiserat sig påför-columbiansk konst och investerade i atl bygga ett flygfältför att kunna bortföra en hel lernpelfasad från en ruin från mayaepoken iMexico. När de mexikanska myndigheterna krävde att fl tillbaka den bortrövadefasaden, krävde konsthandlaren atl fl tillbaka de han investerati flygplatsen. i köpte för en miljon dollaren etruskisk vas som enligt de italienska myndigheterna hade grävts upp ochillegalt förts ut ur . Kambodjanska reliefer ochskulpturer, :5om brutits loss från de berömda templen i efterstatskuppen och militära invasion ,uppges ha förekommit på den internationella konstmarknaden. UNESCO:s16:e generalkonferens antog i en konvention för förebyggande avolaga import, export och stölder av antikviieler och andra kulturföremål,"Convention on the means of prohibiting and pre-venling the illicitimport, export and ownership of cultural property". hade gjortinvändningar mot den föreslagna konventionstexten. När det slutliga förslagetpresenterades vid generalkonferensen hade de svenska synpunkterna intebeaktats, varför i likhet med övriga nordiska stater lade ner sin röst.Konventionen röstades igenom med stöd av bl. a. u-län-dernas röster. Hittillshar konventionen bilrätts av bl. a. , , ,, , , , , ,och . Ingaåtgärder har vidtagits för en svensk ratificering av konventionen,vilket jag finner vara en allvarlig försummelse mot bakgrunden av denhänsynslösa plundring och kommers som är ett hot mot särskilt deunderutvecklade ländernas historiska monument och andra konstskatter. Dessa ärhela mänsklighetens. Åtgärdermot utförsel av kulturröremål m. m. I kungörelsen (1927:129) angående förbud motutförsel från riket av vissa äldre kulturföremål stadgas förbud mot utförsel avvissa sådana föremål tillverkade , nämligen möbler, husgeråd,byggnader och byggnadsdelar samt till byggnader hörande fastainredningsföremål. Föremål av detta slag, som ingår i personligt bohag, flrutföras av person som fiytlar till utlandet för alt bosätta sig där. I övrigafall skall tillstånd för utförsel inhämtas av . Frånoch med /66 har under åttonde huvudtiteln medel ställts tillförfogande för att användas till inköp av vissa kulturföremål, beträffandevilka risk föreligger att de kommer all föras ut ur landet (se prop. 1974:1, bil. 10 s. 46), Belänkandet(SOU 1964:22) Förbud mot utförsel av kulturföremål I etl av en särskild utredningsman avgivetbetänkande (SOU 1964:22) Förbud mot utförsel av kulturföremål föreslogs ettgenerellt exportförbud beträffande kulturföremål som nått en viss ålder, iregel . Förbudet skulle omfatta alster av bildkonst, konsthantverk ochkonstindustri, vissa skrifter och andra föremål av allmänt person- ellerkulturhistoriskt intresse. Förslaget har icke lagts lill grund för nyabestämmelser i ämnet (se prop. UNESCÖ-konventionenden angående medel all förhindra olovlig export, import ochförsäljning av kulturföremål antogs vid en konvention angående medel atl förhindra olovlig export, importoch försäljning av kulturföremål (Convention on the Means of Prohibiting andPreveniing the , Export and Transfer of Ownership of CulturalProperty). Medkulturföremål avses i konventionen egendom som av vederbörande stat angivitsvara av betydelse för arkeologi, historia, litteratur, konst eller vetenskapoch som tillhör någon av olika i konventionen upptagna kategorier, t. ex.delar av konstnärliga eller historiska monument, gamlaantikviieler såsom inskrifter och mynt, konstnärligt intressant egendom såsombilder, målningar, teckningar, gravyrer, tryck och litografier, sällsyntamanuskript, inkunabler och gamla böcker, frimärken, mer än 100 årgamlamöblerochgamla musikinstrument. Enligt konventionen skall medlemsstat upprätta ensärskild kullurskyddsmyndighet i syfte atl utöva effektiv kontroll över import,export och försäljning av kulturföremål. Myndigheten skall bl. a, upprätta enförteckning över viktiga offentliga och privata kulturföremål samt organiseraövervakning av arkeologiska utgrävningar. Vid export av kulturföremål enligtkonventionen skall föremålet åtföljas av ett särskill tillslåndsbevis.Medlemsstat skall enligt konventionen vidta erforderliga åtgärder för attförhindra att museer och liknande institutioner förvärvar kulturföremål somolagligen exporterats från annan medlemsstat. Medlemsstat åtar sig alt bl. a.genom straffrättsliga eller administrativa sanktioner förhindra export av kulturföremålulan tillståndsbevis och import av kulturföremål som stulits från museum ellerliknande institution i annan medlemsstat. Konventionen innehåller också bestämmelserom återbördande av dylika stulna föremål och om kompensation till godtroende förvärvare. Konventionenhar ratificerats av 20 stater, nämligen , ,, , . ,, , , , , , , , ,, , , och . \*Riksdagen1974. Vid omröstningarna 1970angående antagandet avkonventionen lade ner sin röst. Bland de negativa synpunkter som frånsvensk sida ansetts tala mot ett tillträde till konventionen kan bl, a, nämnasatt konventionens kontrollsystem ansetts invecklat och kostsamt men trots dettaineffektivt på grund av bristande kontrollmöjligheter hos tullmyndigheterna.Vidare har anförts alt godtroende förvärvares rätt inte beaktats i tillräckligutsträckning. Del har också sagts alt konventionen strider mot svenskaåtaganden enligt Florensöverenskommelse om import av material för undervisningsamt för vetenskapliga, och kulturella ändamål (SÖ 1952:31).Flo-rensöverenskommelsen förpliktar nämligen bl. a. att i slörslamöjliga utsträckning främja ett fritt utbyte av kulturföremål och förenkla deadministrativa formaliteterna rörande import av sådana föremål, ochFlorens-överenskommelsen och konvention avser delvis samma slag avkulturföremål. inställning till konvention har vidare varitberoende av att utfiödet av kulturegendom från ansetts obetydligt. Med överlämnande av bl. a. det förutnämndabetänkandet (SOU 1964:22) Förbud mot utförsel av kulturfiremål har Kungl. Maj:lden uppdragit åt att i samråd medriksantikvarieämbetet och göra en värdering av erfarenheternaav gällande ordning i fråga om utförsel av kultujföremål. Enligt Kungl, Maj:tsbeslut skall rådet redovisa resultatet av värderingen och avge de förslag sområdet med anledning av denna kan finna påkallade. I detta betänkande behandlar utskottet tvåmotionsyrkanden som avser åtgärder mot skilda former av internationellbrottslighet m. m. Imotionen 1974:151 framförs olika synpunkter på den internationellabrottsligheten, vilka moiionärerna önskar au skall ge Kungl. Synpunkterna gäller bl, a. det internationella lagsliftningssamarbetetoch annat samarbete i mellanstatliga organisationer, i första hand beträffandenarkotikahanteringen men även i övrigt, vilket enligt motionärerna börförstärkas. Moiionärerna efteriyser också sådana åtgärder alt polissamarbetetinom ram når en ökad effekt. Som exempel på brottslighet som påkallarspeciella åtgärder niimner motionärerna vid sidan av narkotikahanteringensärskilt insmuggling av vapen. Moiionärerna efteriyser bl. a. en effektivkontroll av det svenska luftrummet för alt förebygga illegal införsel med flygav narkotika, vapen m. m. i tidigare sammanhang (se bl. a, JuU 1972:14) haft anledningkonstalera har i den internationella brottsligheten kommit indrag av organisering och kommersialisering. Verksamheten, som sedan långtid berört också vårt land, styrs av ligor eller syndikat, och det är oftafråga om en aktivitet vilken, som motionärerna framhåller, planläggs i utlandetoch riktar sig gentemot länder där riskerna är minst och utsikterna att lyckasär störst. Utvecklingen är naturiigtvis oroande, och den har också ägnats enbetydande uppmärksamhet från svensk sida, på narkotikaområdet och eljest.Åtgärder har som framgår av exemplifieringen i det följande vidtagits såväl närdet gäller intern, svensk lagstiftning som på del internationella planet. Vadgäller interna, svenska lagstiftningsåtgärder kan utskottet erinra om att olikaformer av våldsdåd med internationell anknytning utförda med vapen ellersprängämnen ledde till en skärpning av straffen för olaga innehav avskjutvapen och explosiva varor (prop, 1971:109, JuU 1971:14), Utskottet villockså peka lagstiftning mol den delvis från utlandet styrda,illegala spelverksamhelen (prop. 1972:96, JuU 1972:15). Exempeldär internationellt samarbete lett till skärpt lagstiftning i utgörkampen mot fiygplanskapningar och andra handlingar riktade mot deninternationella civila luftfartens säkerhet. Efter etl intensivtinlerna-lionelll samarbete, som bl. a, resulterat Haagkonvenlion och1971 års Montrealkonvenlion, har i införts lagsiiftning omfiygplalskon-troll, flygplanskapning och luftfartssabotage (prop. 1970:75, ILU1970:75, prop, 1971:92, JuU 1971:9 och prop, 1973:92, JuU 1973:21), I sambandmed alt tillträdde uttalades från statsmakternas sida attdet från flera synpunkter är angeläget alt aktivt deltar i ansträngningarpå det internationella planet av det slag som här nämnts. Enannan företeelse som också uppmärksammats i internationellasammanhang är den politiska terrorismen. Härvidlag kan utskottet erinra om dennyligen genomförda lagsiiftningen om åtgärder mot vissa våldsdåd medinternationell bakgrund (prop, 1973:37, JuU 1973:18 och prop, 1974:55, JuU1974:12). I detta lagstiftningsärende underslröks viklen av all stärka både delinternationella polissamarbetet och mellanslatligl samarbete av annal slag. Somvärdefulla resultat av internationellt samarbete i kampen mot brottslighetenvill utskottet vidare peka europeiska konvention om broiimålsdomsinternationella rättsverkningar och europeiska konvention omöverförande av lagföring i brottmål (prop, 1972:98, JuU 1972:16 och 21 samtskr, 1973:161 s, II). Enligt konvention, som Sverigeundertecknat men ännu inte ratificerat, skall fördragsslutande stat varabehörig atl, på framställning av annan fördragsslutande siat, enligt sin egenstrafflagstiftning lagföra varje brott som strafflagstiftningen i den anmodandestaten är tillämplig på. Enligt vad utskottet inhämtat kan en proposition angåendeSveriges tillträde till konventionen väntas bli framlagd , Närdet gäller svensk lagstiftning för att möta den internationella utvecklingenav narkotikabrottsligheten vill utskottet här endast erinra om denhöjning av maximistraffet för grovt narkotikabrott och grov varusmuggling somgenomfördes , bl, a, i syfte alt anpassa den svenska lagstiftningentill den i andra länder (prop, 1972:62, JuU 1972:14). I det lagstiftningsärendetuttalades bl, a, atl en av de mest angelägna uppgifterna i bekämpandet av denillegala narkotikahanteringen är att bygga ut del inlernalionella samarbetetsamt aU det från svensk sida satsas hårt på detta. Till illustration av detsagda pekades bl. a. på alt Wienkonvention om psykotropa ämnenutarbetats under aktiv medverkan från . Vidare nämndes bl. a. Sverigesbidrag til) FN:s fond för kontroll av beroendeframkallande medel och svenskainsatser för atl höja aktiviteten inom och Internationellalullsamarbetsrådei. Det kan tilläggas alt i lagstiftningsärendet riktlinjerdrogs upp för särskilda bestämmelser om placering i sluten anstalt, avskildhetoch permission belräffande vissa intagna som ägnat sig ål organiserad ellersystematisk kriminell verksamhet av särskill allvariig karaktär. Det gällde härpersoner - ofta utan fast anknytning lill - vilka dömts till långvarigafrihetfistraff, i många fall förgrova narkotikabrott av yrkesmässig karaklär.Regler i ämnet utformades i samband med den genomförda kriminalvårdsreformen (prop. 1974:20, JuU 1974:2), Utskottetvill i detta sammanhang också hänvisa till att statsrådet helt nyligenvid svar på en enkel fråga om åtgärder mol narkotikamissbruket bl, a. uttalatatl på del internationella planet bedrivit en utomordentligt aktivverksamhet när del gäller narkotikaproblemen saml atl vi kommer all fortsättamed denna verksamhet. Ifråga om mera konkreta insatser mol den internationella brottslighetenkoncentreras intresset, såsom också framhålls i moiionen, på den internationellakriminalpolisorganisationen , Interpolbildades och,hade i början av innevarande år 117 medlemsstater.Samarbetet inom , som har sill generafsekreiariai i , beslårfrämsi i utbyte av polisiära upplysningar, identifiering av misstänkta ochefteriysla personer samt gripande av personer som är föremål för judiciellmyndighels beslut om frihetsberövande, oftast i samband med begäran omutlämning. har organisationens verksamhet vidgats och intensifieratsbl, a, när det gäller bekämpande av internationell terroristverk-samhei ochnarkotikahantering, E',lt uttryck för satsning mot narkotikan är enpå svenskt initiativ tillkommen aktionsplan. Planen innebärbl, a. alt tre förbindelsemän från olika länder står tillge-neralsekrelariatets förfogande för en kontinueriig uppsökande verksamhet ide europeiska länderna, , som redan tidigare verkat för en förstärkningav resurser, har vid organisationens generalförsamling aktivtmedverkat lill en höjning av årsavgifterna. För del höjs sålundaårsavgiften, som t. ex, 1968 utgjorde , till , Till årsavgiften kommer för vidkommandesedan 1974 etl särskill belopp.om till förstärkning avden narkotikabekämpande verksamheten. Sverigeockså bidragit till verksamhet genom att avdela en svensk polismanför tjänstgöring vid generalsektariatet. Till belysning av organisationensverksamhet kan här nämnas att vid den nyssnämnda generalförsamlingen i årsärskill uppmärksammades vikten av samarbete i fråga om ekonomisk brottslighetoch i fråga om kontrollen av handel med handeldvapen. Ianslutning till samarbetet inom vill utskottet framhålla all också delinlernalionella polissamarbete som äger rum på bilateralt plan med främmandeländers polismyndigheter intensifierats och byggts ut i takt med de senasteårens ökning av den internationella brotlslighelen. Det må här erinras om attutlämnandet från till av en stor-leverantör avnarkotika kan ses som ett resultat av sådant samarbete. Vadgäller polisverksamheten vill utskottet erinra om de mycket betydandeekonomiska satsningar härvidlag som beslöts av riksdag (se JuU 1973:26)och som givetvis innebär ökade möjligheter all ingripa mot internationellbrottslighet. Ianledning av motionärernas uttalande rörande angelägenheten av atl förstärkadel internationella lagstiftningssamarbetet vill utskottet, utöver vad som anförtsi del föregående, erinra om den verksamhet i detta hänseende som pågår inom FNoch , bl. a. i den europeiska kommittén för brotislighetsfrågor(ECCP). Utskottet vill också särskilt peka på atl vid i utrikesministrarna enades om atl rådel underden närmaste framtiden skulle koncentrera sin mellanstatliga verksamhet lillvissa områden, däribland juridiskt samarbete, koordination av nationelllagstiftning, brottsbekämpning m. ni, (skr, 1974:131), Vadgäller den av motionärerna särskilt berörda kontrollen av det svenskaluftrummet har ulskotlel från försvarsstaben inhämtat bl, a, följande, I sambandmed den under senare är konstaterade ökningen av narkotikasmuggling tillSverige har önskemål framförts till överbefälhavaren om bistånd till tull-ochpolismyndigheterna med lufibevakning av misstänkta privalfiygplan. Direktivangående sådant bistånd har också utfärdats till den befintliga luftbevakningen,som eljest främsi är inriktad på bevakning mol främmande militära kränkningarav svenskt territorium. Samverkan mellan krigsmakten, tullen och polisen iangivet hänseende har ägt rum vid upprepade tillfällen, och flera misstänktaflygningar har rapporterats. Vissa svårigheler alt upptiicka och följa allasådana flygningar har emellertid förelegat, I takt med alt luftbevakningentillförts modernare utrustning har förulsältningarna för ingripande dock blivitbättre. här ovan anfört ger enligt utskottets mening vid handen alt de avmotionärerna påtalade problemen i fråga om kampen mol den internationellabrottsligheten sedan en lång följd av år varit föremål för en betydandeuppmärksamhet från svensk sida. Sålunda har en rad internalagstiftningsåtgärder vidtagits mot skilda former av internationell brotts- lighetsamtidigt som polisens resurser kraftigt förstärkts. Parallellt härmed harSverige i skilda internationella sammanhang initierat eller aktivt verkat församarbete såväl på konvention:;- och lagsliftningsplanel som i fråga om rentkonkreta polisiära och liknande åtgärder. Det är också en klart uttalad svenskmålsättning att fortsätta denna verksamhet. Under hänvisning till del anfördafinner utskottet inte skäl till någon åtgärd från sida i anledningav det här behandlade yrkandet i motionen 1974:151. 1 motionen 1974:1258 framförs önskemål om attSverige bör tillträda UNESCO-konvenlion angående medel att förhindraolovlig export, import och försäljning av kulturföremål. Som motivering härförlämnar motionären bl. a, uppgifter om serier av konststölder i , vilkaberört även , och om plundring av arkeologiska fyndplatser på skildahåll i väriden. Vidlidigare ställningstagande från svensk sida till frågan om etl undertecknandeav konventionen har, som framgår av det föregående, anförts bl. a, altkonventionens kontrollsystem skulle vara ineffektivt, att godtroendeförvärvares rätt inte beaktats i tillräcklig utsträckning, att konventionenskulle strida mot svenska åtaganden enligt Florensöverenskommelse omimport av material för undervisning samt för vetenskapliga och kulturellaändamål saml alt utflödet av kulturegendom från ansetts obetydligt. Olikaformer av illegal hantering och handel med konstskatter och andra kulturföremålhar iakttagits både i och i utlandet. Hanteringen har sommotionären antyder ofta ett internationellt inslag, och ulan tvivel är det ickesällan fråga om en organiserad broitslig verksamhet. Utskottet har också vidstudiebesök hos Uti uppgift om atl problemen med stölder avkonst och liknande föremål från museer, kyrkor och privata samlingar under densenaste tiden blivit akuta runt om i världen. Vadgäller åtgärder från svensk :>ida till förhindrande i av sådanverksamhet som motionären vänder sig mot vill utskottet - förutom atl hänvisalill den förstärkning av samhällets brottsförebyggande åtgärder somkoniinueriigt pågår - också peka kungörelse angående förbud motutförsel från riket av vissa äldre kulturföremål. Utskottet vill här ocksånämna den betående möjligheten att med för ändamålet särskiltanvisade medel inköpa vissa kulturföremål som löper risk att föras ut urlandet. I fråga om åtgärder på det internationella planet vill utskottet erinraom de skilda former av internationellt polissamarbete som närmare berörts i detföregående. Huruvidautvecklingen på del aktuella området i ger anledningatt för del - vid sidan av den pågående intensifieringen av delallmänt brottsbekämpande arbetet - biträda UNESCO-kon-veniion ler sigför ulskotlel någol svårbedömt. Som framgår av det fö- regåendehar fåll i uppdrag atl i samråd med riksantikvarieämbetetoch göra en värdering av erfarenheterna av gällande ordning ifråga om utförsel av kulturföremål. När resultatet av denna värderingföreligger, vilket bör kunna ske , erbjuder sig enligt utskottetsmening ett lämpligt tillfälle att på nytt överväga de olika skäl som kan talaför och emot etl svenskt tillträde till konventionen, I avbidan därpå börriksdagen inte göra någol ullalande angående önskvärdheten av alt Sverigeratificerar konventionen. Under hänvisning till del anförda avstyrker utskottetbifall lill moiionen 1974:1258. 1. att rikdagen beträffande åtgärder motinternationell brottslighet avslår motionen 1974:151 i denna del (yrkande 6 delvis), 2. attriksdagen avslår motionen 1974:1258. Näiyarande:fru Krislensson (), herrar Polstam (c), Larfors (s). i (fp),(), i (c), (), herrar i (s). Lövenborg (vpk), (), (), fruAndersson i Kumla (s), i (s) och (). vidpunkten 2 i utskottets hemställan avherr Lövenborg (vpk), som beträffande frågan om ett svenskt tillträde lillUNESCO-konventionen angående medel att förhindra olovlig export, import ochförsäljning av kulturföremål anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 8 med "Vad gäller" och slutar på s. 9 med "motionen1974:1258" bort ha följande lydelse: Vadgäller åtgärder från svensk sida till förhindrande av sådan verksamhet sommotionären vänder sig mol delar ulskotlel den i moiionen framförda tanken allSverige bör tillträda UNESCO-konvenlion om samordnade åtgärder föratt hindra olovlig in- och utförsel av kulturföremål. Utskottetnoterar med tillfredsställelse alt har fått i uppdrag att isamråd med och göra en värdering averfarenheterna av gällande ordning i fråga om utförsel av kulturföremål. Dettaarbete utgör dock inget hinder för atl redan nu ansluta sig till dennämnda konventionen. Den beställda översynen bör i stället närmast betraktassom ett kompletterande arbete, som väl faller Detmåste i sammanhanget betonas, alt Kungl. Maj:ts uppdrag ät statens kulturrådgäller utförsel av kulturföremål, inte införsel. Med hänsyn till det underlägesom många länder, särskilt de ekonomiskl outvecklade, befinner sig i är detnödvändigt att utsträcka kontrollsystemet även till införsel och samtidigtverka för atl andra utvecklade stater ansluter sig lill konventionen. Denaccelerade infiationen i och andra kapitalistiska länder har bidragit lillall göra konstverk och andra kulturföremål lill särskilt attraktivainvesteringsobjekt. Mycket tyder på atl internationellt verkande ligor liggerbakom den serie av konsistölder, som ägt rum i under de senaste åren.Av allt att döma är också plundringen av arkeologiska fyndplatser ochkuliurmonumenl i många länder internationellt organiserad.