bet · FX01LU27 · 1974-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 1974 LU1974:27 Lagutskottetsbetänkande i anledning av motion om en utredning rörande reglerna omäktenskaplig börd. I molionen 1974:650 av m, fl, (s)hemställs att hos Kungl, Maj:l begär dels all bördsreglerna, såvitiavser de fall där modern är frånskild och ej ingåll nytt äktenskap, blir föremålför ulredning, dels alt familjelagssakkunniga får i uppdrag all göra dennaulredning med förtur. 1 molionen framhålls alt gällande bördsregler ochför tillämpningen av dessa utfärdade anvisningar förfolkbokföringsmyndighelerna i praktiken medför alt ett barn, som har föllsefter del all modern fått äktenskapsskillnad, kan bli anlecknai som föll ihennes äktenskap, även om det förflutit avsevärd tid (upp )sedan hon senast sammanbodde med sin förre man, förhållande anser motionärernahögst otillfredsställande från såväl humanitär som rättslig synpunkl. Kvinnanmåste i den angivna situationen nämligen konfronteras med sin förre make infördomslol för all 11 förklarat all barnel saknar äktenskaplig börd. Till dessdomslolsulslagel blivit klart är barnel kyrkobokfört som barn till den f d,äkta mannen vilket innebär all del har arvsrätt och skulle få barnpension genomATP, grupplivförsäkring m, m, efter honom, om han avlider innan bördsfråganhunnil upp. Däremot saknar barnel arvsrätt, rätl lill pension m, m,efter den "rätte" fadern lill dess domen vunnil laga kraft och dennedärefter hunnil i laga ordning erkänna faderskapet Motionärernapåpekar vidare alt - när det gäller bördsfrågor - ett nytt äktenskap klartprioriteras i förhållande lill ell sammanboende. Gifter nämligen en frånskildkvinna om sig så snart efter äktenskapsskillnaden all barn, som föds under delnya äktenskapet, kan vara avlat i del gamla antecknar folkbokföringsmyndigheienmannen i del senare äktenskapet som far till barnet. Flyttar hon däremot sammanmed annan man ulan all ingå nytt äktenskap antecknas i motsvarande fall manneni det upplösta äktenskapet som far till barnel, Enligi motionärerna måste delanses rimligl att samma regler skall gälla för gifta som för ogifta ibördsfrågor. Motionärerna anser därför alt reglerna bör ändras så all ell barnsom föds efter del all äktenskapsskillnaden vunnil laga kraft alllid betraktassom föll uiom äklen- skåpet,Äktabördspresumtionen bör således i dessa fall hävas, och modern bör i ställetges rätt alt föra talan mol den förre mannen, om hon anser att denne är faderlill barnet, I vart fall bör enligt motionärerna det vara självklart att, nären annan man redan sammanbor med kvinnan och är beredd att erkänna faderskapet,samhället inte skall lägga hinder i vägen för all delta faderskap erkänns ochfastställs. Motionärernaerinrar avslulningsvis om alt del i vissa fall har dragil ul på liden upp lill1,och mer innan bördsfrågan kunnal ut trots all pålagliga bevisförelegal all barnel inte kunnal vara avlal i del "gamla"äktenskapet. Detta visar enligt motionärerna hur pass påfrestande det kan varaför de berörda parterna med den nuvarande ordningen. Dessutom vållar detsamhället en hel del administrativt merarbeteoch kostnader att tillämpa enordning som enligt motionärerna närmast kan anses som horribel med tanke på attdet i övrigt är så många faderskap som aldrig kan fastställas därför all delinte finns någon presumtiv fader med i bilden. All då i andra sammanhangpåtvinga ett barn en annan fader än den som erkänner faderskapet finnermotionärerna knappasi vara rationellt och rimligt. Utskottet har inhämlal utlåtanden över molionenfrån hovrätten över och samt . På begäran avutskottet har yttranden därjämte avgivits av , . kvinnoförbund.Moderata samlingspartiels kvinnoförbund, och . Äktenskaplig börd kan antingen vara ursprunglig,sålunda föreligga redan från födelsen, eller förvärvas senare genomlegitimation, dvs, genom all föräldrarna ingår äktenskap med varandra. Ursprungligäktenskaplig börd tillkommer enligt I kap, 1 ;; (FB) barn som ärfött under bestående äktenskap. Delsamma gäller barn som föds på sådan tidefter äktenskapels upplösning all del kan vara avlal . Eftersärskild talan, varom stadgas i 2 kap, FB, kan barnet dock förklaras saknaäktenskaplig börd, Lagen bygger sålunda på ell antagande, en s, k, presumtion.om den äkta mannens faderskap. Födsbarnel efter äkienskapels upplösning föruisäller presumiionsregelns tillämpningett bedömande i fråga om den tid, som kan ha förflutit från barnets avlelselill dess födelse, Dein lid, då barnel kan länkas ha blivil avlat, den s, k, konceptionstiden,brukar normalt beräknas till minst 240 och före födelsen, 1rälispraxis har dock förekommit fall där barn har ansetts kunna vara avlat upptill 310:e dagen före födelsen, Bördspresumlionenkan, såsom ovan aniylls, brytas endast genom dom. Intill dess all sådan dom harvunnil laga kraft skall enligt lagens mening denäkla mannen i alla relationer rättsligt betraktas som barnets fader, även omdet av vissa omständigheter kan förefalla uppenbart eller sannolikt all hanicke är del. Någon rent prejudiciell prövning av bördsfrågan i exempelvis enarvslvisl skall således inle få förekomma, I överensstämmelse med del sagdaföreskrivs också i de av riksskalteverket utfärdade anvisningarna förfolkbokföringsmyndighelerna all som fader lill barn, vilkel föds under beståendeäktenskap, antecknas mannen oavsett hur det förhåller sig med makarnassammanlevnad. Om barn föds av änka eller frånskild kvinna på sådan lid efteräkienskapels upplösning alt barnet kan vara avlat , skall mannenlikaledes antecknas som fader, Äktabördstalankan inte föras av vem som helst ulan bloll av de närmast intresserade, nämligendels den äkta mannen (FB 2:1) eller, om han har avlidit utan att ha försultilsin talan, hans arvingar (FB 2:2), dels barnet självt eller dess represenlanl,förmyndare eller särskilt förordnad god man (FB 2:3), Förall domstolen skall kunna förklara, all barnel saknar äktenskaplig börd,fordras ett icke ringa mått av bevisning. Kravet är dock enligt 2 kap, 4 strängt i olika fall. Förstbehandlar lagen den grupp av,fall, då barnel har avlats, medan äktenskapet harbestått och makarna inte levt åtskilda. Inom denna grupp är att skilja på tvåmöjligheter: a) Det kan länkas bli utrett, alt modern haft samlag med vissbeslämd person. Den äktenskapliga börden skall då förklaras upphävd, ifall det"måste antagas" att barnet avlats vid samlaget, b) I många fall kandet inte bevisas att modern haft samlag med viss bestämd person. Då krävsstarkare bevisning för all bördspresumlionen skall brylas: "på grund avbarnels arvsanlag eller annan särskild omsiändighel" skall del kunna"hållas för vissl" all den äkla mannen ej är barnets fader. Del ärsjälvfallet inte läll all åstadkomma sådan bevisning, nu behandlade fallen är sålunda bördspresumlionen svår att bryta. Har barnetavlats före äktenskapet eller under del alt makarna efter domsiols beslul ellereljesl på grund av söndring levi åtskilda kan presumiionen lättare kullkastas.Talan om hävande av den äktenskapliga börden skall då bifallas såvida del ej"göres sannolikl" all makarna haft samlag under koncep-lionstiden. Föreden fanns ell särskill äktenskapshinder som försenade omgifte eftervunnen skilsmässa. Enligt 2 kap, 11 fick sålunda kvinna inlegifta om sig förrän förflutit från det lidigare äktenskapetsupplösning. Undantag gällde dock om del visades all hon inle väntade barn fråntiden före äktenskapels upplösning eller om lio månader hade förflutit sedansammanlevnaden med mannen upphörde, Hin-derbesiämmelsen syftade lill attförebygga all i del senare äktenskapet föddes barn som kunde vara avlal i detförra. Bestämmelsen upphävdes efter beslul av riksdag (prop, 1968:136, ILU 1968:49) Enligi gällande rätt kansåledes i omgiflesfallen presumiionsregeln i och I*1974. försig vara tillämplig på båda äktenskapen, I enlighet med uttalanden i 1968 årsproposition föreskrivs emellertid i riksskatieverkels anvisningar all iförevarande fall mannen i del senare äktenskapet skall antecknas som fader. I samband med upphävandet avvänlelidsregeln i 2 kap, 11 § GB log departementschefen i propositionen(1968:136) upp lill behandling frågan huruvida nämnda lagändring krävdekomplettering av bördsregler, vilkel vissa remissinstanserhävdat. Departementschefen anförde i denna fråga bl, a, följande: F. n. gäller enligt 1 kap, 1 all barn haräktenskaplig börd, om del föds under äktenskap eller på sådan lid efter dessupplösning all del kan vara avlal , 1 omgiftesfallen kan tydligenpresumiionsregeln i och för sig vara tillämplig på båda äktenskapen. Del haröverlämnats lill rälls-lillämpningen alt avgöra hur bördsslällningen då skallgesialtas. När sådana fall nu förekommer, skall barnet enligt centralafolkbokförings-och uppbördsnämndens anvisningar för kyrkobokföringen hänföraslill det senare äktenskapet. Kommittén förordar att så sker också ifortsättningen. Jag har ingenting att invända mot detta. Familjerätlskommitténsynes emellertid mena all kyrkobokföringsmyn-dighelen i vissa fall skall kunnabeslula om avsteg från presumiionen för börd i del senare äklenskapel, , som bestämt motsätter sig en sådanordning, framhåller att beslut i bördsfrågan kräver bedömanden av en art somuppenbarligen inte bör ankomma på en regisireringsmyndighet. Delta torde varaell riktigt påpekande. Enligt min mening bör presumiionen för börd i del senareäklenskapel kunna hävas bara genom bördsialan inför domslol. Ombarnel frånkänns börd i det senare äktenskapet, lalar enligt familjerätlskommitténövervägande skäl för alt barnet lill följd av presumiionsregeln i I kap, I> automatiskt lär börd i moderns tidigare äktenskap underfärutsättning alt del kan ha avlals innan della upplöstes. Jag delar dennauppfattning om innebörden av gällande rätl. Minslutsats blir all del inte finns någol mera påtagligt praktiskt behov avsärskilda bördsregler för omgiftesfallen i . En sådan regleringkräver jämförelsevis omfattande kompletteringar av lagens bestämmelser om rättlill lalan i bördsmål och bör därför i detla begränsade sammanhang komma tillstånd bara om dessa nu ändå måste ändras. Sammanfattningsvis ansåg departementschefen all ettupphävande av väntetidsbeslämmelsen i 2 kap, II S GBinle krävde ändringar i gällande regler om bördspresumtion eller om rätt lilltalan i bördsmål. Samtliga remissinslanser med undantag för tillstyrker att reglerna för äktenskaplig bördblir föremål för utredning. Några remissinstanser underslryker all enulredning bör omfatta reglernai slorl och inle vara avgränsad på det sätt motionärerna förordat. Hovrättenöver och anser att del bör ankomma på Kungl, Maj:t att bestämmai vilka former uiredningen bör bedrivas. Hovrätten över och framhåller allvad motionärerna anfört talar för en översyn av bördsreglerna i föräldrabalken.Del synes hovrätten emellertid iveksaml om man i förväg bör avgränsa dennaöversyn lill vissa angivna fall och därvid ange en lösning i den ena ellerandra riklningen som önskvärd. Del bör å ena sidan beaktas all den gällanderegeln om bördspresumtion allmänt seii kan vara lill barnels bästa och därföricke bör uppges, Å andra sidan bildar denna regel ett hinder, när del gälleralt bestämma del biologiskt rikliga faderskapet. Genom uppdelningen i vissasituationer av denna bestämning på en bördsprocess och en faderskapsprocessförsvåras stundom ett utnyttjande av de förbättrade metoder att bestämmafaderskapet, som den medicinska vetenskapen under de senaste decenniernatillhandahållit. Med hänsyn härtill synes del hovrälten påkallal all bördsreglernai sin helhet överses och att därvid värdet och omfattningen av en presumtion pådella område övervägs, I samband härmed måste processuella regler för Ivislerom faderskap i och utom äktenskap också granskas. Hovrätten finner del inlevara erforderligt alt anger vilkel organ som skall handha en sådanulredning. Del bör i slällel ankomma på Kungl, Maj:l alt bestämma i vilkaformer uiredningen bör bedrivas. ansluter sig till de synpunktermotionärerna framfört om behovet av en utredning i frågan. De nuvarandereglerna kan enligi slyrelsen inte uppfattas som vare sig särskilt praktiskaeller tidsenliga framför allt med hänsyn lill att barn i äktenskap och barnutom äktenskap i möjligaste mån bör likställas i lagstiftningen. Del tordeenligt slyrelsen säkerligen också förhålla sig så att barn som föds efter detall äktenskap har upplösts i mycket liten ulsiräckning har moderns förre makelill far. Genom att alllid belrakta sådana barn som födda utom äktenskap skulleförfarandet med all fastställa faderskapet förenklas. Härigenom undviks ocksåden slölande situationen all den förre maken under lång lid kan varaunderhållspliklig för ett barn som inle är hans. De nuvarande reglerna medförjämväl all faderskapsfrågan kan hållas svävande under onödigl lång lid, någolsom ul flera synpunkter - bl, a, om en arvssilualion skulle inlräffa - ärmindre lilllalande. Ävenom väsenlliga fördelar skulle kunna uppnås med en ordning som den motionärernaföreslagil, anser styrelsen all det finns problem som kanske måste närmareövervägas. Del kan l. ex. finnas anledning alt på svagare indikationer än vadsom nu gäller för faslslällande av faderskap till barn utom äktenskap presumeraatt f d. make är far lill barn som föds efter äktenskaps upplösning, i de falldå ingen annan man kan utpekas som far lill barnet, I sådana fall bör deleveniuelll inle tillåtas den f d, maken all föra processen mol barnet på sammavillkor som annan man. Hur reglerna skall utformas får övervägas vid denutredning i frågan som styrelsen ställer sig bakom. underslryker alt del ibördsfrågan är barnets rätt som slår i cenlrum. Del är ell nalurligt personliglinlresse för barnel och även från bl, a, arvs-och underhållssynpunklerangelägel alt barnets verkliga börd utröns. De i bördslagsliftningen gällandepresumiionsreglerna är givna väsentligen lill skydd för barnel. Bördsprocessenär följaktligen också baserad på partsförhållandel mellan barnel och dessevenluelle fader. Den ifrågasatta äktabördspresumtionen är ägnad sälla barn iäktenskap i en bällre ställning än barn ulom äktenskap. Advokatsamfundetpåpekar all motionärerna synes ha förbisell all en slrävan all i rättsligthänseende så långt som möjligt likställa äktenskap och andra samlevnadsformer inlebör ske på bekoslnad av del skydd som redan gäller för de inomäklenskapligabarnen. För all nå en önskad lik-siällighel borde man snarare efterslräva enförbällring av de utomäktenskapliga barnens rättsställning än en försämring avde inomäktenskapliga barnens. vitsordar all de ölägenheter somi motionen sägs vidlåda förfarandet stundom förekommer, framför alll den långalid under vilken bördsfrågan kan aktualiseras. Det bör emellertid inle varaomöj-ligl alt komma lill rätta därmed på något säll. Eftersomdet är barnets intresse som i första hand skall beaktas anser samfundet detinle lämpligl all, som föreslås i motionen, förbehålla modern talerällen ibördsfrågan. Barnels inlresse bör, liksom nu är fallet, bevakas och tillvaratasav en fristående god man. Moderns utnyttjande av en lalerält blir uppenbarligenberoende av hennes egen förmåga till bedömning av barnets intresse, henneshandlingskapacilel och del inflytande under vilket hon kan slå från sinomgivning. De problem vilka i hithörande sammanhang kan uppkomma efterändringen av reglerna om äktenskapsskillnad bör ävenledes beaktas. Makarna kanexempelvis fortfarande bo ihop . De frågor till vilkamolionen kan ge upphov synes emellertid samfundets styrelse vara väl värda enutredning, vilken i så fall lämpligen bör anförtros familjelagssakkunniga. Socialtjänsiemannqförbundei framhåller all för densom nära konfronteras med förevarande frågor - som socialtjänsieman, jurisleller pari i målet - måste nuvarande förhållanden förefalla orealistiska ochslölande. All en man lång lid efter officiellt avbrutet samliv med sin hustruskall kunna betraktas och registreras som biologisk far lill hennes vid dentidpunkten födda barn, som en annan man erkänner faderskapet, är enorimlig situation. Följdverkningarna härav är också högst otillfredsställande,Vissertigen är del enligt förbundet eftersträvansvärt att barn lämnasskadeslösa, tills juridiskt fastställande av det riktiga faderskapet skett, ochvissertigen kan barnel genom leslamenlsförordnande fä ul sin räll visavi denbiologiske fadern, men ur mänsklig synpunkl är del orält all parterna på ömsehåll så långl efter äktenskaps upplösning skall tvingas lill förödmjukande konfrontationer.Förbundet vill därför stödja motionsyrkande!. anser del befogat ochangelägel alt de i motionen aktualiserade frågorna blir klarlagda. ansluter sig tillmotionärernas uppfattning att det fåt anses rimligt all bördsreglerna inlediskriminerar ogifta föräldrar. Sådana formella regler bör enligt förbundelsmening eftersträvas att den som är biologisk fader också blir fader i lagensmening. Sådana regler och sådan lillämpning bör nalurliglvis eftersträvas alldella kan uppnås med minsla möjliga negativa bieffekter av den typ sommotionärerna redovisar, I skilsmässofall bör man, om banet föds inom niomånader efter det att makarna, eller en av dem, begärt äktenskapsskillnad ochmakarna är ense om faderskapet, kunna betrakta barnet som avlat inomäktenskapet. Om endera däremot bestrider faderskapet, bör detta fastställas påsamma sätt som för utomäktenskapliga barn. Förbundet delar uppfattningen attbördsreglerna bör bli föremål för utredning på det sätt motionärernaföreslagit. påpekarall den nuvarande lagstiftningen tillkom i en lid då formerna för samlevnadsåg någol annorlunda ut. Vissertigen kan den nya äktenskapslagstiftningen genomden nedkortade tiden för skilsmässoförfarandet komma all minska de problem somak-tualiseras i molionen, men detla gör inle svårigheterna mindre för dem somdel ändå kommer all gälla. Samhället strävar i princip efter all ställa signeutralt lill olika samlevnadsformer. Förbundet anser all samhället också idenna situation måste ha regler som möjliggör en neutral bedömning avfaderskapet, vilkel skulle bli fallet med den i motionen föreslagna lösningen.Förbundet framhåller vidare alt onödiga administrativa regler inle bara ärkoslsamma. De människor som drabbas måste också uppleva samhället sombyråkratiskt. Grunden för ett regelsystem måste ändå vara all människor kanförstå syftel med del - vilket enligt förbundet knappast är möjligt med nuvarandeordning. Förbundet tillstyrker därför varmt motionen. Svenska k\'innors vänsterförbund instämmer medmotionärerna i alt de nuvarande reglerna om äktenskaplig börd ärotillfredsställande och all de därför bör ändras såsom motionärerna föreslagit.Förbundet lillsiyrker motionärernas hemställan men vill tillfoga alluiredningen även bör omfalta de fall där modern ännu ej är frånskild mensammanbor med en annan man och fåll barn med denne som vill erkännafaderskapet. Moderata samlingspartiets kvinnoförbund pekar påall de av motionärerna pålalade ölägenheterna framför allt var en följd av vid beslämmandel av äklabördspresumlionen () utgick från den dagdå äkienskaps-skillnadsdomen vann laga kraft och inle från den dag dåhemskillnadsdomen vann laga kraft. Detta innebar alt ett barn, fött inom 22månader från det alt makarna slutat leva tillsammans, likväl skulle bliregistrerat som barn ' LU 1974:27 8 Sedan hemskillnadsårel nu ersatls av betänkelid saknar enligt förbundetde av motionärerna framförda argumenten relevans. Förbundet anser alt följandeomständigheter talar för all belänkeiiden bör uppfällas annortunda änhemskillnadstiden vid tidsberäkningarna för bördspresumtion. För det första ärsålunda tiden för betänketid kortare än hemskill-nadstiden. Dels skallbetänketiden räknas redan från ansökningens inlämnande, dels skall den varaendasl . För det andra skulle makarna levaåtskilda, medan de kan leva ihop. Det är därför nalurligtall utgå från all barn kan ha avlats mellan makarna och attbörja beräkna de först från det domen på äktenskapsskillnad vunnitlaga kraft. Förbundetframhåller emellertid vidare all om makarna levt isär under de sex månadernasbetänketid kan ett barn föll efter avbruten sammanlevnadtillerkännas äkta börd vilkel kan framslå som mindre lämpligl. Man skulledärför enligt förbundet möjligen kunna diskutera att intyg om särievnad underbetänketiden drog ner tiden för bördspresumlionen efterbetänketidens början under förutsättning alt denna efterföljs aväktenskapsskillnad. Förbundet anser att viss risk dock kan finnas all kvinnanblir ulsall för press all finna sig i den kortare beräkningsliden. All godtagaell särtevnadsinlyg som lillräckligl bevis när det gäller att avgöra denframför allt för barnet viktiga frågan om faderskap kan anses väl lättvindigt.Förbundet nienar alt de gällande reglerna omäktenskapsskillnad gör all de i molionen påtalade bristerna för äktabördspresumtionen praktiskt taget saknar betydelse . Underförarbetena till reglerna om äktenskapsskillnad tog man vid utformning avbetänketiden även hänsyn till tidsberäkningen för äktabördspresumtionen.Förbundet anser därför att det inte finns någon anledning att se överbördspresumlionen på grund av de nya reglerna i 11 kap. Äktenskaplig börd kan antingen vara ursprunglig,således föreligga redan från födelsen, eller förvärvas senare genom attföräldrarna ingår äktenskap med varandra. Ursprunglig äktenskaplig bördtillkommer jämlikt 1 kap. 1 § barn, som föds under beståendeäktenskap eller efter dess upplösning att del kan vara avlatdessförinnan. Enligt rättspraxis i faderskapsmål har barn ansetts kunna varaavlat åtminstone före födelsen. Om modern alltså vidbarnets födelse antingen är gift eller också änka eller frånskild sedan kortaretid tillbaka än , antages (presumeras) den äkla mannen vara barnetsfader och anteckning om faderskapet sker i kyrkobok. Har modern inom nämndatid hunnil ingå nytt äktenskap blir presumiionsregeln i princip tillämplig påbåda äktenskapen, I sådant fall antecknas enligt riksskatieverkels anvisningarför folkbok- föringenmannen i det senare äktenskapet som fader. Haräkta makar inle levt samman då barnet kan vara avlat eller är detav andra skäl uppenbart all den äkta mannen inte är barnets fader, kan barnetförklaras sakna äktenskaplig börd. Bördspresumlionen kan dock brytas endastgenom domstols dom. flr således inte vid kyrkobokföringen göranågon sannolikhetsbedömning och inte heller i övrigt flr någon prejudiciellprövning av bördsfrågan förekomma. Om exempelvis en frånskild kvinna flyttarsamman med annan man och föder barn inom den ovan angivna tidsperioden kan,även om det är uppenbart att den senare mannen är fader till barnet, dennesfaderskap följaktligen inte antecknas i kyrkoboken förrän det föreligger enlagakraftvunnen dom på att barnel saknar äktenskaplig börd och ett därefter avden verklige fadern i laga ordning lämnat faderskapserkännande. Nunämnda regler kritiseras i motionen. Motionärerna framhåller att dessa medföratt en man kan bli antecknad som fader till ett barn lång lid efter det att hanbrutit sammanlevnaden med modern. För såväl honom som modern och den nye manmed vilken hon sammanbor måste reglerna te sig helt orimliga. De innebär ocksåalt de förra makarna på nytt måste konfronteras med varandra inför domstol.Enligt motionärerna är en sådan process långvarig, och det har hänt att det -oaktat det varit uppenbart vem som är barnets verklige fader - dröjt ochmer innan bördsfrågan slutligt avgjorts. Motionärerna anser del rimligt attsamma bördsregler bör gälla för sammanboende som för den som gift om sig. Enligtmotionärernas mening bör reglerna ändras så, att barn som föds efter det attäktenskapsskillnad vunnit laga kraft alltid betraktas som fött utomäktenskapet. Motionärerna yrkar med hänsyn till det anförda att riksdagenskall begära dels att bördsreglerna, såvitt avser de fall där modern ärfrånskild och ej ingått nytt äktenskap, blir föremål för utredning, dels attfamiljelagssakkunniga får i uppdrag att göra denna utredning med förtur. Utskottetvill för sin del till en början understryka att gällande bördsreglerväsentligen utformats mot bakgrund av vad som ansetts vara barnets bästa.