bet · FX01KU30 · 1974-12-31 00:00:00 — Fråganom kommunsammanläggningarnas konsekvenser för den kommunala demokraiin ochförvaltningen är föremål för omfattande studier vid destatsvetenskapliga institutionerna i landet. Inom den s, k.kommunalforskningsgruppen, som arbetar med slöd från jubileumsfond,har utarbetats etl 30-tal licentiat- och doktorsavhandlingar som behandlarolika frågor i anslutning till den akluella indelningsreformen, I bilagaredovisas en förleckning över av gruppen publicerade rapporier.Forskningsarbetet är i ett avsluiningsskede och fiera sammanfattanderapporter är att vänta . Vidarekan nämnas atl vissa av de i motionerna berörda frågorna behandlas i etl avlandstingsförbundet utarbetat förslag lill landstingspolitiskl handlingsprogramsom presenterats i skrifien "Demokrati och förvaltning", Förslagelär f n. föremål för remissbehandling. Den kommunala självstyrelsen utgör en avgrundvalarna för det demokratiska styrelseskicket i , Genom denna hardet varit möjligt att decentralisera viktiga samhällsuppgifter lill landstingoch primärkommuner som former skapats för etl starktlekmannainflytande. Under framför allt har de svenskakommunerna varit föremål för en djupgående omvandling. somkommunernas arbetsuppgifter har förändrats till såväl omfattning som inriktninghar betydande förändringar skett i den kommunala indelningen på primärkommunalnivå. Självfallet har dessa förändringar även påverkal förutsällningarna förmedborgarnas kontroll över och deltagande i den kommunala beslutsprocessen. Enbred översyn av formerna för medborgarinflytandel över den kommunalaverksamheten har därför ansetts nödvändig, tillkallades med hänsynhärtill en parlamentarisk utredning - utredningen om den kommunala demokratin- med uppgifi att undersöka möjligheterna lill ett vidgat och fördjupatmedborgerligt engagemang i den kommunala verksamheten. Imotionerna 1974:142, 1974:348 och 1974:1187 tas upp elt fiertal, delvisgemensamma, frågor med anknytning lill den kommunala demokratin såsommöjligheterna för kommunerna alt inrätta särskilda kommundelsorgan och attanordna folkomröstningar, informationsutbytet i kommunerna, möjligheterna tillinsyn i de kommunala bolagen m. m. Bland de frågor som tas upp i motionerna kanytteriigare nämnas kravei på en särskild utvärdering av den gemensammavaldagen. I motionen 1974:142 diskuteras också frågan omen vidgad länsdemokrali. 1 motionerna 1974:142 och 1974:1187 avser hemställanatt respektive motion skall överiämnas lill utredningen om den kommunalademokratin för att beaktas i dess arbele. I molionen 1974:348 hemställs altriksdagen skall kräva att förslag framläggs skyndsamt i vissa av de frågor sombehandlas i motionerna. Utredningenom den kommunala demokraiin har startat ett omfattande utredningsarbete kringett flertal för den kommunala demokratin centrala problemställningar såsomfrågan om majoriteisslyre eller samlingsstyre, den kommunala informalionen,kommunala folkomröstningar, de kommunala organens arbetsformer, förändrademandattider för de kommunala organen i syfie alt åstadkomma etl snabbarevalgenomslag, suppleantsyslemel i kommunala församlingar samt olika frågor medanknytning till de kommunala bolagen, t, ex. möjligheterna till insyn iverksamheten. Utredningen studerar även partiernas och organisationernasförutsätlningar att arbeta i olika kommundelar samt olika organisatoriskaförändringar i den kommunala förvaltningen, t. ex. kommunala distriklsnämnder,lokala informationskommittéer, lokala styrelser för kommunala institutioner,övergripande kommundelsorgan, såsom kommundelsråd och lokala kontaktmän samtolika former för hur dessa skall utses. Utredningen har vidare initierat vissaspecialundersökningar i samband med val, Fiertalel av de i motionernaaktualiserade frågorna berörs sålunda av arbetet inom utredningen. Enligt vadutskottet erfarit räknar utredningen med att presentera huvuddelen av sillarbete i elt belänkande , Utskottethar valt alt i detla sammanhang även behandla motionerna 1974:98, 1974:587 samt1974:930, I molionen 1974:98 hemslälls om ulredning och förslag om ändradekvorumregler för kommunala församlingar, 1 motionen 1974:587 föreslås attnyvalda fullmäktige (landsting) skall ges rätt att redan under det år de blivitvalda besluta om antalet ledamöter och suppleanter i kommunala organ under denkommande mandatperioden. Även dessa frågeställningar berörs enligt vadutskottet erfarit av arbetet inom utredningen om den kommunala demokraiin, Imolionen 1974:930 begärs en utredning om kommunsammanslagningarnas effekl ochkonsekvenser. Det är enligt utskottets mening angeläget all en ulredning görsav den kommunala demokratins situation efier indelningsreformen. Utskottetvill i delta sammanhang erinra om det stort upplagda forskningsarbete kringfrågan om den kommunala indelningens betydelse för demokratin ocheffektiviteten i den kommunala självstyrelsen som bedrivs vid destatsvetenskapliga institutionerna inom landet. Forskningarna, vilkafinansieras av jubileumsfond, befinner sig i ett slutskede och eltfiertal sammanfallande rapporier är atl vänta . De isamband med indelningsreformen i vissa avseenden förändrade betingelserna förden kommunala demokratin var en av anledningarna lill atl utredningen om denkommunala demokratin tillsattes. Det arbete som bedrivs inom utredningeninnebär liksom arbetet medkommunalforskningsprogrammet en viss utvärdering av indelningsreformenskonsekvenser. Enligt ulskotiets mening bör resultaten av det pågåendeutrednings- och forskningsarbetet avvaktas innan ställning tas till frågan omen sådan utredning som avses i motionen. Vadbeträffar den i motionen 1974:142 aktualiserade frågan om vidgad länsdemokratikan nämnas atl länsberedningen under hösien framlagt sill betänkande (SOU1974:84), Enligt ulskotiets mening bör den vidare behandlingen av beredningensförslag avvaktas före elt ställningstagande till motionen i denna del. Enligtutskoltels mening bör de olika förslag som i olika sammanhang framförts för attstärka och vitalisera demokraiin i kommunerna övervägas i ett sammanhang. Somframgått av det föregående är fiertalel av de frågor som tagits upp i förevarandemotioner föremål för överväganden inom utredningen om den kommunalademokraiin. Med hänsyn härtill och till vad utskottet tidigare anfört anserutskottet det vara lämpligt att motionerna ulan något ställningstagande i saktill de i motionerna behandlade frågorna överiämnas till utredningen. Med hänvisning till delovan anförda hemställer utskottet att hos Kungl, Maj:t anhåller atlmotionerna 1974:98, 1974:142, 1974:348, 1974:587, 1974:930 och 1974:1187 överlämnastill utredningen om den kommunala demokratin. Närvarande:herrar i (s), (), (). Fiskesjö (C),i (s), i Im), Jonnergård (c), Måbrink (vpk),i (s), i (s), (). (), Gustavssoni (s), () och i (fp). 1,av i im) och im): Kommunsammanläggningarna har på många sällförändrat villkoren för bygder och människor. Sammanläggningarna hargenomgripande ändrat hävdvunnen indelning och inneburit en nästan lotalomstrukturering av i, ex. den lokala samhällsservicen. Självklart föreliggerbehov av en utvärdering av kommunsammanläggningarnas effekt och konsekvenser;inle enbart från kommunaldemokraliska utgångspunkter. Vi biträder dock utskot- tetsskrivning med hänvisning till atl en del av de akluella problemen berörs avutredningen om den kommunala demokraiin och inom kommunalforskningsgruppen.Behov av en mer heltäckande utredning av sammanläggningarnas effekt ochkonsekvenser kvarstår dock och bör aktualiseras när resultaten av de båda nämndautredningarna föreligger, 2.av i (fp): har under fiera år i molionsform krävtändringar av kommunallagen, vilka skulle möjliggöra en vitalisering ochfördjupning av den kommunala självstyrelsen. Bland de krav som framförts frånfolkpartiets sida märks direklvalda kommundelsråd, rådgivande kommunala folkomröstningar,vidgad öppenhet och insyn i kommunala nämnder, bolag och stiftelser samt siörremöjligheler för medborgarna atl medverka i och påverka samhällsplaneringen. Dessakrav har alltjämt största aktualitet. De fram till senaste årsskifielgenomförda kommunsammanslagningarna och den snabba expansionen av den kommunalaverksamheten har snarare ytteriigare ökat del angelägna i att reformer av delhär slaget görs av den kommunala demokratin. Insatser måste snabbt vidtas föralt öka människors intresse för och deltagande i del kommunalpoliliska arbetet.Därigenom kan känslan av ulanförstående i politiken minskas. Folkpartietsförslag till förbättringar av den kommunala demokratin har ständigt avvisatsunder hänvisning till pågående utredningsarbete. Det är enligt min meningbeklagligt atl dessa utredningar inte getts den inriktning och det arbetsschemasom begärt i . De två viktigaste av de aktuellautredningarna - länsberedningen och utredningen om den kommunala demokraiin -äremellertid nu färdiga eller nästan färdiga. Med anledning härav framställsinget särskilt yrkande med anledning av motion 1974:348, Detär emellertid utomordentligt betydelsefullt alt dessa frågor kommer underriksdagens behandling under vårsessionen 1975, Eljest riskerar man att på nytthamna i den situationen att angelägna ändringar av t, ex, kommunallag ochvallag avvisas med argumentet all det är för sent med hänsyn lill kommande val.Enligt nu gällande regler skall länsstyrelserna fatta beslut om valkrets- ochvaldistriktsindelningen senast respektive december året före valel.Detta innebär, atl de kommunala instanserna måste fatta sina beslul senasl vid höstensbörjan 1975. Det ärdärförett ofrånkomligt krav, att fattar beslut idessa ärenden så att såväl partierna som de kommunalavalnämnderna kan bedriva sina valförberedelser under riktiga förutsättningar. Simm, U, Zanderin, L, Ek, A. Ring, H. 10, Gunnmo, A. 11, , B, O. Öriendahl, C. 14, , S.R, 15, Klason, L,-E. Lokalkommunalvalkampanj i 1962 och valrörelser, 1967. Rekryteringsvägarlill kommunens fullmäktige, 1967. Nomineringsförfarandel vidkommunala val, 1968. Valrörelsens omfång ochorganisation kommunalval, 1968. Den primärkommunala administrationen i , 1968. Attityden till årskommunreform i vissa kommuntyper. 1968, Rikspolitiskaattityder-kommunalpolitik, 1968. Huvudorganisalion-partigrupp-fullmäktige, 1968, Det kommunala kommunikationssystemet, 1969, Det formellabeslutsfattandet i primärkommunerna, 1969. Politisk kommunikation -politisk information, 1969. Kommunerna ochorganisationerna, 1969. Kommunikation i kommunalafrågor, medborgare - partiorganisationer - sladsfuUmäk-tige i ,1970, Kommunblocksreformens inverkan på förtro-endemannakårensstorlek och sammansättning, 1969, Diskussionen omlandstingens faktiska kompetens. En innehållsanalyiisk studie av tre huvudmannaskapsfrågor.Lund 1969. Landstingsledamöterna, 1970. Statlig styrning av landstingskommunernas byggnadsverksamhet, 1970. Branlgärde, L. Odmark, T. Runslröm, L. Mjureke, J.-Å. Hjem, B. Hofslagare, T. Verkställigheten av kommunblocksreformen, 1970, Lokalavalkampanjer valrörelse, 1971. Kommunalbesvär,1971. Samarbetsnämnderna och kommunblocksreformen. Landstingenoch staten, 1971. Staten och kommunerna i regionalpolitiken, 1971. Idrott ochfritid i kommunerna, 1971. Studier kring en bostadssocial verksamhet: effektivitetoch styrning, 1972. En jämförande studie avrelationerna mellan kommuntyp, organisationsstruktur, beslutsprocess och serviceutbud.Lund 1972. Skolförvaltningeni kommunerna, 1972. Väljare och valda. En studie av den representativademokratin i kommunerna, 1974, Kommunalfbrskningsgruppensdoktorsavhandlingar (ej ingående i avhandlingsserien) Häggroth, S. Klason, L.-E. Brantgärde, L. Den kommunala beslutsprocessen vid fysiskplanering. 1972, och demokrati. En studie avkommunikationsprocessen i kommunalförbund. 1974, Kommunerna ochkommunblocksbildningen, 1974, Weslerståhl, J, Elt forskningsprogram. m. fi. Medborgarna informeras, 1970, Barkleldl, B.m. GOTAB 748034 S 1974