bet · FX01FöU24 · 1974-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsbetänkande nr 1974 FöU 1974:24 betänkande med anledning av förslag ipropositionen 1974:50 till lag om beredskapsstyrka och lag om beteckningenförsvarsmakten. I propositionen 1974:50 har Kungl. Maj:t(försvarsdepartementet) bl. a. lämnat förslag till följdlagsliftning medanledning av den nya regeringsformen. Förslag till lag om handläggningen avvissa regeringsärenden har hänvisats till , I dettabetänkande behandlas förslag till lag om beredskapssiyrka (prop, s. 2 och33-34) och till lag om beteckningen försvarsmakten (prop. s. 3 och 34). Lagförslagen har följandelydelse: Härigenom förordnas som följer. 1 >; Regeringenäger efter framställning av generalsekreterare ställamilitär beredskapsstyrka till förfogande för atl dellaga ifredsbevarande verksamhet. Regeringen äger vidare besluta att beredskapsslyrkanskall biträda vid hjälpverksamhet utomlands i samband med naturkatastrof ellerliknande händelse. 2S Beredskapsstyrka som avses i I ! ; utgör del av försvarsmakten. Beredskapsstyrkanfår omfatta högst två bataljoner saml specialenheter om tillsammans högst enbataljons styrka. 3 sj Beredskapsslyrkan skall bestå av anställd personal. Dennalag träder i kraft . 1 Riksäaiien 1974. Lag om beteckningen försvarsmakten Härigenomförordnas som följer. lag eller annan författning eller särskilt beslut föreskriyes om krigsmaktenskall i stället avse försvarsmakten. Dennalag träder i kraft . Enligt den s. k. målsättningen för lotalförsvaret,senast fastställd av (prop. 1972:75, FöU 1972:17,rskr1972:231),skall totalförsvaret vara så utformat att resurser kan avdelas försvenskt deltagande i verksamhet i syfte att upprätthållaeller återställa internationell fred och säkerhet. 1964års riksdag (prop. 1964:81, SU 1964:65, rskr 1964:177) godkände riktlinjer föruppsättande och användande av en svensk beredskapsstyrka för FN-tjänst. Enligtdessa skulle en svensk beredskapsstyrka organiseras för all, lillsanimans medberedskapsslyrkor från andra länder, kunna täcka förslahandsbehovet för eninsats av FN var som helst i världen i syfte all upprätthålla lugn och ordning.Styrkan avsågs också kunna biträda vid hjälpverksamhet i samband mednaturkatastrofer, olyckor e. d. Vidare angavs all styrkan borde omfattasammanlagt ca 1 600 man och organiseras i två bataljoner och enteknikerkontingent. Styrkan skulle rekryteras helt på frivillig grund. Medstöd av beslut har utfärdats kungörelsen (1967:18) om svenskberedskapsstyrka för FN-tjänst (FN-kungörelsen). I denna föreskrivs bl. a, altsvensk beredskapsstyrka efter särskilt beslut av Kungl, Maj:t skall ställastill FN:s förfogande för att delta i fredsbevarande operation (1 !j). I 1 Sanges också all beredskapsslyrkan kan biträda vid hjälpverksamhet utomlands isamband med naturkatastrof eller liknande händelse. FN-kungörelsen innehållervidare bestämmelser om att beredskapsstyrkan skall beslå av anställd personal,att den enligt bestämmande av Kungl, Maj;t skall organiseras på högst trekontingenter, nämligen två bataljoner och en teknikerkontingent (2 S)samt atl denutgör en avdelning av krigsmakten (3 i). 1 FN-kungörelsen finns ocksåbestämmelserom anställning, utbildning, tjänstgöring m.m. Medelför de åriiga utgifterna inom för att rekrytera, utbilda och organiseraden svenska beredskapsstyrkan anvisas i riksstaten under förslagsanslagetBeredskapsstyrka för FN-tjänst. Utgifterna för svenska FN-styrkors verksamhetutom bestrids från reservationsanslaget Kostnader för svenskaFN-styrkor m. m,, som förs upp på tilläggsstat. riksdag har slutligt antagit förslag tillbl. a. ny regeringsform (RF). Enligt övergångsbestämmelserna skall reglerna iden nya RF i allmänhet börja tillämpas vid ingången av året undervilket slutligt har antagit den nya RF, dvs. Dennya RF upptar i 10 kap. 9 J; en bestämmelse som säger att, om det inte är frågaom att möta väpnat angrepp mot rjket, svensk väpnad styrka för sättas in istrid eller sändas till annat land endast om medger det eller det ärmedgivet i lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldighetatt vidta åtgärden följer av internationell överenskommelse eller förpliktelsesom har godkänts av . Enföljd av den nu återgivna bestämmelsen blir att föreskrifter om användningenav militär personal i FN-tjänst e. d. i fortsäUningen måste finnas i lag Orrprop. 1973:90 s. 375). Det förslag till lag om beredskapsstyrka som harutarbetats inom försvarsdetjartementet innehåller de föreskrifter som sålundaenligt den nya RF måste finnas i lag. Utskottet tillstyrker att de grundläggandebestämmelserna om beredskap att sända militär styrka till annat land -för fredsbevarande operation i FN:s tjänst eller för hjälpverksamhet - gesformen av lag. Utskottet har inte heller något att erinra mot vaddepartementschefen har anfört om den föreslagna lagens innebörd. Beträffandelagens utformning anser utskottet mot bakgrund av riksdagsbeslut attdet inledningsvis bör anges att en beredskapsstyrka skall finnas organiserad.När det gäller beredskapsstyrkans personal -som anställs för utbildning,beredskap och ev. tjänstgöring - bör det klarare än enligt förslaget ipropositionen framgå att det är fråga om en särskild anställning förberedskapsstyrkans behov. Flertalet anställda är i vanliga fall knutna lillförsvarsmakten enbart genom värnplikten. Lagen bör enligt utskottets mening gesföljande lydelse: Lagom beredskapsstyrka för FN-tjänst Härigenomförordnas som följer. 1 S Inom försvarsmakten skall en militär styrka finnas organiserad somberedskapsstyrka. 2 S Regeringen äger efter framställning av generalsekreterareställa beredskapsstyrkan till förfogande för att deltaga ifredsbevarande verksamhet. Regeringen äger vidare besluta att beredskapsslyrkanskall biträda vid hjälpverksamhet utomlands i samband med naturkatastrof ellerliknande händelse. 3 S Beredskapsstyrkan för omfatta högst två bataljoner samtspecialenheter om tillsammans högst en bataljons styrka. 4i; Beredskapsstyrkan skall bestå av för ändamålet anställd personal. Dennalag träder i kraft '. I den nya RF ersätts beteckningen"krigsmakten" av "försvarsmakten". Ordet krigsmaktenförekommer i ett stort antal lagar och andra författningar. Det har inteansetts möjligt att i ett sammanhang byta ut ordet krigsmakten mot försvarsmaktenutan detta för ske successivt. Det är därför nödvändigt all genom ett generelltstadgande anpassa terminologin i dé äldre författningarna lill den nyabenämningen. Ordetkrigsmakten torde haanvänts med nuvarande betydelse . Utskotteterinrar om att man i budgetsammanhang m. m. ofta använder uttrycket "detmilitära försvaret" synonymt med beteckningen "krigsmakten".Försvarsutskottet vid riksdag (FöU 1972:18) berörde frågan om nybenämning vid behandling av motionsförslag i ämnet. Medhänvisning lill det anförda hemställer utskottet att medanledning av propositionen 1974:50 1. antar förslag till lag om beredskapsstyrka förFN-tjänst med den lydelse som utskottet har förordat, 2, antar det vid propositionen fogade förslagettill lag om be teckningen försvarsmakten, Närvarande:herrar i Gäddvik (m), i (s), (c), i (s), i (c), Gustavssoni (s), i (fp), (), herrarBrännström (s), (), i (s). i (c), Johanssoni (c). () och (). GOTAB74 7649 S 1974