bet · FX01UU3 · 1974-12-31 00:00:00 — Den mycket kraftiga energikonsumtionen i i-länderna innebär ettorättvist utnyttjande av världens gemensamma resurser i detta avseende. Det ärockså viktigt att ansvaret att hejda överbefolkningen inte uteslutandebetraktas som en angelägenhet för de fattiga länderna. Dessa exempel visar att vi behöver en helhetssyn på vårarelationer tUl . Det bör ankomma pä den biståndspolitiska utredningenatt närmare precisera denna u-landspolitik. dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 4 börjar med "I motionen" och på s. 5 slutarmed"FN.s utvecklingsstrategi" bort utgå, dels att utskottets hemställanunder punkterna 2 och 3 bort ha följande lydelse: 2. att riksdagenmed bifaU tiU motionen 1974:657 dels uttalar att det statliga anslaget tillu-länderna /75 i enlighet med tidigare gjorda utfästelser skallha en omfattning motsvarande en procent av bruttonationalprodukten, dels hosKungl. Maj:t begär att förslag om erforderliga tUläggsanslag för att nå dettamål framläggs för , 3. att riksdagenhos Kungl. Maj:t ger tUl känna vad i motionen anförs om framtidaplaneringsramar och en samordnad u-landspolitik. 2. vid punkten 3 (Svenska insatser i enskilda mottagarländer)av och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 10 börjar med "Innebörden av" och på s. 11 slutarmed "anses besvarad" bort ha följande lydelse: I motionen .1974:657, punkten 7, har föreslagits att SriLänka (), och i fortsättningen skaU ingå blandprogramländerna för svenskt bistånd. Motionärerna förordar också att biståndettUl dessa länder väsentligt vidgas. Utskottet, som finner att starka skäl föreligger för ensnabb utbyggnad av det svenska biståndet tiU Sri Länka (), ochSwazUand, viU instämma i motionens förslag och förorda att dessa tre länder ifortsättningen kommer att ingå i kretsen av programländer för svenskt bistånd. dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 13 börjar med "Frågan om" och på s. 14 slutar med"i denna del" bort ha följande lydelse: I motionen 1974:655 föreslås att ett belopp av 70 milj.kr. utgår tUl och i motionen 1974:657, punkten 8, föreslås attplaneringsramen för för nästa budgetår höjs tiU 60 milj. kr., förvilket ändamål tUläggsanslag skall utgå. I likhet med motionärerna anser utskottet att starka skälfinns för att kraftigt höja biståndet tUl . Trots att kopparpriset varithögt har avspärrningen av gränsen tUl betyttmycket stora uppoffringar för . En vädjan har också utgått från FN:sgeneralsekreterare tUl medlemsstatema i FN att bistå i denna situation.Mot denna bakgrund vill utskottet i likhet med motionen 1974:655 förorda attplaneringsramen för för nästa budgetår höjs tUl 70 milj. kr. Syftet medmotionen 1 974:657, punkten 8, är därmed tUlgodosett. I motionen 1974:657, punkten 8, föreslås en höjning avplaneringsramen för biståndet tUl för nästa budgetär tUl 100 mUj.kr., för vUket ändamål tilläggsanslag skall utgå. möter mycketstora problem. På grund av torka och översvämningar råder brist på spannmål.Samtidigt har det utländska biståndet kraftigt minskat, bl. a. beroende pä atten av de tidigare stora biståndsgivarna, , nu själv har mycket storasvårigheter. Mot denna bakgrund förordar utskottet att planeringsramen förBangladesh för nästa budgetär höjs tiU 100 mUj. Utskottet förutsätter attregeringen framlägger förslag om ytterligare ökning av de svenska insatserna omsituationen i motiverar detta. Syftet med motionen 1974:657, punkten8, är därmed tillgodosett. dels att utskottets hemställanunder punkterna 5 och 6 bort ha följande lydelse: 5. att riksdagenmed bifaU tUl motionen 1974:657, i vad avser bistånd tUl Sri Länka, ochSwaziland, hos Kungl. Maj:t begär att Sri Länka, och ifortsättningen skaU ingå bland programländerna för svenskt bistånd, 6. att ianledning av motionen 1974:657, i vad avser bistånd tUl och ,och med bifaU tUl motionen 1974:655 som sin mening ger Kungl. Maj:t tUl kännavad utskottet anfört. 3. vid punkten 3 (Svenska insatser i enskUdamottagarländer) av herrar och () som anser att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Frågan om" och på s. 13 slutar med "ifråga" bort ha följande lydelse: I motionen 278 påyrkas en höjning av det bilateralabiståndet tiU från föreslagna 40 mUj. tUl 50 mUj. Det stora behovet av bistånd till är väl känt.Fattigdomen är skrämmande; medelinkomsten per capita är den lägsta i världen.Även tUl följd av tradition och tidigare insatser har aU anledning attkraftigt medverka tUl bistånd åt detta land och folk. De pågående inrestörningarna har snarare ökat än minskat hjälpbehovet. Skulle ett förvärratläge i detta avseende inträda, finns möjlighet att på sätt som skett i andrafall ompröva det svenska biståndets inriktning. Pä grund härav vill utskottetförorda att med bifall till motionen 278, såvitt nu är i fråga,beslutar att medelsbehovet för bistånd tUl inom ramen för begärdaanslag beräknas tiU 50 milj. kr. 4. vid punkten 3 (Svenska insatser i enskUdamottagarländer) av herrar och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 17 börjar med "Av propositionen" och pä s. 18slutar med "här anförts" bort ha följande lydelse: Vid val av mottagarland bör, som framhålls imotionen 278, hjälpbehovet och möjligheterna att uppnå god utvecklingseffektvara avgörande och icke politiska bedömningar. Det väsentligaste måste vara att biståndet i varie enskUtland utformas på ett utvecklingsbefrämjande sätt, så att det kommer den fattigabefolkningen tUl godo. En politisering av det svenska biståndet, som låterinhemska politiska värderingar påverka valet av mottagarländer, kan ickeaccepteras. En sådan utveckling äventyrar inte bara en nödvändig kontinuitet iutvecklingssamarbetet utan även en bred uppslutning bakom den svenskau-hjälpen. FN förordar i sin strategi att i-länderna vidtar särskUdaåtgärder tUl förmån för de fattigaste u-ländema. Hjälpbehovet har tidigarevarit ett ledmotiv i svenskt biståndsarbete och bör återigen sä vara. denna uppfattning anser utskottet att är mindre välägnat som mottagarland för större svenska insatser av länderkoncentrerad natur.Med bifaU tUl motionen 278, såvitt nu är i fråga, förordar utskottet attriksdagen uttalar att anslaget tUl överförs tiU verkligt behövandeländer samt tUl u-landsforskning och tUl de frivUliga organisationernashjälpinsatser. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. att med bifaU tUlmotionen 1974:278, såvitt nu är i fråga, ger Kungl. Maj:t tUl känna vadutskottet anfört beträffande biståndet tUl . 5. vid punkten 5 (Forskning) av herrar ochTuresson (m) som anser att utskottets yttrande frän och med den mening som pä s. 26 börjar med "Den biståndspolitiska" bort ha följande lydelse: Utskottet viU understryka att målinriktad forskning kringutvecklingsfrågornas natur och biståndets mål och vägar är en av deväsentligaste förutsättningarna för att utvecklingssamarbetet skall lyckas.Utskottet anser liksom u-landsforskningsutredningen att en rimlig minsta ramför svensk utveckltngsforskning bör vara av det totala biståndsanslaget. Idenna summa bör inte ingå kostnader för olika former av forskning anknuten tUlbiståndsprojekt som beräknas ingå i det bUaterala utvecklingssamarbetet.Utskottet instämmer vidare i utredningens förslag beträffande de kriterier sombör uppfyUas av projekt eller andra insatser inom ramen för ett utvidgat stödtUl svensk utvecklingsforskning. Väsentligt för det fortsatta utvecklingssamarbetet ärockså utbUdning om utvecklingsproblemen. De förslag tiU organisation av utvecklingsforskningensom utredningen framlägger är enligt utskottets mening på denna punkt inte helttUlfredsstäUande. U-landsutbUdningen på högskolenivå bör byggas ut, och ennära anknytning till den vidgade u-landsforsk-ningen är att eftersträva. På siktbör ett internationellt universitet för u-landsforskning och u-landsutbUdning ivärt land övervägas. Med hänsyn tUl angelägenheten av attutvecklingsforskningen snabbt byggs ut bör förslag om en särskild nämnd förutvecklingsforskning, i enlighet med utredningens förslag, föreläggasriksdagen. Utskottet anser vidare att 25 mUj. bör avsättas tillett särskUt anslag för utvecklingsforskning. Vad utskottet nu anfört i anledning av motionen 278 omberäkningen av medel för utvecklingsforskning bör ges Kungl. Maj:t till känna. 6. vid punkten 6 (U-landsinvesteringar, u-ländernasindustrialisering, kapitalbUdning i m. av (), herrar (). () och () som anser dels att den del av utskottets yttrandesom på s. 29 börjar med "Frågan om utformningen" och på s. 30 slutarmed "i fråga" bort ha följande lydelse: För attbryta sig loss ur rollen som främst rävaruproducenter måste skapa ett mer differentierat näringsliv. Därförsatsar också på att utveckla sin industri alltifrån hantverkoch småindustri tUl större industriella företag. Genom att stödja en industrialisering,som sker jämsides med landsbygdens och jordbrukets utveckling, kan Sveigefrämja ekonomiska frigörelse och bidra till att göra dem mindreberoende av ekonomiska bindningar av kolonial karaktär. För är det ett utomordentligt stort problem attskapa produktiv sysselsättning åt en alltför snabbt växande befolkning. Enproduktionshöjning krävs för att skapa de resurser som är nödvändiga vidansträngningarna att öka levnadsstandarden i vidaste mening. Härför behövs intebara kapital utan också överförande av kunnande pä det tekniska, bidustrieUaoch kommersieUa området. har tidigare uttalat att insatser till förmånför industrialisering bör ges en ökad vikt inombiståndsverksamheten. har i sitt betänkande lämnatflera förslag, som går i denna riktning. Utskottet förutsätter att Kungl. Maj:tlåter utredningens förslag om utvidgning av investeringsgarantisystemet bildaunderlag för förslag, som kan behandlas vid årets riksdag. Systemet bör därvidutvidgas tUl att omfatta i princip aUa u-läder, dock med bibehållen prövning avutvecklingseffekterna i varje särskUt fall. Mot denna bakgrund avstyrks motionen 61 och tiUstyrksmotionerna 278 och 657, såvitt nu är i fråga. I motionerna 278 och 657 föreslås upprättande av ettutvecklingsbolag. Utskottet finner att ett utvecklingsbolag kan få storbetydelse. Det skuUe kunna stäUa medel och vid behov expertis - tUlförfogande för förinvesteringsstudier. Det skuUe kunna förmedla krediter förinvesteringar. Det skuUe genom tUlskott av riskkapital kunna medverka idirekta investeringar i , tUlsammans med svenska företag ochu-landsföre-tag i form av joint . I vissa faU skulle det kunna träda inmed ett övergripande ansvar, inte minst för att medverka tiU att inriktning ochfinansiella villkor i projekten utformas på för u-landet lämpligaste sätt.Värdefulla synpunkter på bUdandet av ett dylikt bolag har redovisats i en bUagatUl industribiståndsutredningens betänkande. Utskottet fömtsätter att regeringen i enlighet med vad somföresläs i motionerna 278 och 657 lägger fram förslag till inrättande av ettutvecklingsbolag efter beredning inom berörda departement och myndigheter. Idetta sammanhang bör också prövas, i enlighet med vad som anförs i motionen1974:657, möjligheten av att åstadkomma en ökad satsning påförinvesteringsundersökningar i med svenskt näringslivs medverkan. dels att utskottets hemställan under 2 och 3 bort haföljande lydelse: 2. att riksdagenmed bifaU tUl motionerna 1974:278 och 657, i berörda delar, hos Kungl. Maj:tbegär förslag till årets riksdag om ett vidgat system förinvesteringsgarantier, 3. att riksdagenmed bifall till motionen 1974:278, i vad avser frågan om utvecklingsbolag, och motionen 1974:657, i vadavser frågorna om utvecklingsbolag och förinvesteringsundersökningar, som sinmening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört. 7. vid punkten 7 (Handelsutbyte med ,exportinkomster) av och () somanser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 33 börjar med "har" och på s. 34 slutarmed "är tillgodosett" bort ha följande lydelse: 1 motionen 1974:657 påpekas att försök attvidga sin export tUl i-länderna motverkas av tullar, icke-tariffärahandelshinder och bristande marknadsföringsresurser. Motionärerna hävdar atti-ländernas vUja att stödja import av både råvaror och färdigvaror frånu-länderna utan att begära motsvarande insatser vid import av varorfrån i-länderna blir avgörande för möjligheterna att minska klyftan mellanu-länder och i-länder. De problem som skuUe kunna uppstå i vissa branscher inomi-länderna vid en sådan politik bör vara tämligen lätta att lösa, vUket intekan sägas om de väldiga svårigheter möter, stäUda inför behovet attskapa sysselsättning åt stora grupper av arbetslösa eUer undersysselsattamänniskor och möta kraven på sysselsättning hos de nya grupper som varjeär tillförs arbetskraften. Motionärerna framhåUer att vid UNCTAD-förhandlingarna1964, 1968 och 1972 har krav pä förändrade handelsvUlkor mötts meden avvisande eller tveksam håUning från i-ländernas sida eller, i vissa fall,med tUl intet förpliktande rekommendarioner. De praktiska resultaten har varitmycket obetydliga. Först har vissa i-länder, enskilt ellertillsammans med andra, upprättat system med tullpreferenser för färdigvarorfrän . Betydelsen skaO emellertid inte överdrivas, då systemet liderav mänga brister. Utskottet instämmer i dessa synpunkter och konstaterar attdet är av grundläggande betydelse att får en sådan mångsidighet isin produktion att de kan exportera mer bearbetade varor och inte enbart blirberoende av några få produkter. 1-länderna bör i enlighet med vad som anförs imotionen 1974:657 medverka tUl att göra exportmkomster säkraregenom att stödja tillkomsten av råvaruavtal och buffertlager. I likhet medmotionärerna finner utskottet det angeläget att de svenska insatserna för attstödja exportfrämjande verksamhet ytterligare byggs ut genom såvälökade bUaterala som multUaterala insatser. Därvid bör speciellt behovet ävenutvidgad utbildningsverksamhet på detta område och av ytterligare satsningarpå marknadsundersökningar för specieUa produkter uppmärksammas. 1 motionen 1974:657 erinras om att det svenskatullpreferenssystemet innebär att industrivaror utom vissa textUvaror, skor ochlädervaror är tullfria. 1 händelse av särskUda påfrestningar vid viss importkan särskUda kvantitativa begränsningar införas, vilket utnyttjades senastunder 1973 i samband med import av skjortor frän . Motionärernaförordar att man bör ytterligare vidga det tuUfria vamområdet och att enbetydligt mer restriktiv praxis än hittUls bör iakttas när det gäller attinföra kvantitativa begränsningar gentemot . Utskottet finner det angeläget att regeringen vidtaråtgärder i syfte att ytterligare liberalisera importen frän . Därvidbör en omprövning ske av tullpreferenssystemet i syfte att utvidga det tuUfriavaruområdet och att iaktta en mer restriktiv praxis när det gäller att införakvantitativa begränsningar gentemot . dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. att med bifaU tUlmotionen 1974:657, i vad avser frågan om världshandeln och u-ländemas export,som sin mening ger Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet anfört. 8. vid punkten 7 (Handelsutbyte med ,exportinkomster m. m) av herrar och () somanser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 35 som börjar med "Med anledning" och slutar med "avstyrksmotionen" bort ha följande lydelse: Ett sätt att motverka den intemationellabiständsbindningens nackdelar såväl för som för svenska företag -liksom för vår betalningsbalans - vore en förbättring av företagens möjligheteratt hävda sig i kreditkonkurrensen med utländska företag vid anbudsgivning tUlu-ländema. Under hittUlsvarande förhåUanden har skillnaden i kreditmöjligheterofta betytt att svenska företag gått miste om beställningar, även om de lämnatden i fråga om pris, kvalitet, leveranstid etc. förmånligaste offerten. Dettasammanhänger med att u-landets valutasituation ofta är så dålig att deerbjudna betalningsvUlkoren blir helt avgörande. En möjlighet att lösa detta problem kan ligga i att bUdaen särskUd kreditkonkurrensfond. Med en sådan fond skulle med utländskaföretags anbud jämförbara kreditvUlkor kunna lämnas från svensk sida, vilketgivetvis förbättrar de enskUda företagens konkurrenssituation. Fonden skulleockså innebära stora fördelar för u-ländema. Den skulle minska deras beroendeav bundna biståndskrediter och därigenom motverka den snedvridning avmarknadssituationen som biståndsbindningen leder tUl. Med instämmande i de synpunkter som framförts imotionen 278 förordar utskottet att frågan om kreditkonkurrensen utreds och attdärvid inrättande av en särskUd kreditkonkurrensfond övervägs. dels att utskottets hemstäUan under 2 bort ha följandelydelse: 2. att ger Kungl. Maj:ttiU känna vad som anförts i motionen 1974:278 om utredning av kreditkonkurrensoch inrättande av en särskUd kreditkonkurrensfond. 9. vid punkten 9 (Uländernas skuldbörda, biständsviUkor m.m.) av fm Nettelbrandt och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 43 som börjar med "Utskottet finner" och slutar med"i fråga" bort ha följande lydelse: Som konstateras i motion 1974:657 har u-ländernasskuldsituation ytterligare förvärrats. Biståndsflödet stagnerar och kapitalöverföringarnasker på mer ofördelaktiga vUlkor, vUket leder tUl ökad skuldsättning. Sverigemåste därför fortsätta att verka för en allmän uppmjukning av detinternationella utvecklingsbiståndet. Utskottet erinrar om att föregående års riksdag begärde förslagfrän Kungl. Maj:t rörande förbättringar av vUlkoren i det svenska kreditbiståndet.De förslag tUl uppmjukningar av kreditbiståndet som framförs i motion 1974:657synes sålunda vara helt i linje med intentionerna bakom detta beslut. Utskottetförutsätter därför att kreditema i fortsättningen som regel görs räntefria ochatt de skuldbelopp och räntebelopp, som förfaUer tUl betalning /75,avskrivs. Ett sådant förfaringssätt hindrar icke attmedverka i intemationella skuldkonsolideringsaktioner för att påverka andrabiståndsgivare tiU att förbättra sina biständsvUlkor. Avsaknaden av eninternationell skuldkonsolideringsaktion får emeUertid inte stå i vägen för enavskrivning av förfaUande skuldbelopp och räntor, som mot bakgrunden avmottagarlandets ekonomiska situation synes motiverad. Det synes därför interimligt att en lindring av vUlkoren för finansieUt bistånd som regel först skeri ett akut krisläge, dvs. i samband med intemationeUaskuldkonsolideringsaktioner. Vad utskottet sålunda anfört ianledning av motionen 1974:657, såvitt nu är i fråga, torde ges Kungl. dels att utskottets hemstäUan under 2 bort ha följandelydelse: 2. att med bifaU tillmotionen 1974:657 som sin mening ger Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottetanfört om ytterligare uppmjukning av biständsviUkoren. 10. vid punkten 11 (Katastrofbistånd) av fruNettelbrandt och () som anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 49 börjar med "Innebörden av" och pä s. 50 slutarmed "tillgodosett" bort ha följande lydelse: I motion 1974:657 hävdas att det är realistiskt attfömtsätta ett ökande behov av svenska katastrofhjälpinsatser. Motionärernaförutsätter att ytteriigare humanitär hjälp och katastrofhjälp kommer attlämnas ur katastrof reserven för att lindra nöden i och att avsevärdainsatser, som grundar sig pä samtliga parters behov, kommer att finansierasgenom detta anslag. Enligt motionen motiveras ännu mer massiva omedelbarakatastrofhjälpinsatser av den rådande hungersituationen såväl i Sahel-områdetsom i och i . man speciellt på behoven av fortsattakatastrofhjälpinsatser i och . Utskottet instämmer i dessa synpunkter och förutsätter attregeringen utformar katastrofhjälpen i enlighet därmed. I motion 1974:657 pekas också på behovet av en förbättradinternationell planering och samverkan vid katastrofsituationer. Motionäremahänvisar tUl att SIDA i sina petita föreslagit att radikala åtgärder vidtas föratt åstadkomma en samordning på internationell nivå och finner det ytterstangeläget att skyndsamt medverkar tUl att de föreslagna såvälinternationella som svenska samordningsåtgärderna kommer tiU stånd. Utskottet instämmer i dessa synpunkter och förutsätter attregeringen skyndsamt kommer att vidta åtgärder i detta syfte. dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med bifall tillmotionen 1974:657, i vad avser katastrofbistånd, som sin mening ger Kungl.Maj:t tiU känna vad utskottet anfört. 11. vid punkten 11 (Katastrofbistånd) av herrar Herneliusoch () som anser att utskottets yttrande t. o. m. det stycke som på s. 49 slutar med "denna bakgrund" bort ha följande lydelse: Svältkatastrofen i och i det torkdrabbadeSahel-området i medför fortsatta behov av omfattande humanitärahjälpinsatser, vUka bör följas av ett mera långsiktigt bistånd i syfte att återskapa försörjningsmöjligheter för befolkningen. Värt land bör i enlighet medsina länga traditioner av humanitärt hjälparbete även vara berettatt göra omfattande insatser i dessa områden. I enlighet med vad som framhållsi motionen 278 bör minst 30 milj. kr. av katastrofreserven sålunda beräknas föratt lindra svältkatastrofen i nämnda områden. 12. vid punkten 18 (Bilateralt utvecklingssamarbete) avherrar och () som - vid bifall tUl reservationen 3 anser dels att utskottets yttrande bortinnehåUa en mening av följande lydelse: Utskottet har tUlstyrkt motionen 278 i vad avser beräkningav medel för bistånd tUl . dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. att med bifall tillmotionen 1974:278, såvitt nu är i fråga, uttalar att inom ramen för bevUjadeanslag ett belopp om 50 mUj. skall utgå tUl under budgetåret1974/75. 13. vid punkten 18 (Bilateralt utvecklingssamarbete) avherrar och () som vid bifall till reservationen 11 - anser dels att utskottets yttrande bortinnehålla en mening av följande lydelse: Utskottet har tUlstyrkt motionen278, i vad avser beräkning av medel för katastrofbistånd. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. att med bifall tUlmotionen 1974:278, såvitt nu är i fråga, uttalar att ett belopp av minst 30 mUj. bör inom ramen för katastrofreserven beräknas för att lindra svältkata strofen i och övriga torkdrabbade områden i . 14. vid punkten 18 (Bilateralt utvecklingssamarbete) avherrar och () som - vid bifall tUl reservationen 5 anser dels att utskottets yttrande bortinnehålla en mening av följande lydelse: Utskottet har tillstyrkt motionen 278 i vad avserberäkningen av medel för utvecklingsforskning. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. att i anledning avmotionen 1974:278 uttalar att ett belopp av 25 mUj. bör inom ramen för anslagna medel särskilt beräknas för utvecklingsforskning. 15. vid punkten 18 (Bilateralt utvecklingssamarbete) avfru och () som vid bifall tiU reservationen 2 - anser dels att utskottets yttrande bortinnehålla en mening av följande lydelse; Utskottethar tUlstyrkt motionen 1 974:655. dels att utskottets hemställanunder punkterna 8 och 9 bort ha följande lydelse: 8. att riksdagenmed bifall till motionen 1974:65 5 ger Kungl. . Maj:t till känna vad utskottetanfört om bistånd till , 9. att riksdagenmed bifaU till propositionen 1974:1 och med avslag pä motionerna 1974:399,såvitt nu är i fråga, samt 658, 1272, 1273, 1274 och 1279, såvitt nu är ifråga, tUl Bilateralt utvecklingssamarbete för /75 pådriftbudgeten under tredje huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . vid punkten 3 (Svenska insatser i enskilda mottagarländer)av herrar och (): Stor vikt ligger uppä att densvenska biståndspolitiken förankras hos medborgarna. De är stigandebeloppen medför givetvis en allt större uppmärksamhet rörande biständsmedlensrätta användning och urvalet av mottagare. Med rätta är den allmänna opinionenangelägen om att trygghet vinns om biståndsmedlens effektiva utnyttjande samtom att inga ovidkommande hänsyn får tagas vid fördelningeneller slutande av avtal. I stort sett har enighet kunnat upprätthåUas om densvenska biståndspolitikens mäl och medel och dess nära anpassning tUl avFörenta nationerna eller dess organ under svensk medverkan antagna riktlinjer.Emellertid har en tendens tUl obalans kunnat märkas i fråga omdet bUaterala biståndet och länderurvalet.