bet · FX01UbU7 · 1974-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1974 UbU 1974:7 Utbildningsutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslag /75 till det obligatoriska skolväsendet m. m. jämte motioner. 1.Bidrag till driften av grundskolor m. m. Kungl. Maj:t har i propositionen1974:1 bilaga 10 () under punkten D 9 (s. 129139)föreslagit att 1. med godkännande av de riktlinjer för statsbidragför socialför-säkringsavgift vid statsunderstödd verksamhet, som förordats ipropositionen 1974: 1, bemyndiga Kungl. Maj:t att besluta om erforderligaändringar i statsbidxagsförfattningama, 2. tiU Bidrag till driften av gmndskolor m. m. /75 anvisa ett förslagsanslag av 4 . 191 A: 222 av i (c) och frökenPehrsson (c) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller omutredning och förslag om ett program för gymnastik och idrott i grundskolanslågstadium, 1974:223 av fm Mogård (m) vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t begär att bamstugeutredning gestilläggsdirektiv att skyndsamt utreda och framlägga förslag till åtgärder föratt möjliggöra sommarverksamhet för barn i skohnognadsklass, 1974: 469 av m. fl. (m) vari hemställsatt hos Kungl. Maj:t anhåller om en sådan ändring av skolstadgan attrektor ges befogenhet att vid början av höstterminen medgiva byte av tillvalsämne,slöjdart eller kurs i årskurserna 7, 8 och 9 även i de fall detta medför enutvidgad olorganisation, 1974: 749 av fröken m. fl. (fp) varihemställs att beslutar att samma delningsförfarande för undervisningi slöjd som tillämpas på högstadium får användas också på desslåg-och mellanstadier, 1974: 755 av i m. fl. (c)vari hemstäUs att riksdaigen beslutar att som sin mening ge Kungl. Maj: t tillkänna vad som i motionen anförts beträffande förändring av Allmänna bestäm- UbU 1974: 7 2 melserför timplanerna i Lgr 69, innebärande att ytterligare en slöjdgrupp får bildasom en rest av minst 5 elever uppstår vid delning av antalet elever, 1974: 767 av () vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t begär ändring av statsbidragsbestämmelserna förgrundskolan 1 enlighet med vad som anförts i motionen, 1974:770 av () och fm Frasnkel(fp) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär förslag rörandealfabetiseringsundervisning för invandrare, 1974: 1036 av i (fp) varihemställs att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad som imotionen anförts angående bestämmelser för statsbidrag till personell assistansför handikappade elever, 1974: 1041 av f(i'öken Hörlén m. fl. (fp) varihemställs att beslutar att hos Kungl. Maj:t begära förslag omobligatorisk undervisning i maskinskrivning i årskurs 6 eller 7 i , 1974: 1043 av fm () och herrRämgård (c) vari hemställs 1. att uppdrar till Kungl. Maj:t attfastställa sådana regler för bidraget till personell assistans att bidragettäcker kommunens faktiska kostnader, 2. att till Bidrag tiU driften avgrundskolor anvisar ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med 650 000kr. förhöjt förslagsanslag om 4 . att utnyttjas för bidrag tillpersonlig assistans för vissa handikappade elever i obligatoriska skolor, 1974: 1370 av m. fl. (c) varihemställs att hos Kungl. 1. sakkunnig prövning av i motionen angivna synpunktersamt om bärande skäl framkommer tillskapande av förutsättningar för ökad fysiskträning i skolorna, 2. utredning om behovet av och möjligheterna tillstödundervisning i fysisk träning i skolorna för elever som av olika skäl harsvårigheter att delta i obligatorisk fysisk träning, 1974: 1375 av m. fl. (vpk) varihemställs att uttalar sig för behovet av ökad trafikundervisning iskolorna enligt vad som anförts i motionen 1974: 1430, 1974: 1392 av i (c) ochfröken () i vad avser hemställan att hos Kungl. Maj:t begäratt ändrade bestämmelser för statsbidrag till personell assistans förhandikappade elever i införs i enlighet med de riktlinjer somanförts i UbU 1974: 7 3 motionensamt att vid sin behandling av Bidrag till driften av gmndskolor m.m. beslutar anvisa ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med 650 000 kr.förhöjt förslagsanslag av 4 . (yrkandet 1), 1974: 1396 av m. fl. (m) varihemställs att beslutar att i skrivelse till Kungl. Maj:t som sinmening ge till känna att 5 kap. 27 § skollagen bör tillämpas på sådant sätt somanges i motionen, 1974: 1397 av m. fl. (m) vari hemställsatt hos Kungl. Maj:t begär en utredning om möjligheterna förårskurserna 1 t. o. m. 4 att erhålla gymnastikundervisning av lärare som avlagtgymnastiklärarexamen, 1974: 1407 av i (fp) i vadavser hemställan att hos Kungl. Maj:t skall begära en översyn av a)lärostoffet beträffande ämnet religionskunskap i Lgr 69, b) metodiken i ämnetmed ledning bland annat av resultat som framkommit vid olika utredningar ochc) läromedlens utformning i första hand i ämnet religionskunskap men även iorienteringsämnena i övrigt (yrkandet 1). /73 är en ny läroplan förgrundskolan (Lgr 69) införd i alla årskurser. Totala antalet elever igrundskolan uppgick /73 till 989 145. /74 beräknasantalet elever till ca 1 007 000 och /75 till ca 1 025 000. Ienlighet med statsmakternas beslut (prop. 1973: 144, SfU 1973: 28, rskr1973: 339) kommer folkpensionsavgiften att stopas fr. o. m. inkomståret 1974.Inkomstbortfallet för staten kommer enligt beslutet att kompenseras genom ensocialförsäkringsavgift på som debiteras arbetsgivare ochegenföretagare. Enligt samma beslut skulle skolans huvudmän kompenseras för deökade kostnaderna för den nya arbetsgivaravgiften. I propositionen begärs ettbemyndigande för Kungl. Maj:t att besluta om erforderliga ändringar istatsbidragsförfattningarna i anledning härav. Regler för organisation av slöjdgrupper på grundskolanslåg- och mellanstadier finns i de allmänna bestämmelserna till timplanerna förgrundskolan. Enligt dessa regler får två slöjdgrupper anordnas, om detsammanlagda elevantalet på dessa stadier vid skolenheten är lägst 17. Ärantalet elever högre än 24, får det antal gmpper anordnas som erhålls dåantalet elever delas med 15. Uppstår därvid en rest på minst 10, fårytterligare en gmpp anordnas. Enligt bestämmelserna utgår således intestatsbidrag tiU slöjdundervisning för Testgrupper på upp till 9 elever. UbU 1974: 7 4 Frågan om statsbidrag till slöjdundervisning pågrundskolans låg- och mellanstadier tas upp i motionerna 1974:749 och 1974:755.Enligt motionen 1974:749 bör uppdelning av eleverna i gmpper inte vara knutentill det sammanlagda antalet elever på låg- och mellanstadierna utan tillantalet elever i respektive klass, eftersom skolledningen i flertalet fallmåste ta schematekniska hänsyn och dela eleverna i slöjd-gmpper med beaktandeav redan förekommande klassanordningar vid skolenheten. Enligt motionärerna börsamma delningsbestämmelser för ämnet slöjd tillämpas på låg- ochmellanstadierna som på högstadiet, nämligen att ny elevgmpp i sdöjd får bildasför varje påbörjat 16-tal elever i klassen. Även i motionen 1974: 755 framförskrav av innebörd att delningsbestämmelserna för ämnet slöjd på grundskolanslåg- och mellanstadier bör ändras. a. hiivdas att de nuvarande reglerna effekten att slöjdgmpperna på låg- och mellanstadierna blir särskilt storavid små skolor. har gjort en undersökning avslöjdgruppemas storlek i gmndskolan. I anslagsframställningen för budgetåret1974/75 anför överstyrelsen beträffande delningsbestämmelser för ämnet slöjdpå låg- och mellanstadierna följande: »Anordnande av en grupp för varjepåbörjat 15-tal elever skulle rent teoretiskt medföra att antalet grupperökar. skulle dock bihovet av de s. k. kommunala slöjdgruppernaförsvinna. Den teoretiska ökningen kan beräknas till ca 1 900 gmpper, vilketmotsvaras av en statsbidragsökning med ca 7 milj. kr. Eftersom de osystematisktspridda kommunala grupperna kostar samhället ca 8,5 milj. kr. skiulle reformenmedföra en besparing av ca 1,5 milj. kr. för den offentliga sektorn sedd som entotalitet.» Överstyrelsen, som konstaterar att en ändring av nuvarande delningsbestämmelserför slöjdämnet på låg- och mellanstadier är angelägen, avstodemellertid pä grund av det statsfinansiella läget från att framföra förslaghärom i sin anslagsframställning för /75. Det nuvarande systemet för tilldelning avstatsbidragsberättigade lärartimmar för undervisningen i slöjd på grundskolanslåg- och mellanstadier är inte tillfredsställande. Delningsbestämmelsema fördenna undervisning bör bringas i bättre överensstämmelse med det faktiskabehovet av undervisningsgrupper. Det finns enligt utskottets mening inteanledning att vänta med en ändring av dessa bestämmelser tills beslut föreliggeri anledning av kommande förslag från utredningen om skolan, staten ochkommunerna (SSK). En ändring bör ske . Utskottet vill däremot inte taställning dll vilka regler för organisation av slöjdgmpper på grundskolanslåg- och mellanstadier som är de mest ändamålsenliga. Det ankommer på Kungl.Maj:t att lägga fram förslag härom. Utskottet föreslår att som sinmening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskcittet sålunda anfört beträffandedel- UbU 1974: 7 5 ningsbestämmelserför slöjdgrupper på gmndskolans låg- och mellanstadier. Grundläggande undervisning i maskinskrivning kanmeddelas bl. a. inom fritt valt arbete. Fortsatt undervisning i maskinskrivningkan meddelas i årskurserna 8 och 9, huvudsakligen för elever som tidigareerhållit grundläggande undervisning. För sådan fortsatt undervisningdisponeras en lärarveckotimme (resurstimme) per klass, som kan användas inomramen för undervisningen i annat ämne, t. ex. svenska eller orienteringsämnen.I motionen 1974: 1041 föreslås att undervisning i maskinskrivning skall bliobligatorisk i årskurs 6 eller 7. Resultaten av nuvarandemaskinskrivningsundervisning anses bli otillfredsställande på gmnd av attämnet saknar egna elevtimmar på den obligatoriska timplanen. Enligtvad utskottet erfarit pågår /66 försöks-venksamhet medimdervisning i maskinskrivning i årskurs 6 inom i , varvid en veckotimme i ämnet svenska har bytts ut mot en veckotimme i ämnetmaskinskrivning och klassen delats i två gmpper under en veckotimme svenska ochen veckotimme maskinskrivning. Av anslagsframställning /75 framgår bl. a. att erfarenheterna av försöksverksamheten ärgoda och att överstyrelsen har för avsikt att i annat sammanhang föreslå attresurstimmarna i maskinskrivning försöksvis får användas tiU annan uppläggningav undervisningen i maskinskrivning i gmndskolan än den nuvarande. Medhänvisning härtill och till vad utskottet i sitt betänkande 1972: 45 uttalatbeträffande inriktningen av läroplansuppföljningen för föreslårutskottet att motionen 1974: 1041 inte föranleder någon åtgärd. Enligt 5 kap. 27 § skollagen (1962: 519) kan påföräldrars begäran elev befrias från att delta i undervisning ireligionskunskap, om eleven tillhör trossamfund som fått Konungens tillståndatt i skolans ställe ombesörja religionsundervisning. I motionen 1974: 1396hemställs att uttalar att Kungl. Maj:t vid handläggning av ärendenrörande tillstånd att i skolans ställe ombesörja undervisningen i religionskunskapi större utsträckning än bör ställa sig positiv till ansökningarna. Medanledning av ifrågavarande motionsyrkande vill utskottet först erinra om attriksdagen vid skilda tillfällen debatterat frågan ombefrielse från undervisningen i religionskunskap. avgavden ett särskilt betänkande i anledning av motioner ombefrielse från deltagande i undervisningen i religionskunskap (UbU 1973: 46).Med hänvisning till dels vad utskottet i nämnda betänkande uttalat ochriksdagens ställningstagande i ärendet, dels det stora intresse som frånriksdagens sida ägnats utform- 1* Riksdagien 1974. UbU 1974: 7 6 ningenav ämnet religionskunskap avstyrker utskottet bifall till yrkandet i motionen1974: 1396. I motionen 1974: 1407 begärs bl. a. en översyn avlärostoff, ämnesmetodik och läromedel för ämnet religionskunskap igrundskolan. Utbildningsutskottethar i sitt betänkande 1973: 47 redogjort för de åtgärder som skolöverstyrelsenunder vidtagit för att utvärdera och förbättra undervisningen ireligionskunskap i gmndskolan. Av redovisningen framgår att överstyrelsen inomramen för läroplansuppföljningen för gmndskolan (LUG) förberedde enundersökning av ämnet religionskunskap på låg-, mellan- ochhögstadier. Utskottet har inhämtat att den planerade undersökningen nu satts igång och att dess syfte är att få underlag för skilda åtgärder som kan förbättraundervisningen i ämnet r<;ligionskunskap i gmndskolan. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet bifall till nu ifrågavarande yrkande i motionen1974: 1407. I motionen 1974: 1375 framställs; ett yrkande somsyftar till att t ra -fik undervisningen skall få ökat utrymme i skolan. Enligtmotionärernas mening bör trafiksäkerhet ingå som ett obligatoriskt ämne påtimplanen. Isamhällets strävan efter en sikrare trafik betyder trafikundervisningen iskolan mycket. Trafikundervisningen skall enligt läroplanerna tas upp inaturliga sammanhang i skolans arbete. På lågstadiet anknytertrafikundervisningen till ämnena hembygdskunskap ooh gymnastik. På mellan- ochhögstadierna behandlas trafikfrågor främst inom de samhälls- ochnaturorienterande ämnena samt i ämnet gymnastik. Med hänsyn tiU atttrafiksäkerhetsfrågcrna på ett naturligt sätt kunnat integreras i mångaskolämnen är utstottet inte berett att nu förorda att ett nytt ämne tas upp påskolans timplan. Enligt uppgift från slutförs för närvarandeen omfattande lärarfortbildning i vad gäller skolans trafikundervisning. Vidarekommer nya anvisningar för skolpolisverksamheten attföreligga. Med hänvisning härtill och till de aktiviteter som pågår inom dentill knutna samordningsgruppen Trafikundervisning i skolan(TRUSK) avstyrker utskottet bifall till motionen 1974: 1375. Enligt motionen 1974: 222 är det viktigt att barnoch ungdom inser idrottens och motionens betydelse. Det behövs,menar motionärerna, kvalificerade lärare i gymnastik redan på lågstadiet, ochvidare bör ett gymnastik- och idrottsprogram utarbetas för detta stadium. Äveni motionen 1974: 1370 framhålls värdet av en regelbunden fysisk träning på bl.a. låg- och mellanstadier. Motionärerna anser att en utökadgymnastik- och idrottsverksamhet bör komma till stånd inom skolans ram, bl. a.i samverkan med frivilliga rörelser och organisationer. Elever som av olikaskäl har svårigheter att UbU 1974: 7 7 deltai den obligatoriska undervisningen bör genom stödundervisning ges möjlighettill fysisk träning i skolan. Tillläroplan för gmndskolan (Lgr 69) finns fogat ett särskilt supple-menit sombehandlar undervisningen i ämnet gymnastik på bl. a. lågstadiet.Skolöverstyrelsen har tillsatt en arbetsgrupp som skall utarbetaunderlag för omarbetning av detta supplement. Vidare bedriver överstyrelsenett särskilt forsknings- och utvecklingsarbete beträffandegymnastikundervisningen på låg- och mellanstadierna. Frågor om skolanssamverkan med frivilliga rörelser och organisationer under och efter skoltidbl.a. i vad gäller gymnastik- och idrottsverksamhet behandlas av utredningenom skolans inre arbete (), som förväntas avge sina förslag . Denuvarande resurserna för stödundervisning i är dimensionerade förundervisning av sådana elever på högstadiet som önskar ändra studieinriktningeller som på grund av långvarig sjukdom eller andra liknande omständigheterhar behov av extra stöd från skolans sida under viss begränsad tid. I avvaktanpå SSK:s förslag beträffande ett nytt statsbidragssystem för skolväsendet ärdet inte lämpligt att införa ett nytt, specialdesti-nerat statsbidrag förstödundervisning i gymnastik. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1974: 222 och 1974: 1370. Enligt 5 kap. 8 § i skolstadgan (1971:235) skall valav tillvalsämne, slöjd art eller kurs för årskurserna 7, 8 och 9 äga rum underden vårtermin som föregår respektive årskurs. Valen görs senast under febmarimånad. Eleverna äger emellertid rätt att ändra sitt studieval, såvida dettainte medför en utvidgning av skolorganisationen. För att elever, vilkas byteskulle medföra en utvidgad skolorganisation, skall ha samma rätt som övrigaelever i vad gäller byte föreslås i motionen 1974: 469 att rektor gesbefogenhet att vid början av höstterminen medge byte av tillvalsämne, slöjdarteller kurs i årskurserna 7, 8 och 9 även i de fall detta medför en utvidgadorganisation. Ävenom utskottet delar motionärernas uppfattning att lika villkor så långt möjligtbör råda för alla elever, kan man enligt utskottets mening inte bortse fråndet förhållandet att de ifrågasatta utvidgningarna av en redan fastställdorganisation, vilka alltså inte kunnat fömtses vid planeringen inför det nyaläsåret, med nuvarande utformning av statsbidragssystemet kan få vittgåendeekonomiska konsekvenser. Frågor som gäller huvudmans disposition av detstatliga driftbidraget till skolväsendet behandlas av SSK. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet bifall till motionen 1974: 469. Utskottet villemellertid understryka vikten av att skolan genom aktiv elevvård och utbyggdstudie-ooh yrkesorientering bidrar till att eleverna får mindre anledning attändra en gång gjorda studieval. /68 utgår statsbidrag till personell assi- UbU1974: 7 8 stansför vissa handikappade elever i obligatoriska skolor. Genom beslut den 23 mars1973 har KungL Maj:t meddelat nya bestämmelser för fördelningen av bidraget. Deändrade bestämmelserna innebär bl. a. att huvuddelen av statsbidragetschablonmässigt fördelas mellan kommunerna av medutgångspunkt i antalet grundskoleelever i respektive kommun. 1 propositionenföreslås ett bidrag om 2 350 000 ikr. till ifrågavarande assistans under nästabudgetår. I motionen 1974:1036 yrkas att statsbidrag tillpersonell assistans i skall kunna utgå också till psykiskthandikappade elever. Enligt motionerna 1974:1043 och 1974:1392 har de ändradestatsbidragsbestämmelserna fått som resultat att alla kommuner, oavsett om dehar handikappade barn i sitt skolväsende eller ej, får ifrågavarandestatsbidrag och att därför kommun med få grundskoleelever men med en ellerflera gravt handikappade elever får ett förhållandevis litet bidrag. I motionernayrkas dels att bidraget till personell assistans till handikappade eleverräknas upp till 3 milj. kr. i enlighet med förslag, delsatt bidraget inte fördelas schablonmässigt utan med utgångspunkt i de enskildakommunernas behov. mening bör bidraget till personell assistans för vissa handikappadeelever räknas upp till 2 550 000 kr- för /75 och förevarandeanslag därför föras upp med 4 . Det bör inte vara uteslutet att ibegränsad utsträckning använda medlen till ifrågavarande assistans även förvissa psykiskt handikappade elever i . Frågan på vilket sättbidraget bäst fördelas på de kommuner som har störst behov av medel tillpersonell assistans bör övervägas när erfarenhet av det nya systemetföreligger. Av stats-bidragsbestammelserna bör emellertid redan nu framgå att,om kommun inte kan använda medlen till sitt ändamål, nämligen personellassistans för vissa handikappade elever, medlen utan dröjsmål skall återställastill för att överföras till kommun med ett reellt behov avmedlen. Utskottet föreslår att som sin mening ger Kungl. Maj:t tillkänna vad utskottet anfört i anledning av motionerna 1974: 1036, 1974: 1043 och1974: 1392. I motionen 1974: 767 begärs statligt bidrag tillkommunala tjänster som konsulent för stödundervisningen åt icke-svenskspråkigaelever. Utskottet, som i avvaktan på förslag från SSK inte finner skälföreligga för att förorda införandet av ett nytt, specialdestinerat statsbidragför s. k. invandrarkonsulenter, avstyrker bifall till motionen 1974:767. Från ifrågavarande anslag till Bidrag till driftenav grundskolor m. m. bestrids kostnaderna för statsbidrag för undervisning pågmndskole-nivå av bl. a. vuxna som fått ofullständig eller ingen undervisning. UbU 1974: 7 9 Förverksamheten gäller i tillämpliga delar skolstadgans bestämmelser angåendesärskild undervisning. Det ankommer på skolstyrelsen i respektive kommun attinformera om möjligheten till undervisning, i synnerhet bland berördainvandrare. Denna särskilda undervisning av invandrare, som kan bedrivasenskilt,, organiserar skolstyrelsen som regel inom ramen för den komrnunalävuxenutbildningen. Imotionen 1973: 770 anförs att det till kommer ett antalinvandrare som är analfabeter och som förutsätts genom skolstyrelsens försorgfå en för dem tillrättalagd undervisning. Den lagstadgade rätt som föreliggerför invandrare att vid anställning få ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning gäller enligt motionärerna inte denna typ av särskildundervisning, varför de föreslår att nämnda lagstadgade rätt utsträcks till attgäUa även alfabetiserings-undervisningen för invandrare samt att på längre siktundervisningen av analfabeter genom kompletterande åtgärder från Kungl. Maj:tssida får en samlad lösning. Medalfabetiseringsundervisning är flera problem förknippade. Utskottet harerfarit att dels genom beslut tillkallaten expert för att utreda frågor rörande alfabetiserings-undervisning för vuxnainvandrare, dels har för avsikt att tillsätta en arbetsgrupp i ärendet. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet bifall till motionen 1974: 770. I motionen 1974: 1397 begärs en utredning ommöjligheterna för årskurserna 14 att erhålla gymnastikundervisning av lärare som avlagt gymnastiklärarexamen. Enligtläroplan för (Lgr 69) är i samtliga årskurser på lågstadiet antaletlärarveckotimmar 30. Detta timtal överensstämmer med imdervisningsskyldighetenför lärare för klass på lågstadium. Enligtvad utskottet inhämtat finns inga formella hinder för att lärare som avlagtgymnastiklärarexamen meddelar undervisning i gymnastik på grundskolanslågstadium, om en sådan anordning skulle vara den mest lämpliga vid viss skola. Påmellanstadiet överstiger antalet lärarveckotimmar i varje årskurs 30, varfördet där finns större praktisk möjlighet till flerlärarsystem. Genom riksdagensbeslut (prop. 1967:4, SU 1967:51, rskr 1967:143) anordnas en sådanutbildning av lärare på mellanstadiet, att den blivande mellanstadieläraren fårvälja antingen en gmndkurs eller en orienteringskurs i gymnastik. EnligtAktuellt från /73:14 är endast i det förstnämnda falletden som avlagt mellanstadielärarexamen enligt lärarhögskolstadgakompetent att undervisa i ämnet gymnastik. UbU 1974: 7 10 orienteringskursi ämnet gymnastik förutsätts annan kompetent lärare meddela undervisning igymnastik i vederbörande klass, t. ex. sådan mellanstadielärare som har lägstbetyget godkänd inom grundkursen för ämnet gymnastik (eller motsvarandeutbildning) eller lärare som avlagt gymnastiklärarexamen vid gymnastik- ochidrottshögskola. Utskottet, som utgår från att den lokalaskolledningen löser frågan om gymnastikundervisningens anordnande iifrågavarande årskurser på bästa möjliga sätt med hänsyn till bl. a. tillgångenpå lärarpersonal i kommunen, avstyrker bifall till motionen 1974: 1397. I motionen 1974: 223 har framställts ett yrkandesom syftar till att undervisningen av elever i skol mognadsklass skall kompletterasoch stödjas genom att för dessa elever mellan läsårenanordnas särskild verksamhet som på olika sätt kan aktivera barnen ochunderlätta deras fortsatta skolgång. barnstugeutredning arbetar med frågorna omfritidshems-och övrig fritidsverksamhet för barn och ungdom i skolåldrarna. Utredningenom skolans inre arbete () har att se över verksamhetsformerna och det inrearbetet i skolan efter besluten om de stora yttre och organisatoriskareformerna . Utskottet, som erinrar om sitt yttrande övermotionen 1973: 1298 i betänkandet UbU 1973: 51 enligt vilket SIA:s ochbarnstugeutredningens förslag borde avvaktas innan åtgärder vidtogs iförevarande ärende, avstyrker motionen 1974: 223. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att med godkännande av de riktlinjer för statsbidrag försocialförsäkringsavgift vid statsunderstödd verksamhet, som förordats ipropositionen 1974: 1, bemyndigar Kungl. Maj:t att besluta om erforderligaändringar i statsbidragsförfattningarna, 2. att som sin mening ger Kungl. till känna vad utskottetmed anledning av motionerna 1974: 749 och 1974: 755 anfört omdelningsbestämmelser för slöjdgrupper på låg- och mellanstaclier, 3. att avslår motionen 1974: 1041, 4. att avslår motionen 1974: 469,