bet · FX01KU19 · 1974-12-31 00:00:00 — När det gäller information till de politisktintresserade har utredningen vidare särskilt pekat på riksdagstrycketsbetydelse och framhålUt vikten av att detta får en så stor spridning sommöjligt. 1 detta syfte framlägger utredningen vissa förslag, bl. a. attförvaltningsstyrelsen skall utföra en översyn av prissättningen. Utredningensuttalanden och förslag i dessa delar har inte föranlett någon erinran.Utskottet ansluter sig till utredningens bedömningar. För vidgad informationsverksamhet från partikansliernasoch de enskilda riksdagsledamöternas sida föreslår utredningen att kanslistödettiU partiernas riksdagsgrupper skall räknas upp . Det höjdastödet avser bl. a. att bestrida ledamöternas portokostnader för kontakt medväljarna. I sitt remissyttrande har moderata samlingspartietsinformationsavdelning framhållit att ett förhöjt kanslistöd inte bör bindastill ledamöternas portokostnader utan ges en form som möjliggör för respektiveriksdagsgrupp att tiU sig knyta en journalist på deltid för att hjälpaledamöterna i deras personUga massmediekontakter. Enligt utskottets mening är informationsinsatserna frånpartigruppskansliernas och de enskilda ledamöternas sida ett väsentligt led iriksdagsinformationen i vidsträckt bemärkelse. Utskottet anser det därför varapåkallat att beslutar om den höjning av kanslistödet till partiernasriksdagsgrupper som utredningen förordat. Genom ett sådant förhöjt kanslistödfår partigrupperna bl. a. bättre möjligheter att bestrida de till gruppenhörande riksdagsledamöternas portokostnader för kontakt med allmänheten.Självfallet får det ankomma på varje partigrupp att själv bestämma hur detförhöjda anslaget skall disponeras. Förhöjningen bör utgå fr. o. m. nästakalenderår. Utskottet framlägger förslag till erforderlig ändring i lagen(1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Enligt utredningens förslag är den fjärde målgruppen förriksdagens informarion lärare och studerande. Här föreslås med hänsyn tillskolverksamhetens stora betydelse en utbyggnad av den nuvarande organisationenRiksdagskola. a. bör verksamheten få en heltidsanställd föreståndare.Verksamheten skall inte inrikta sig enbart på skolor utan också kunna tUlgodose studieförbundens och det frivUhgabildningsarbetets behov. Utredningens förslag i dessa delar har tagits upp iremissyttrandena från studieförbunden. I dessa understryks studieförbundens möjligheteratt verksamt medverka i informationsförmedlingen från . Mot dennabakgrund framhålls angelägenheten av att ger studieförbundensärskild service. Utskottet kan instämma i utredningens bedömning av viktenav den informationsverksamhet som tar sikte på lärare och studerande. Deförslag tUl utbyggd informationsverksamhet i dessa hänseenden som utredningenframlagt är väl motiverade och bör genomföras. Utskottet kan också ansluta sigtUl vad utredningen i övrigt anfört och föreslagit i detta sammanhang.Utskottet vill därvid understryka vikten av att de särskilda förhållanden undervUka studieförbunden arbetar beaktas och att dessa får service och stöd i sammautsträckning som ungdomsskolorna. I ett särskilt avsnitt i sitt betänkande behandlarutredningen frågan om organisationen av informationsarbetet och kostnaderna isammanhanget. Beträffande den organisatoriska frågan uttalar utredningenatt den haft den principiella uppfattningen att informationsfunktionerna bordesamlas på ett ställe i organisationen. Det hade emellertid under arbetets gångframstått allt klarare för utredningen att denna princip inte kundeupprätthållas. Detta sammanhängde med att informationsverksamheten generelltsett innefattar två komponenter, information om ärendebehandlingen somanknyter till kammarens och utskottens funktioner, och institutionellinformation som främst är kopplad tiU förvaltningskontorets verksamhetsområde.Utredningen hade därför stannat för att den informationsverksamhet som närmastanknyter till det aktuella riksdagsarbetet bör inordnas i kammarkansliet ochatt den som har med som institution att göra förs tillförvaltningskontoret. Utredningen framhåller att en absolut uppdelning inte ärmöjlig och att avvikelser från principen förekommer i de fall utredningen troratt organisationen därmed kommer att fungera smidigare. I remissyttrandet från och avd.2203 av kritiseras den av utredningen föreslagna uppdelningenav informationsverksamheten. I remissyttrandet uttalas att utredningen bordeha prövat att samordna hela informationsuppgiften under ett riksdagensinformationsråd. Med den inställning utskottet i det föregående redovisattill utredningens förslag om utgivande av en är det intei dagsläget aktuellt att inrätta en fast tjänst som redaktör för dennatidskrift. Enligt utskottets mening är det av utredningen framlagda förslagetom tillsättande av ett särskilt redaktionsråd så nära knutet tUl förslaget omtidskriften att beslut också i den frågan bör anstå t. v. De uppgifter somutredningen avsett skola ankomma på redaktionsrådet kan enligt utskottetsmening t. v. lämpligen ombesörjas av utredningen. Vad utskottet sålunda förordat ger organisationen informationsverksamhet en i viss mån provisoriskkaraktär. Det finns onekligen vissa skäl för en organisatorisksamordning av informationsverksamheten. Då definitiv ställning tUlorganisationen i sin helhet knappast kan tas förrän närmare erfarenhetervunnits av den vidgade informationsverksamheten viU utskottet emeUertid intemotsätta sig att organisationen nu med de tidigare berörda undantagen gesden av utredningen föreslagna uppbyggnaden. Denna får emellertid betraktas somen försöksorganisation som får omprövas när anledning därtUl förekommer. Kostnaderna för den av utredningen föreslagna utökningenav informationsverksamhet med bortseende från försöksverksamhetenmed dagspressannonsering beräknar utredningen skola för /75uppgå till sammanlagt . på anslag underjustitiedepartementets verksamhetsområde tUl Stöd tUl politiska partier.Återstoden avser kostnader som bör täckas under sextonde . Utskottet anser sig kunna i huvudsak godta utredningenskostnadsberäkningar. Vissa uppräkningar bör dock ske med avseende på kostnadernaför den personal som är aktuell. Hänsyn bör sålunda bl. a. tas tUl de nyalöneavtalen. Vidare måste det ovan redovisade ställningstagandet beträffandeen beaktas. För försöksverksamhet därmed bör medelsåledes finnas tUlgängliga. I övrigt skall anslag nu inte bevUjas förändamålet. De med , ökade kostnaderna för kanslistöd ryms inom ramenför av för /75 redan beviljat förslagsanslag tUlstatligt partistöd. För kostnadsökningarna i övrigt bör ytterligare anslagbeviljas av . Utskottet föreslår därför att för budgetåret1974/75 tUl ett nytt anslag med benämningen "Den inreriksdagsförvaltningen: utåtriktade informationsverksamhet"anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet har i det föregående förordat attförsöksverksamhet skaU föregå ett mera definitivt ställningstagande till olikainformationsfrågor. Utskottet kan t. ex. hänvisa till vad utskottet anfört omdagspressannonsering och utgivande av en . Även i de falldär egentlig försöksverksamhet inte föreslagits bör verksamheten i fråga enligtutskottets mening ändock anses i viss mån ha en försökskaraktär. Det gäller juhär i rätt stor utsträckning en förut oprövad verksamhet, där det inte ärmöjligt att i förväg kunna ta ställning tUl alla uppkommande frågor. I olikahänseenden kan det därför bli nödvändigt att ompröva informationsverksamheten.Utskottet förutsätter att informationsutredningen, så länge den består, vidsidan av sitt arbete i övrigt också följer uppbyggnaden av och verksamheten hosriksdagens ohka informationsorgan och framlägger de förslag vartill den kanfinna fog. Även talmanskonferensen och förvaltningsstyrelsen bör givetvis meduppmärksamhet följa informationsfrågorna, var och en inom sitt verksamhetsområde,och ta de initiativ som kan behövas. I det föregående har utskottet i olika hänseenden tagitställning tUl påpekanden eller yrkanden i de två följdmotioner som väckts och iremissyttrandena. Motionerna och yttrandena tar också upp frågor som utskottet inte särskUt berört. I hög grad avser dessaolika praktiska förslag för informationsverksamhetens anordnande i det enaeller andra hänseendet. Utskottet förutsätter att de organ som blir verksammapå informationsområdet i sitt kommande arbete tar vara på de olika värdefuUauppslag, som finns i motionerna och yttrandena. 1. med anledningav framställningen 1974:11 beslutar om åtgärder för förbättrad service åtmassmedierna i enlighet med vad utskottet i det föregående förordat, 2. med anledningav framstäUningen 1974:11 beslutar om åtgärder för egeninformationsverksamhet i enlighet med vad utskottet i det föregående förordat, 3. med anledning avframställningen 1974:11 för sin del antar det i bilaga 2 intagna förslaget tilllag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier, 4. med anledningav framställningen 1974:11 tUl Den inre riksdagsförvaltningen:Informationsannonsering på tilläggs-stat till riksstaten för budgetåret \912I14 under femtonde huvudtiteln anvisarett reservationsanslag av , 5. med anledningav framställningen 1974:11 tUl Den inre riksdagsförvaltningen: Riksdagensutåtriktade informationsverksamhet för /75 under sextonde huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag av , 6. förklararmotionerna 1974:1595 och 1974:1598 besvarade med vad utskottet i det föregåendeanfört och hemstäUt. Närvarande: herrar i (s), ().Mossberg (s), i (c), i (s),(). Fiskesjö (c), i (s), i (m),i EskUstuna (s), Jonnergård (c), (), i (s),() och (vpk). av (): har enligtdirektiven att utreda dels hur bättre skall kunna främja denutåtriktade informationen om arbete och beslut, dels hur den internasakinformationen för ledamöter skall förbättras. Utredningen har lagt upp sitt arbete på två etapper, varav den första i allt väsentligtavslutades genom det betänkande om den utåtriktade informationen som legat tUlgrund för förslag. Arbetet fortsätter med de internainformationsfrågorna. Flertalet av utredningens förslag har biträtts avutskottet. 1 några fall har dock utskottet stannat för andra lösningar. Denviktigaste avvikelsen från utredningen gäller förslaget om utgivandet av enriksdagens egen tidskrift med en fast anställd redaktör, underställd ettsärskUt av talmanskonferensen utsett redaktionsråd. Utskottet har inte ansettatt detta förslag, som jag betraktar som ett av de mest intressanta, nu börrealiseras. I stäUet föreslår utskottet en försöksverksamhet i form av ettospecificerat antal provnummer. En konsekvens av detta ställningstagande äratt någon fast redaktör inte skall anställas och att något redaktionsråd inteskall utses. Ansvaret för tidskriftsutgivningen och utvärderingen avförsöksverksamheten läggs i stället på informationsutredningen. Dessutomåläggs informationsutredningen ansvaret för den försöksannonsering avriksdagsbeslut som enligt utredningsförslaget skuUe handhas av det ovan nämndaredaktionsrådet. Utredningen får således på två viktiga områden omfattande nyaarbetsuppgifter. Personligen anser jag det ur principiell synpunktfelaktigt att utredningar under utredningsarbetets gång ges rent administrativauppgifter. Dessutom tror jag att det ur praktisk synpunkt blir besvärligt förinformationsutredningen som sådan att fullgöra de nytillkomna uppgifterna.Dessa kommer otvivelaktigt att försvåra och förlänga utredningens arbete. c " a ;0 'c P aj 5 ert <*- J3 c i S = .2 nS c Ä CL, .Si, t; p j= ngsv ning ordn pbes > O on ei o u .2? ort M *- 5 W5 o, .2 S t; (/) t/1 (U J -O oÄ -c -a Ii----- , ert '" i° a. form rser r. av Lag omändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier Härigenom förordnas att 8 § lagen (1972:625) om statligt stöd tillpolitiska partier skaU ha nedan angivna lydelse. Parti som avses i 6 eller 7 §erhåller utöver grundstödet tiU-läggsstöd för varje kalenderår för vilket valetgäller med för varje vunnet mandat, om partiet är företrätt iregeringen, och annars med för varje vunnet mandat. Parti som avses i 6 eller 7 §erhåUer utöver grundstödet till-läggsstöd för varje kalenderår för vilket valetgäller med för varje vunnet mandat, om partiet är företrätt iregeringen, och annars med för varje vunnet mandat. Denna lag träder i kraft . GOTAB 747286 S 1974