bet · FX01UbU37 · 1974-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1974 UbU1974:37 Utbildningsutskottetsbetänkande med anledning av skrivelse från revisorer angående denstatliga forskningsverksamheten jämte vissa motioner i samma ämne. Riksdagensrevisorers skrivelse (1974:9) Med hänsyn lill att i satsas betydandebelopp på forskning och utvecklingsarbete (FoU) har revisorer låtitundersöka utbytet av de statliga finansiella bidragen lill forskningen och derutiner som tillämpas vid den fortlöpande bevakningen av forskningsmedlensanvändning. Som ett led i undersökningen har även gjorts en mera allmänkartläggning av förhållandena för den statligt finansierade forskningen. Tillföljd av forskningsområdets storiek och komplexitet har undersökningenbegränsats till en mera översiktlig analys av förhållandena på området, I deni ärendet upprättade granskningspromemorian (1972:8) behandlas frågor omplanering, redovisning, bevakning, utbyte och värdering av forskningsinsatsersamt organisationen av den statligt finansierade forskningen. Revisorernaframhåller all den genomförda undersökningen gett vid handen all den medstatliga medel finansierade forskningen såväl kvalitativt som beträffandeproduktiviteten ligger fullt i nivå med forskningen i andra, jämförbara länderoch alt del ej finns anledning all från förvaltningsrevisionen synpunkt riktaallvarligare anmärkningar mot den svenska FoU-verksamheten. Pågrundval av de iakttagelser som gjorts vid undersökningen har i promemorianlagts fram vissa förslag i syfte att nå ökad effektivitet inom skilda delar avforskningsområdet. Granskningspromemorianhar för yttrande tillställts sammanlagt 33 myndigheter och organisationer påforskningsområdet. Medutgångspunkt i den utförda utredningen och det material som kommit in vidremissbehandlingen av granskningspromemorian har revisorer iskrivelse lill (1974:9) bl, a, tagit upp fråganom möjligheterna au utforma en övergripande forskningspolitik och vilka organsom på den politiska nivån - främst i - bör handlägga frågor rörandeforskning. Skrivelsen är som bilaga fogad till detta belänkande. Revisorernatillstyrker i granskningspromemorian framlagda förslag rörande planeringen avforsknings- och utvecklingsarbetet med utgångspunkt i en medveten och aktivkartläggning av behoven av forskning, inklusive omgivningsstudier,fastställande av forskningsmål, målprioritering och verksamhetsplanering, Ilikhet med vad som föreslagits i gransknings- promemoriananser revisorerna iitt de långsiktiga forskningsbesluten bör grundas på en avKungl, Maj:t avgiven särskild berättelse över utvecklingen påforskningsområdet, sedd från såväl nationell som internationell synpunkt. Revisorernadelar också den i granskningspromemorian framförda uppfattningen om enbreddning av information i forskningsfrågor. Revisorerna föreslårdärför att del hos utbildningsutskottet inrättas ett forskningssekretariat,vars personal skall ha skyldighet atl följa och förbereda forskningsfrågor såväli utbildningsutskott som i andra utskott som handläggerforskningsfrågor. Syftet med förslaget är all ge såväl vederbörandeutskott som i dess helhet möjlighet lill information om och insyn iden aktuella forskningssituationen. Förutsättningar skulle vidare skapas fören viss redovisning av den statligt finansierade forskningens resultat, eninformation och redovisning som även skulle vara av allmänt intresse. Enligtrevisorernas mening bör dessutom överväga om det nu föreslagnaforskningssekretariatet kan behöva kompletteras med en motsvarighet till denKungl. Maj:t underställda forskningsberedningen. Beträffandeövriga i granskningspromemorian framförda förslag noterar revisorerna vad somanförts vid remissbehandlingen och tillstyrker alt promemorians förslag blirföremål för ytteriigare utredningar eller, där så ej bedöms erforderiigt, föråtgärd. Såvitt avser frågan om huvudmannaskapet för den tekniskagrundforskningen tar revisorerna inte ställning i sakfrågan men uttalar som sinmening att detta slag av forskning inte bör lämnas utan lämplig anslagsgivare, 1den mån förslagen berör frågor som är under utredning av forskningsrådsutredningenbör enligt revisorernas mening förslagen och däröver avgivna yttrandenöverlämnas lill utredningen för alt av denna beaktas vid utredningsuppdragetsfullgörande. Närdel gäller forskningsfrågorna inom universitetssektorn berörs dessa enligtrevisorernas mening i mycket stor utsträckning av den organisation som kan kommaatt gälla sedan statsmakterna tagit ställning till resultatet av detutredningsarbete som bedrivits på detta område. De förslag som väckts av 1968års ulbildningsulredning (U 68) påverkar enligt revisorernas mening i så storutsträckning de fcirhållanden under vilka universitetsforskningen skallarbeta, att del kan sättas i fråga om inte förutsättningarna för dennaforskning bör utredas mot bakgrund av utredningens förslag. Den igranskningspromemorian redovisade undersökningen ger enligt revisorerna samtidigtvid handen, att åtskilliga med universitetsforskningen sammanhängande problembehöver klariäggas, oavsett de beslut som U 6 8: s arbete kan leda till.Revisorerna föreslår därför att universitetsforskningens problem närmareutreds, i vilket samband de i granskningspromemorian framlagda förslagen börbeaktas. 1974:169av m, fl, (fp) i vad avser hemställan att 1, fattar principbeslut om att inrätta ett , underställt (yrkandet A), 2, tillsätter en utredningsgrupp inom föratt utarbeta förslag lill närmare riktlinjer för institutet (yrkandet B), 3, temporärt inrättar ett sekretariat för framtidsstudierinom för att biträda utredningsgruppen (yrkandet C), 1974:186 av () och ()vari hemställs att 1, fattar principbeslut om inrättande av ett riksdagenunderställt sekretariat för framtidsstudier, 2, beslutar tillsätta en utredningsgrupp med uppgiftatt under innevarande år framlägga förslag till uppbyggandet av ett specielltsekretariat/enhet för framtidsstudier m, m, efter de riktlinjer som framförts imotionen, 1974:235av m. fl. (fp) i vad avser hemställan att 1, som sin mening ger Kungl, Maj:t till känna all somett led i arbetet på alt framställa miljöbudgetar för olika verksamheter allastörre statliga investeringar i princip skall föregås av teknikvärdering, dvs,en uppskattning av deras sociala och ekologiska effekter (yrkandet A), 2, hos Kungl, Maj:t begär att förslag omteknikvärdering av några försöksprojekt, ullagda på lämpliga institutioner,föreläggs (yrkandet 3, hosKungl, Maj:t begär utredning av metoder för bedömning och vär dering av risker i enlighet med vad som anförs i motionen (yrkandet C), 1974:297 av () vari hemställs allriksdagen hos Kungl, Maj:l anhåller alt i verkar för enutbyggnad av NORDDOK i enlighet med vad i motionen anförts, 1974:1055 av i (s) varihemställs att begär att Kungl, Maj:t utreder frågan om ekonomisktstöd till löntagarorganisationerna att användas för forskningsuppdrag bl. a,till universitet och högskolor, 1974:1372 av herrar ()och () varihemställs att hos Kungl, Maj:t begär att forskningsrådsulredningensparlamentariska inslag vidgas och att denna utredning genom tilläggsdirektivges i uppdrag att lägga fram förslag till ett forskningspoliliskthandlingsprogram med angivande av dimensionering, mål, inriktning ochfinansiering av forskningsinsatserna syftande lill att 1, utgöra grundval för övergripande beslutpå forskningsområdet, 2, förstärka inflytande över forskningensprioriterings-och pla- neringsfrågor och möjlighet att initieraviss långsiktig forskning, 3, underiätla forskningsresultatens utnyttjande avolika intressenter, 1974:1374 av m, fl. (vpk) varihemställs att beslutar hemställa alt regeringen omformar riktlinjernaför svensk forskningspolitik med utgångspunkt i följande principer 1, klar boskillnad mellan statens och privatföretagensforskningsorganisation. Brytande av sammanväxningen mellan storfinans och stalpå forskningsområdet, 2, forskningspolitik under full offentlig kontroll.Parlamentarisk kommitté övertar ledningen av utredningarna och politiken påforskningsområdet. Majoritet av lönarbetarrepresentanler i kommittén, 3, den pariamentariska kommiilén flr i uppdrag allutforma en nationell plan för framlida forsknings- och utvecklingsarbete. Dennaplan skall utgå från folkflertalets sociala och kulturella behov, 4, brytande av mililärforskningens ledande roll inuvarande forsknings-och utvecklingsarbete, 5, principiellt förbud mot privat uppdragsforskningför forskare i statlig tjänst, 6, nya statliga industrier, nationalisering avkredit-, olje- och energisektorerna saml djupgående demokratisering avbeslutsprocessen i statsföretagen bildar grund för ett av de arbetandekontrollerat utvecklingsarbete inom den statliga produktionen, 1974:1485 av herrar i Ulfsbyn (c) ochGernandt (c) vari hemställs att hos Kungl, Maj:l begär attförutsättningarna för inrättande av ett svenskt teknikvärderingskontor blirföremål för prövning. I97I tillkallade Kungl, Maj:tarbetsgruppen för framtidsforskning, med uppgift alt utreda svenskframtidsforsknings inriktning och organisation. Arbetsgruppens belänkande - Allvälja framlid, ett underiag för diskussion och överväganden om framtidsstudieri (SOU 1972:59) - överiämnades , Till betänkandet varfogade fyra specialarbeten som mer utförligt behandlade vissa aspekter avutredningsarbetet. Arbetsgruppensrekommendationer kan sammanfattas i två huvudpunkter, dels en lång radpåpekanden och rekommendationer, dels förslag om inrättande av ett tillfälligtsekretariat, Ienlighet med arbetsgruppens förslag inrättades ettsekretariat för framtidsstudier, vilket är knutet till statsrådsberedningen. Intillden hade sekretariatet som huvuduppgift att föra utredningsarbetetvidare på grundval av bl, a, remissvaren. sammanställtremissvaren över belänkandet som underiag för fortsalla diskussioner och genomkontakter av olika slag har framtidsstudiernas innehåll och organisationytterligare belysts och preciserats. Som ett led i delta arbete har fyrasymposier anordnats. Deras huvudsyfte har varit all som förberedelse förlångsiklsmoliverad forskning identifiera forskningsbehov av mera grundläggandekaraktär, ("Värderingars förändring och spridning" den 8-9 november1973, "Människan i framtidens kommunikationssamhälle" den 29-30november 1973, "Livskvalitet - människans levnadsvillkor i ett framlidsperspektiv", "Långsiktig planering och folkstyre" den 6-7 juni1974,) Efterden är sekretariatets huvuduppgift att samordna projektverksamheti samarbete med berörda departement. Till de huvudområden för studier som hardiskuterats hör arbetslivet, ekonomisk tillväxt och resurser saml Sverigesinternationella beroenden och skyldigheter. Det egentliga arbetet kommer attutföras av projektgrupper i nära kontakt med sekretariatet och departementen. Dessutomskall, i samarbete med Energipolitiska delegationen, en framtidsstudie påenergiområdet genomföras. Efterförslag av Kungl. Maj:t har för /75 beviljat 4 milj.kr lill framlidsstudier (prop. 4 s. 54, UbU 1974:26, rskr1974:212). Av beloppet är 2 milj. kr. avsedda all användas till nämndaprojektverksamhet. Föratt ge riksdagspartierna kontakt med verksamheten har till sekretariatetknutits en referensgrupp med sex medlemmar. Gruppen beslår av riksdagsledamot (), ordförande, riksdagsledamot (), professor , (), riksdagsledamot (), riksdagsledamot ,(vpk) och riksdagsledamot , , (), Den andra hälften av det för innevarande budgetårbeviljade anslaget är avsedd att användas för långsiklsmoliverad grundforskning(terminologin ansluter till Alt välja framtid, kap, 5), I betänkandet Alt väljaframlid uttalas all sådan forskning-som nästan alllid måste bli avtvärvetenskaplig karaktär - bör planeras i nära anslutning tillforskningsrådens och motsvarande organs verksamhet. En särskild samarbetskommitté har därför lillsallsför att planera och ekonomiskt stödja långsiklsmoliverad grundforskning underen övergångsperiod (för /75 med ovan nämnda 2 milj, kr, tillförfogande), till dess en modifierad förskningsrådsorganisalion kan träda ifunktion. Kommitténhar fem ledamöter, av vilka två företräder forskningsråden. Enligt sinadirektiv skall kommittén samverka med de fem forskningsråden inomuibildningsdepartementels område, statens råd för skogs- och jord- bruksforskning,styrelsen för teknisk utveckling samt statens råd för byggnadsforskning.Samtliga dessa organ är representerade i kommittén, antingen genom ledamoteller med särskilt förordnad expert. Denna samverkan skall också innebära attde existerande forskningsrådens och motsvarande organs procedurer ochorganisation så långt möjligt skall användas för den vetenskapligakvalitetsprövningen av forskningsprojekt. Stor vikt bör läggas vid all problemoch resultat i den här aktuella typen av forskning redovisas och förs ut på ettsådant sätt att de kan berika den allmänna debatten, Idirektiven lill den tillsatta samarbetskommittén avgränsar mankommitténs ansvarsområde med ledning av den måldiskussion som förts ibetänkandets kapitel 5 samt remissvaren, Långsiklsmoliveradgrundforskning beskrivs i betänkandet som beslående av riktad grundforskning avvanligtvis tvärvetenskaplig och probleminriklad karaktär. Med riktadgrundforskning menar man sådana inslag av forskningskaraktär som har, ellerkan väntas fä, indirekt eller långsiktig betydelse för bättre planering,"Riktad" avser en allmän styrning/prioritering mot angelägna områdenmen utan detaljerade ingrepp i inriktning eller inomvetenskapligakvalitetskriterier. Som exempel på områden inom vilka framför allttvärvetenskaplig och probleminriklad forskning bör initieras nämns ibetänkandet: - Värderingars förändring och spridning - Teori och metodik för långsiktig planering. Enviktig princip för samarbetskommittén är alt den skall så långt det ärpraktiskt möjligt fä lill stånd gemensam finansiering av forskningsprojekt medforskningsråd och motsvarande organ. tillsattes utfärdades tilläggsdirektiv lillforskningsrådsutredningen. Detta innebär alt de särskilda uppgifter somsamarbetskommittén nu svarar för skall beaktas i den rådsorganisation somutredningen skall föreslå. Med stöd av Kungl, Maj:ls bemyndigande tillkalladesden sju sakkunniga (U 1972:2) för utredning-rörande forskningsrådeninom verksamhetsområde (fd, universitetskanslernNils , ordförande, professor , biträdande professorLars Ingeislam, professor , docenten, f d, riksdagsledamotenGunnar , professor och riksdagsledamoten ), Tillutbildningsdepartementet hör fem forskningsråd, nämligen (), statens humanistiska forskningsråd (HFR), statens råd församhällsforskning (SFR), statens naturvetenskapliga forskningsråd(NER) och statens råd för atomforskning (AFR), Rådenhar som en huvuduppgift att stödja och utveckla grundforskning inom respektiveansvarsområde, Inågra fall har organ av andra slag kommit att fungera som forskningsråd. Så hart, ex, forskningsnämnden inom mot cancer i betydandeutsträckning övertagit MFR:s uppgift som anslagsbeviljande organ när det gällercancerforskning. Vidare har sedan sin tillkomst 1965tillfört främst samhällsforskningen betydande resurser. Dentillämpade forskningen har filt och fhr ökad betydefse som en integrerad del iett komplext samhälls- och produklionsmaskineri. Statsmakterna har vidtagitsärskilda åtgärder för alt tillgodose behoven av till-lämpad forskning inomolika områden. Särskilda medel för forskning och utvecklingsarbete har sålundaställts till vissa centrala myndigheters förfogande; ochuniversitetskanslersämbelet disponerar exempelvis anslag för pedagogisktutvecklingsarbete. Vidareär i detta sammanhang av intresse att teknisk tillämpad forskning ochindustriellt utvecklingsarbete förstärktes genom tillkomsten 1968 av styrelsenför teknisk utveckling (STU), Idirektiven lill forskningsrådsutredningen konstateras att utbyggnaden av destatliga insatserna fcjr tillämpad forskning helt naturiigt medfört gränsdragnings-och samordningsproblem i förhållandet mellan forskningsråden och olika organför tillämpad forskning samt att ett visst samarbete förekommer mellanforskningsråden inom såväl som andra departementsverksamhetsområden, I direktiven anförs vidare bl, a. följande. Den vetenskapliga utveckling som ägt rum sedantillkomsten av de första forskningsråden på 1940-talel, framför allt det ökandeantalet vetenskapliga specialområden och behovet av tvärvetenskaplig samverkan,motiverar en översyn av forskningsråctsorganisationen . Ensådan översyn bör avse forskningsrådens verksamhet, beslutsformer ochsammansättning. Översynen bör även omfatta delsnämnda forskningsråds befogenheter och ställning i relation lill andraforskningsråd samt myndigheter och organ som har att planera, stödja ellerbedriva forskning, delsden nuvarande gränsdragningen mellan forskningsråden inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde, varvid bör övervägas vilka fördelar och nackdelar som skullevara förenade med en mer sammanhållen rådsorganisalion än den nuvarande. Desakkunniga bör vidare särskilt beakta de samordningsproblem, bl, a, beträffandefinansiering, som de s, k, storprojekten medfört, 1 samband här--med bör desakkunniga överväga att uppjustera det högsta anslagsbelopp (), somforskningsråd kan bevilja utan godkännande av Kungl, Maj:t, Eneventuellt ändrad forskningsrådsorganisation bör inle medföra någraförändringar beträffande åtaganden som gjorts av de nuvarande forskningsråden. Med hänsyn till den expansion som forskningsrådensverksamhet undergått kan del finnas anledning att även överväga om rådensadministrativa organisation är lämpligt utformad. Övervägandena synes ocksåböra inbegripa de administrativa och andra regler som gäller för mottagarna avrådsmedel, dvs, främst universitet och högskolor. Dessa har numera alt förvaltabåde relativt och absolut sett betydande belopp i form av rådsmedel, andraforskningsanslag och gåvomedel, från t. ex, ofteniliga organ, fonder ochstiftelser samt näringslivet. Det bör övervägas i vilken utsträckning enhetligabestämmelser bör gälla för universii.etens förvaltning av dessa olika slag avforskningsanslag. Forskningsprojekt,framför allt inom naturvetenskap och medicin, har kommit all kräva alltmerspecialiserad och dyrbar utrustning. Forskarnas möjligheter alt frånforskningsråden fä anslag till utrustning är i dessa fall av avgörande betydelseför att de skall kunna bedriva forskning med moderna metoder. Desakkunniga bör särskilt över/äga de problem för forskningsråden som ärförknippade med behovet av tung utrustning. En utgångspunkt bör därvid vara attfinansieringen av sådan utrustning skall ske inom ramen för medel som slår tillforskningsrådens disposition. Varjeforskningsråds sammansättning måste givetvis avvägas med hänsyn lill deaktuella forskningsområdenas karaktär. Det kan emellertid finnas skäl att sökaåstadkomma en större enhetlighet mellan råden än f n, både i fråga om det sättpå vilket ledamöterna utses och antalet ledamöter. Delär befogat att inle bara personer som är engagerade i forskningenulan även företrädare för allmänna intressen ges möjlighet att medverka i deavvägningar mellan olika problemområden och forskningsprojekt som görs inomforskningsråden. De sakkunniga bör därför överväga i vilka former företrädareför allmänna intressen bör medverka vid rådens avvägningar. De bör därvid bl,a, pröva om och i så fall till hur stort antal företrädare för allmännaintressen bör ingå som ledamöter i forskningsråden. För att fh tillgång lill vetenskaplig sakkunskapvid bedömningen av anslagsfrågorna har vissa forskningsråd inrättat informellasakkunnig- eller prioriteringsgrupper som referensorgan, eftersom det har möttsvårigheter all bland ledamöterna fä en allsidig representation för deforskningsfält som faller inom respektive råds ansvarsområde. Det förutsättsatt sådana referensgrupper kan etableras på initiativ av forskningsrådensjälva och att de närmare formerna härför inte behöver regleras genom av Kungl,Maj:t meddelade bestämmelser. Desakkunniga bör på grundval av sina överväganden lägga fram förslag lill nyInstruktion för forskningsråden. Ettsyslem för information om pågående forskningsprojekt och om forskningsresultatskall framför allt fylla två uppgifter. Dels bör det tillgodose avnämarnasbehov av information om forskning och forskningsresultat, dels bör ett sådantsyslem medverka till att "dubbelforskning" undviks. Inom vissaforskningsområden, t, ex, de beleendevetenskapliga, bedrivs systematiskdokumentationsverksamhet. De sakkunniga bör pröva dels värdet av dennadokumentationsverksamhet, dels skälen att för ytteriigare någon forskningssektorupprätta ett system för fortlöpande registrering av pågående forskning ochforskningsresultat. Enligt meddelade tilläggsdirektiv skallforskningsrådsutredningen vid sina överväganden beakta hur framlidsaspektenskall fast etableras som ett kriterium vid prioriteringen av för samhälletbetydelsefull grundforskning. Därvid skall utredningen överväga huruvida medlenför framtidsmotiverad forskning permanent eller endast skallhållas åtskilda från övriga medel för grundforskning. Gängse metoder för altsprida forskningsresultat kan i delta sammanhang visa sig otillräckliga ochforsk-ningsrådsulredningen skall ägna även denna fråga sin uppmärksamhet. Forskningsrådsulredningen har lagt fram förslag omdel finansiella stödet till teknisk grundforskning och frågan om samordning avdelta stöd mellan å ena sidan STU, å andra sidan () och statens råd för aiomforskning (AFR), Förslaget byggerpå synpunkter som dessa organ fört fram i skrivelser och på en inom forskningsrådsutredningenutarbetad promemoria samt ett omfattande remissmaterial. Beträffandefinansieringen av den tekniska grundforskningen anför utredningen att det stårfullt klart alt del här finns ett reellt problem. Detta vitsordas även av STUsom finner sig ha ett ansvar för finansieringen av denna forskning.Forskningsrådsutredningen anser en fortlöpande särskild redovisning av kravenpå stöd till teknisk grundforskning angelägen som ett hjälpmedel vidbedömningen av hur stora resurser som bör ställas lill denna forskningsförfogande. Ett ställningstagande lill formerna för delta stöd kan dock skeutan ytterligare dokumentation i delta avseende. Beträffandeorganisations- och finansieringsfrågan anför utredningen bl, a, följande. En genomgång av remissmaterialet är så till vidaomedelbart klargörande som en tämligen enhällig opinion förespråkar eller kanacceptera alt STU fortfarande ges uppgiften att stödja teknisk grundforskning.Det successiva inhämtandet av synpunkter har dock aktualiserat även problemetom hur frågorna om långsiktig teknisk grundforskning skall handläggas inom STU,Huvudintressenterna NFR och AFR respektive STU är eniga om all STU skall haansvaret men synes ha olika uppfattning om hur stödet bäst skall organiseras. Utredningenredovisar att STU beslutat tillsätta en ad hoc-kommiife sområdgivande organ lill styrelse och verksledning. Kom-mitfen, som beslår avföreträdare för ;s nämnder, skall bl. a, granska stöd tillkunskapsuppbyggande av intresse för flera områden, granska betydelsen av STU:sinsatser fördelade på olika vetenskapsområden och tekniska områden, behandlaallmänna frågor rörande kontakt med och gränsdragning mot forskningsråden samtdiskutera metodik för planering på myckel lång sikt av grundläggande forskningoch utveckling av svenska resurser för teknisk FoU, Genomdenna åtgärd synes alltså STU ha tagit ett steg mot inrättande av en rådgivandekommitté för teknisk grundforskning baserad på nämn-" derna. NFR och AFR har i en gemensam skrivelse, inkommentill forskningsrådsutredningen , ytterligare understrukit sin tidigareframförda uppfattning att en särskild ram för teknisk grundforskning börskapas. Även i denna fråga stöder opinionen bland remissinstanserna tydligtNFR:s och AFR:s förslag, STU däremot framhåller alt en särskild ekonomisk ramför teknisk grundforskning skulle kunna komma all motverka en önskvärdlångsiktig planering inom olika delområden med avseende på stöd lill framlidateknologier. Vidare markerar STU sitt intresse för en kvalificerad tekniskgrundforskning som en del av långsiktiga behovsstyrda insatser.