bet · FX01KU10 · 1974-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1974 KU 1974:10 Konstitutionsutottets betänkande med anledning av motionangående det kommunala partistödet. I motionen 1974:356 av herrStrindberg m. fl. (m) hemställs: "att antager följande Lag om ändring i lag om kommunalt partistöd: Härigenom förordnas som följer. Kommun får lämna ekonomiskt bidrag till varje sådant partisom tillhör politisk riksorganisation och som beslut om bidragavser är representerat i kommunens fullmäktige. Beslutet skall innehålla attbidrag utgår till varje sådant parti och att en fjärdedel av utgående anslagskall fördelas lika mellan partierna och återstoden fördelas mellan dessa iförhållande till deras antal platser i fullmäktige . Vad som sagts nu äger motsvarande tillämpning pålandstingskommun och landsting. Denna lag träder i kraft dagenefter den, då lagen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling." Under hänvisning till att detstatliga partistödet har en utformning som bl. a. innebär attgrundstöd utgår till varje i företrätt parti anser motionärerna atten motsvarande konstruktion bör införas också för kommunalt partistöd. Vidarebör endast parti som tillhör politisk riksorganisation få partistöd. Gällande ordning m. m. I lagen (1969:596) om kommunalt partistöd stadgasföljande: Kommun får lämna ekonomiskt bidragtill politiskt parti, som beslut om bidrag avser är representerati kommunens fullmäktige. Beslutet skall innehålla att bidrag utgår till varjesådant parti med samma belopp för varie plats som partiet hari fullmäktige. Vad som sagts nu äger motsvarande tillämpning pålandstingskommun och landsting. Om lagens bakgrund och tidigareändringsförslag skall här antecknas följande. Beslut om införande av ett statUgt partistöd fattades år1965. Det innebar att statsbidrag skulle utgå till politiskt parti som ärrepresenterat i och bedriver en fortlöpande opinionsbildandeverksamhet bland sina medlemmar och bland allmänheten. riksdag hemställde hos Kungl. Maj:t (KU 1968:33,rskr 345) om utredning av frågan om rätt för kommun att bevilja anslag tillpolitiskt parti för informationsverksamhet. Vid riksdag framlades propositionen 1969:126 medförslag till lag om kommunalt partistöd med den lydelse som återgetts ovan. 1anslutning till propositionen väcktes ett flertal motioner med olika yrkanden,bl. a. om en konstruktion med grundbidrag. I sitt utlåtande godtog utskottet (KU 1969:36) ihuvudsak.det framlagda förslaget. Beträffande fördelningen av partistödetanfördes, att starka skäl talade för att stödet borde utgå som ett för allapartier lika stort grundbidrag. Det uttalades att åtskilliga av partiernaskostnader för informationsverksamhet är oberoende av partiernas storlek. mening var en konstruktion med grundbidrag bättre än propositionensförslag ägnad att åstadkomma en aktiv informationsverksamhet och därmedvidareutveckling av den kommunala demokratin. Grundbidragen borde lämpligenutgöra en fjärdedel av det totala bidragsbeloppet. Utskottet hemställde ombifall till ett i enlighet med utskottets berörda ställningstaganden ändratlagförslag. 1 en reservation av tio ledamöter (s) yrkades helt bifalltill propositionen och avslag på de i ärendet väckta motionerna. 1motiveringen anfördes bl. a. följande: Då det gäller den närmareutformningen av regler om kommunalt partistöd är det angeläget att fasthålla utgångspunkten, att syftet är att öka medborgarnas möjligheter till information, inte att gagna partierna i och för sig. Det är också naturligt att inte utan starka skäl, som direkt anknyter till de kommunala förhållandena, göra avvikelser från vad som gäller i fråga om det statliga partistödet. Utskottet finner också att en fördelning av bidragen idirekt proportion till antalet mandat är bestämt att föredraga från den angivnautgångspunkten. De förslag om att en viss del av anslagen skall fördelas likamellan partierna som grundbelopp, vilka framförts i övriga motioner, börsålunda avvisas. Utskottet vill särskilt erinra om att det som skäl mot ensådan konstruktion av det statliga partistödet anfördes, att den skulle gynnapartisplittring. Denna synpunkt är giltig även i detta sammanhang. Vid riksdag yrkades i motionerna 1971:541 (fp)och 1971:549 (m) införande i lagen om kommunalt partistöd av regler omgrundbidrag. Utskottet framhöll i sitt betänkande (KU 1971:28) bl. a, att sammahuvudprinciper borde gälla för det kommunala partistödet som det statliga.Frågan om reglerna för det kommunala partistödet borde därför enligt utskottetupptas till övervägande gemensamt med fördelningsreglerna för det statligapartistödet. Med hänsyn härtill hemställde utskottet i anledning av motionernaom en översyn av lagen om kommunalt partistöd i enlighet med vad utskottetanfört. Sju ledamöter (3 c, 2 fp, 2 m) ansåg i en reservation, attriksdagen borde anhålla hos Kungl. Maj:t om förslag till 1972 års riksdag omändrade regler för kommunalt partistöd i syfte att införa grundbidrag. biföll utskottets hemställan (rskr 1971:96). Maj:tsbemyndigande den4juni 1971 tillkallades7P77 års partistödsutredning (Ju 1971:4) med uppdrag att göra en översyn avreglerna om statligt och kommunalt partistöd. Utredningen hade parlamentarisksammansättning med representation av samtliga fem i företräddapartier. framlade utredningen ett enhälligt betänkande (SOU1972:62) med förslag rörande offentligt stöd till de pohtiska partierna.Förslaget innehöll i huvudsak följande: Det statligapartistödet som i stort sett varit oförändrat sedan det infördes fr.o.m. år1966 - uppjusteras från . per riksdagsmandat och kalenderår till , vilket innebär en årlig uppräkning med . Som ettkomplement till nuvarande kanslistöd införs ett grundstöd å ,per kalenderår till varje riksdagsparti som uppnått minst fyra % av rösterna ihela landet vid senaste val. Härigenom ökar det statliga stödet till partiernamed . Kanslistödet i övrigt kvarstår oförändrat, dvs.utgår med ett årligt belopp av 3 500 respektive . per riksdagsmandatberoende på om vederbörande partigrupp är representerad eller inte iregeringen. Tillparti som ej blivit företrätt i utgår statligt partistöd med sä mängamandatbidrag (å .) som partiet fått tiondels procentenheter rösteröver av väljarkåren i hela landet vid senaste val (avtrappat partistöd). Parti somrepresenterats i enligt tolvprocentregeln och Som vid senaste valinte nått upp till fyra % av rösterna i hela landet erhåller statligt partistödenligt punkterna 1 och 3 ovan, dock högst sammanlagt 14 mandatbidrag. Ikanslistöd erhåller ett sådant parti dels bidrag per erövrade mandat iriksdagen, dels hka många fjortondelar av ett grundstöd som partiet har antalriksdagsmandat. För successivanpassning av den statliga bidragsgivningen till valutslagen föresläs utjämningi tiden av det statliga parti- och kanslistödet med följande konstruktion.Första året efter val beräknas partistöd utifrån en sjättedel gånger antaletmandat i senaste val plus fem sjättedelar gånger antalet mandat i näst senasteval. Andra året efter val beräknas partistöd utifrån hälften gånger antaletmandat i senaste val plus hälften gånger antalet mandat i näst senaste val.Sista året av valperioden slutligen beräknas partistöd utifrån fem sjättedelargånger antalet mandat i senaste val plus en sjättedel gånger antalet mandat inäst senaste val. Som mandat betraktas även mandatbidrag enligt 3 och 4. Omnyval ägt rum räknas som "senaste val" medeltalet av senasteordinarie val och därefter förekommande nyval och som "näst senastevaJ" medeltalet av näst senaste ordinarie val och därefter förekommandenyval. Om ett riksdagsparti, med minst fyra % av väljarna bakomsig, vid ordinarie va) eller nyval inte får tillräckligt antai röster i helalandet för att passera sistnämnda gräns, garanteras partiet grundstöd lägst med75 % (dvs. första året efter valet, (dvs. )andra året efter valet och (dvs. tredje året efter valet(avtrappat grundstöd). 1 konsekvensmed ställningstagandena rörande det statliga partistödet blir det primär- ochlandstingskommunala partistödets konstruktion oförändrad. De statligabidragen erlägges med hela sina belopp efterbeslut av partibidragsnämnden. a. av administrativa skäl utbetalasbidragen direkt till partiernas riksorganisationer, om inte vederbörande partisärskilt beslutar att kanslistödet (inkl. grundstödet) skaU utgå tillriksdagsgruppen. Motsvarande utbetalningsregler bör tillämpas i fråga om detkommunala partistödet. Nyval ocheventuell regeringsombildning påverkar det statliga parti-och kanslistödet(inkl. grundstödet) först fr. o. m. året efter förändringen. Parti, som saknatriksdagsrepresentation eller endast varit företrätt i med enstakamandat men som genom nyvalet blir representerat i på grundval avminst fyra % av rösterna i hela landet, får dock grundstöd motsvarande den delav året som återstår från det att den nyvalda haft sitt förstasammanträde, dock högst . Särskildatillämpningsregler vars innehåll framgår av kapitel 6, avsnitt 6.8 och 6.9 föreslås vid valsamverkan mellan flera partier, vid sammanslagningar ochuppdelningar av partier samt för det fall att någon vald representant för ettparti lämnar detta under löpande valperiod. De nyareg\err\a. träder i kraft Aer\ . Detta innebär bl. a. att ett halvtgrundstöd och hälften av den föreslagna höjningen av det statliga partistödetskall utgå till riksdagspartierna . Reglerna ornutjämning i tiden av grundstödet och det statliga partistödet föreslås dockträda i kraft först fr. o. m. De nya reglernaskall gälla inte blott under nu löpande valperiod utan även under valperioden1974-1976, oberoende av utgången val. Det statligapartistödet som infördes att gälla fr. o. m. 1966 har i praktiken varitoförändrat . Utredningen uttalar önskemålet att en omprövning avutgående belopp inom det statliga parti- och kanslistödet sker med kortareintervaller, varvid relationerna mellan beloppen förutsattes oförändrade. Frågan om pressensbetydelse för den politiska opinionsbildningen har i enlighet med direktivendiskuterats inom utredningen. Sedan proposition beträffande presstöd lagts ochbehandlats av liksom ny pressutredning aviserats har utredningenförutsatt att pressfrågan löses i dessa sammanhang. Utredningens förslag innebar ensammanlagd ökning av den statliga bidragsgivningen till partierna med 12,75miljoner kr. Stödet från staten skulle därmed uppgå till ettåriigt belopp av ca . Tillsammans med det kommunala partistödetpå . skulle den totala bidragsgivningen till partierna frånstaten och kommunerna ligga i storleksordningen . per kalenderår,vartill kommer stödet till de politiska samt bidragen till valsedelskostnaderna. På grundval av utredningens förslag framlades genompropositionen 1972:126 ett förslag till lag om statligt stöd till politiskapartier. Propositionen tillstyrktes enhäUigt av (KU1972:55) och bifölls av (rskr 1972:295). Här skall också antecknas att det vid riksdag väcktes flera motioner - 1972:169 (fp),1972:390 (m) och 1972:797 (fp, c, m) - som avsåg både det statliga och detkommunala partistödet. 1 fråga om det kommunala partistödet begärdes i samtligamotioner bl. a. övergång till ett system med grundbidrag. I sitt enhälligabetänkande över motionerna m.m. (KU 1972:27) återgav utskottet enpresskommuniké från presstödsutredningen med huvudprinciperna i utredningensförslag. Utskottet antecknade att de angivna principerna i det väsentligatillgodosåg motionärernas synpunkter. 1 avvaktan på behandlingen av den väntadepropositionen på grundval av utredningens förslag borde motionerna enligtutskottet inte föranleda någon åtgärd. förklarade ienlighet med utskottets hemställan motionerna besvarade med vad utskottetanfört. Enligt gällande lag (1969:596) omkommunalt partistöd får kommun och landstingskommun lämna ekonomiskt bidragtill politiskt parti som är representerat i kommunens fullmäktige resp. ilandstinget. Bidrag skall utgå i förhållande till antalet platser partiet har irepresentationen. I motionen begärs nu en ändrad konstruktion av det kommunalapartistödet. Bidrag skall enligt motionen kunna utgå endast till politisktparti som tillhör politisk riksorganisation. Vidare skall en fjärdedel avutgående anslag fördelas lika mellan partierna och återstoden i förhållandetill antalet platser som partiet har i representationen. partistödsutredning (Ju 1971:4) enades de representerade partierna 1972 om utformningen av samhällets stöd tillde politiska partierna. Överenskommelsen, som avsåg tiden fr. o. m. den 1 juli1972 till och med utgången av valperioden 19741976, innebar bl. a. betydandeökningar av den statliga bidragsgivningen till partierna. Vid sidan av detegentliga partistödet infördes ett särskilt statligt kanslistöd, som tillstörre delen skulle utgå i form av grundstöd med . perkalenderår till varje riksdagsparti som uppnått av rösternai hela landet vid senaste val. I överenskommelsen ingick att det primär- ochlandstingskommunala partistödets konstruktion skulle vara oförändrad. Förslag ienlighet med överenskommelsen framlades i proposition till höstriksdagen 1972och godtogs då enhälligt. Med hänsyn till beslut om partistödets utformningoch beslutets bakgrund avstyrker utskottet den i motionen föreslagna ändradekonstruktionen för det kommunala partistödet. attriksdagen avslår motionen 1974:356. Närvarande: herrar i (s), (),(), herrar i * (m). (), iStockholm* (s), (). Fiskesjö (c), i (s), iNässjö (m), i (s), Jonnergård (c), i (s),* (c) och (vpk). * Ej närvarande vid justeringen.