bet · FX01KU20 · 1974-12-31 00:00:00 — I avvaktan på sådana anser jag att det föreslagna förbudetmot utlämnande kan ha ett visst värde," Dei motionen skisserade problemen finns i viss mån redan nu genom deinternationella datakommunikationer som förekommer såväl över telefonnätet somvia satellit, Emelleriid kommer problemen alt öka när del planerade europeiskadalanätet inrättas , Ännuär del enda land i världen som har en dalalag som täcker såväl denprivata som den offentliga seklorn, I åtskilliga europeiska länder pågårlagstiftningsarbete, och på många håll kan lagar väntas . Vidarehar sedan fiera år ägnal frågan avsevärt intresse. Europarådetshögsta organ, ministerrådet, har antagit Resolution (73)22, innehållande rekommendationer lill skydd för pri-vallivel gentemotADB-regisier på den privata seklorn. inom som utarbetade förslag lill den ovannämndaresolutionen har fortsall sill arbele med utarbelande av ett förslaglill resolution avseende rekommendationer lill skydd för privatlivet gentemotADB-regisler på den offentliga seklorn. Vid elt sammanträde med kommittén den5 nåddes enighet om ett förslag som överiämnas lillEuroparådets kommitté för rällsligt samarbete (CCJ) för dess godkännande ochdärefter förs vidare till för antagande. Resolution(73)22 och förslaget till resolution är således rekommendationer om en vissminimislandard för nationell lagstiftning i Europarådels medlemsländer. Dessarekommendationer ersätter icke konventioner utan ulgör snarare en förslå grundför ett arbele med internationella konventioner. vid ovannämnda möte avslutat arbetet med sittresolutionsförslag, diskuterades frågan i vad mån kommittén skulleta sig an uppgiften all påbörja arbetet med utarbelande av förslag lillkonventionsiexier till skyddande av privatlivet geniemoi ADB-regisler, Eltöverväldigande fiertal av delegaterna uttalade all eil uppenbarl behov avkonveniioner på områdel föreligger, och att det är angeläget atl dessa träder ikraft . Det framfördes visserligen också synpunkter avinnebörd all inle är räll instans för utarbetande av konventionerinom detla område enär problemen är globala, i synnerhel med beaktande avmöjlighetenia lill dalakommunikation med hjälp av sa-lellil, och all såledesfrågan snarare borde upplagas av exempelvis , A andra sidanframhölls atl en konvention utarbetad inom kan upplaga ävenulanför rådet stående stater. En annan invänd-niitg mol all nu påbörjakonveniionsarbelel kan korlfaltal refereras på följande sätt. Om konventionenskall vara verksam mol dalafiykudvs, upprat- landeav dalabanker innehållande utländska medborgare i länder med mindre restriktiveller ingen lagstiftning alls inom området, skall konventionen i första handinnebära att utländska medborgare erhåller samma integritets-skydd som landelsegna medborgare, och, för alt vara verkligt effektiv, elt bäiire skydd förutlänningar än för landets egna medborgare. bedömdes möjligheterna att nå enighet och genomföra en konventionefter dessa riktlinjer vara små i nuvarande läge, när blott harendalalag, som trätt i kraft. Kommittén beslöt därför att avvakta tills vidare,för atl låta sekretariat ta upp frågan ånyo när del nationellalagsliftningsarbetel kommit något längre på detta område, förslagsvis 1975. Läget i några länder iEuropa är följande: I arbetar en kommittémed utredning av frågan, likaså i , I har ettkommittéförslag i ämnet offentliggjorts, IFörbundsrepubliken ligger ett förslag lill datalag på förbundsdagensbord. I Nederiänderna arbetar enkommitté, likit,så i . I finns eltlagförslag. Mellannärmast berörda tjänstemän i de nordiska länderna förekommer utbyte averfarenheter och synpunkter i datalagstiftningsfrågor. InomOECD pågår arbete med sammanställning av hur långt medlemsländerna hunnit ifråga om datalagstiftning. En sådan sammanställning kan förväntas under år1974. Sammanfattningsviskan således sägas atl problemen är uppmärksammade och diskuterade påinternationellt plan men att det rent tekniska utarbetandet av konveniionerliksom anlagande av dessa konveniioner i många berörda länder bedöms varaprakliskl omöjligt innan det föreligger gällande nationella lagar i fter länderän medan fiera andra länder har visat ett starkt intresse för att fåtill stånd en konvention möjligt. Eftersom lagstiftningsarbetet imånga länder hunnit myckel långt, kan konvenlionsfrågan i vart fall förväntasbli upplagen till behandling kort lid efter del alt ett antal stater genomförtnationell lagsliftiiing, troligen . Datainspektionendeltar aktivt i del internationella samarbete för vilket här har redogjorts.Inspeklionen biträder uppfattningen au iniernaiionella överenskommelser pädetla område är nödvändiga och verkar efter förmåga för alt de skall komma tillstånd. I den just nu rådande situationen är det tveksamt om elt svensktinilialiv lill konvention är påkallat. Om datainspektionen undersina fortsattainternationella kontakter finner atl ett initiativ behövs, kommer inspeklionenall anmäla detta för Kungl. Maj:l och föreslå lämplig form för eii sådanlinitiativ. Hemligamanuella register (motion nr 1) I motionen hemställs i denna fråga att regeringenutarbetar förslag lill kompletterande beslämmelsersom bemyndigardatainspektionen att förhindra att personregisler mot datalagen kopplas sammanmed manuellt förda register. gjorde den bedöm-niitgen (ochintegritet, SOU 1972:47 s. 60) atl "den automatiska databehandlingenmedför helt nya faror för inirång i den personliga integri-tetssfären. Sådantintrång kan visserligen förekomma även som en följd av hantering avinformalion, men de nya möjligheter som öppnats genom automatisk databehandlingsteknikstegrar riskerna. Det är principiellt fråga om en gradskillnad men denna är såbetydande all situationen måsle anses på ett avgörande säll förändrad." Dalalagenreglerar uleslulande personregister, dvs. regislerförteckning eller andra anteckningarsom förs med hjälp av ADB och som innehåller personuppgift som kan hänföraslill den som avses med uppgiften. Manuelll förda regisler liksomhålkortsregisler omfattas således ej av datalagen, I propositionen 1973:33 (s,139) har departementschefen i bemötandet av invändningar mol skyldigheten atlenligt 10 S dalalagen på begäran av registrerad underrätta denne om innehålleti personuppgift som ingår i ett personregisler och innefattar upplysning omhonom just anvisat möjlighelen att vid sidan av elt dataregister för annatregister med t. o, m. myckel känsliga uppgifter som kompletterar dataregistret. Datainspektionenär medveten om atl i en del andra länder diskuteras lagstiftning som regleraräven personregister som förs med andra hjälpmedel än ADB, Allljäml bör enligtdalainspeklionens uppfiittning de inlegritetsfrågor som gäller ADB-regislrenprioriteras. De registrens inverkan på integriteten är emellertidockså en viktig fråga. Den bör tills vidare, vid behov, lösas från område tillområde som redan har skett beträffande kre-dilupplysningsverksamhelen, Mjukdata(motion nr I) I motionen hemslälls i denna fråga alt riksdagenbeslutar all ge Kungl. Maj:t lill känna vad som i motionen anförts omdaiaregisirering av s, k, mjukdata. OSKkonsialerade all registrering av vissa faktiska uppgifter, t, ex, angåendesamhällets ivångsingripanden, är särskilt känslig. Andra lika känsligaregistreringar ansåg vara värderingar och bedömningar av enskilda, OSKanförde: Betyg och andra omdömen som fixerats i skrift harförmåga alt ge intryck av exakthet och objektivitet, som inte behöver ha någonmotsvarighet i verkligheten och som i varje fall med tiden förlorar singiltighet. En sammanställning av bedömningar från skilda håll som kan vara beroende avvarandra är ägnad alt förslärka denna effekl, likaså det förhällandet allregislreringen kan medföra all individuella nyanseringar och förbehållförsvinner. En annan grupp uppgifter som enligi kunde varasärskill känslig all registrera är fakta och värderingar, blandade medvarandra. Samtidigtmåste dock konstateras alt en riktig registrering av mjukdala emellanåt kanvara av störsia vikl. Ett viktigt område där användningen av mjukdata kan blivärdefull är sjuk- och hälsovården. Dalabehandling av medicinska värderingarkan bidra lill och påskynda palieniernas lillfrisk-nande. Självfallet måstedock krävas all metoderna för användning av mjukdata är lillföriitliga. Delär sannolikl ofrånkomligl alt viss registrering av mjukdata sker även i andrasammanhang, om de krav de enskilda ställer på samhället skall kunna uppfyllas.Datainspektionen finner del därför knappasi lämpligt att ett allmänt förbud molregislrering av bedömningar och värderingar införs. Däremot är inspeklioneninställd på all underkasia sådan registrering en sträng prövning. Bl, a, måslegranskningen utmynna i all information av detta slag inle redigeras ellerstruktureras på ett sådanl säll all nyanseringar går föriorade, I dettasammanhang vill inspektionen också erinra om att kretsen registeransvariga sombör få registrera särskilt känsliga mjukdata i viss mån begränsas redan genombestämmelsen i 4 S datalagen. Vadsedan gäller ett eventuellt förbud mol insamling av informalion som inteeffektivt kan ifrågasättas av den som informalionen gäller om hanut-bildningsmässigt eller av annan anledning är ur stånd atl effektivt hävdasina intressen, konstaterar daiainspekiionen all elt sådant förbud skapar nyabesvärliga avgränsningar samt svårigheter atl kontrollera förbudels efterlevnad,Elt sådanl förbud skulle också tvinga fram ett slorl anlal registersom skulle föras parallellt med dataregistren. Detta skulle kunna omöjliggöraanvändningen av datatekniken. Enligt10 S dalalagen har regislrerad räll alt en gång på begäran få del avinnehållet i personuppgift som innefallar upplysning om honom. Datainspektionenkan, då så behövs, genom föreskrift enligt 6 S datalagen förordna altregistrerad oftare får del av sådan informalion och alt det sker utan särskildbegäran av regislrerad. Detta ger den registrerade möjlighet lill kontroll avinformationen. Saknar han förmåga alt själv bedöma den kan han vända sig lilldatainspektionen. Beträffandeuppgifter hos myndighelerna är möjlighelerna all konlrollera lill vem de lämnasut begränsade av offentlighetsprincipen. kan dock ges om lill veminformalion från myndighelerna får lämnas ut på datamedium liksom beträffandeinformationsullämnande i alla former från privatsektorn i den mån annan lageller författning ej utgör hinder härför. I samband med frågorna om rnjukdata läggs imolionen vissa synpunkter på utformningen av de blanketter som myndigheternaanvänder när de sam- larin uppgifter från enskilda. Datainspektionen har uppmärksammat denna fråga ochfunnit all den kan ses i elt något vidare sammanhang. Del behöver närmareundersökas vilka de rättsliga grunderna är tor befogenheten atl avkräva enmedborgare uppgifter om hans personliga förhållanden. Generellaregler i ämnet saknas. Ett vissl rnönster kan dock iakttas. I vissa fall harsålunda medborgarna i lag ålagts uppgifisskyldighet. Del har skelt exempelvis ilagstiftning om folk- och bostadsräkning och i laxerings-sammanhang.Lagstiftning, exempelvis om ingripanden på vårdområdet innehållerförutsättningar för vissa åtgärder. Dessa föruLsätlningar innebärul-redningsbefogenheter för myndigheterna, och utredningarna avser just personligaförhållanden. Eftersom de rättsliga förutsättningarna ochutrednings-befogenheterna är avhängiga av varandra, är det önskvärt altlagsliflaren redan vid utformningen av förutsättningarna överväger hur långt ini de personliga förhållandena utredningen bör gå. Under alla förhållanden hävdas att ingen myndighet ulan stöd i lag bör få göra så djupgåendeefterforskningar i människors privatliv som verkställande av exempelvis ensocialulredning innebär. Närdet gäller de personuppgifter som den enskilde måste lämna om sig för atl få enförmån kan i förstone elt mått av frivillighel synas föreligga. Ju mer han försitt uppehälle eller annal viktigt intresse såsom utbildning eller anställningär beroende av förmånen, desto mer skenbar blir denna frivillighet iuppgiftslämnandel. Ytteriigareen fråga är i vad mån myndigheternas instruktioner innefattar befogenheter attavkräva de enskilda olika personuppgifter, något som ofta kan vara enlorulsättning för atl myndigheten skall kunna fullgöra sina arbetsuppgifter.Särskild betydelse härvidlag har inhämtandet av statistik för olikasamhällsändamål. En genomgående princip synes oavsett den rättsliga grundenför uppgiftsinsamlandet böra vara att andra uppgifter inte samlas in än sombehövs för del ifrågavarande ändamålet eller den berörda myndighetensuppgifter. En viktig, i molionen antydd fråga blir då hur medborgarna skall lagaranti för atl dessa principer verkligen beaktas. Man kommer här in på frågorom vilken information som bör lämnas på blanketter som skall fyllas i av denenskilde. Idetla sammanhang kan nämnas atl i krävs tillstånd av ett federalt organ uppgifter skall få insamlas från enskildabelräffande deras personliga förhållanden. Innan tillslånd ges granskas ävenformulär och blankeller bl. a. för all gallra ut eventuella uppgifter som ej ärnödvändiga för del ändainål som angivits för insamlandet. D-atainspektionenhar påbörjat en förberedande undersökning av dessa frågor men har ännu inlekunnal bilda sig en uppfattning om vilka ålgärder som är erforderliga. Även om som framgår av vad ovan anförts ingagenerella grundläggande regler finns om i vad mån en myndighel äger insamlauppgifier frånmedborgarna om deras personliga förhållanden, kan datainspektionen med slöd avdalalagen verka för en sanering vad gäller insamlandet av personuppgifter somskall registreras med hjälp av automatisk databehandling. För det första skalldatainspektionen enligt 5 S dalalagen i samband med tillslåndsgivning alllid geföreskrift om dels ändamålet med registret, dels vilka personuppgifter som föringå i detla. I den mån det behövs för alt förebygga risk för otillböriigtintrång i personlig integritet skall datainspektionen även meddela andraföreskrifter med slöd av 6 S datalagen, bl. a. föreskrift om inhämtande avuppgifter för personregisler. 1 sin verksamhet bevakar inspeklionen allpersonregister ej innehåller andra uppgifter än de som behövs för registretsändamål. Å andra sidan skall naturiigtvis tillses att uppgifter som ärnödvändiga ej utelämnas så att helhetsbilden blir felaktig. För all registretskall fö ett så rikligl innehåll som möjligl med hänsyn lill sitt ändamål i vissa fall finnas skäl för dalainspektionen alt även ge föreskrifter omhur blankeller och formulär för insamlande av uppgifter skall utformas. torde kunna meddelas med siöd av 6 S 1 st. p. Datai sjukvården (moiion nr 1) I molionen hemställs i denna fråga all riksdagenbeslutar ge Kungl. Maj:l lill känna vad som i molionen anförts om data isjukvården. Datainspektionenanser i likhet med motionärerna atl slor vikt måste föstas vid all dalasyslemsom används i sjukvården har hög tillförlitlighet och ger betryggande skydd molotillböriig åtkomst av data. Datalagen ger inspektionen alla de formellakonlrollbefogenheter som f n. behövs på della område. Sjukvårdensoch socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) har under tvåår i ett särskill projekt inom en arbetsgrupp med expertis från socialstyrelsenoch landsting studerat inlegritelsskyddsfrågorna, speciellt från ,juridiska, medicinska, organisatoriska och funktionella synpunkter. Projektethar resulterat i en omfattande rapport dalerad , som datainspektionenerhållit för yttrande. Arbetsgruppen har utföriigt behandlat de frågor somaktualiseras i molionen. Vidsidan härom samarbetar datainspektionen med Spri och vissa landsting i frågorsom rör inlegrilelsskydd och säkerhel vid dalabehandling inom sjukvårdsområdet. Datainspektionenär således inriktad på all i sin verksamhet tillvarata de intressen sommolionärerna här pekal pä. Datainspektionensinitiativverksainhct (motion nr 918) I molionen uttalas på denna punkt viss oro för alldatainspektionen inle kommer alt utöva direkt uppsökande verksamhet som eil ledi sin tillsyn. Oronsynes grundad på det i årels slalsverksproposilion (bilaga 4 s. 1617) lämnadekorta referatet av inspektionens anslagsframställning, Initialivverksamheienbedrivs på följande sätt. Kännedom om befintliga regisler vinns genom deanmälningar och lillsiåndsansökningar som ges in lill dalainspektionen. Iinledningsskedet kombineras lillslåndsprövnirig och tillsyn, varvid vid behovinspektion sker i tillståndsärendel. Den nämnda prövningen ger kunskap om vilkapersonregister som kan antas medföra integrilelsrisker. Emellertid kommerinspeklionen, som framhålls i anslagsframställningen, all genom särskiltavdelade tjänstemän fortlöpande följa verksamheten inom de stora ochinlegrilelskänsliga personregislersystemen. Resurserna medger däremot inte att"ett sländigi öga" hålls på alla register. synes ej heller varanödvändigt eftersom del redan slår klart atl en förhållandevis stor mängdpersonregisler, bl. a. av typen reskontra och medlemsregister, inle innebärnågon risk för integrilelsintrång. Resurserna bör i stället koncentreras på deregisler där integrilelsrisker kan förulses. I dessa fall kommer inspeklionenockså atl la nödvändiga inilialiv i form av inspektioner. Inspektionenbilräder givetvis motionärernas uppfattning att ingripande bör ske innanallvarlig skada har uppstått. Det är svårt att nu bedöma om den avvägning somsålunda har kunnal göras mellan risker och tillsynskostnader motsvarasav inspektionens nuvarande resurser. Inspektionen, som fortlöpande bevakarfrågan, vill inte utesluta möjligheten av ökat resursbehov i framliden, 12.Decentraliseringsfrågor (motion nr 918) Datainspektionen vill i delta sammanhang hänvisatill en av Dalasamordningskommiltén (DASK) ularbelad rapport ,daterad . Rapporten är en redovisning av enförstudie som ingår i eii av , nämligen "Dentekniska och orga-nisaloriska utformningen av ADB-verksamhelen" (1973:10), De synpunkter datainspektionen anför i detföljande är närmare diskuterade i rapporten, Daiainspekiionenulgår från all molionärerna med begreppet "daiaregisirering" avserregislerföring och bearbetning av dala. Dalaregistreringen som sådan, dvs. ibetydelsen överföring av data lill maskinläsbart medium, sker islor utsträckning hos lokala och regionala enheter. Vidbehandling av frågan om decentralisering i samband med dalabehandling är delav betydelse alt göra skillnad mellan å ena sidan decentralisering avhandläggnings- och beslutsfunktionerna inom förvaltningen och å andra sidandecenlralisering av dalorkraflen, dvs. bearbetnings- och kanske främstregisterkapacileien. Möjlighelernalill decenlralisering av handläggnings- och beslutsfunktioner är i hög grad enfråga om all göra erforderlig information tillgänglig på regional och lokalnivå. Genom kombinationen dalaregisler/databehand- lingoch dalakommunikalion erbjuds helt nya möjligheter lill sådandecentralisering. Genom införandel av elt sådanl allmänt datanät som omnämntsi avsnillet om dalakommunikalioner elimineras i princip alla tekniskabegränsningar av möjligheterna lill regional och lokal tillgång lill densamlade informationsmängden hos de syslem och regisler som är anslulna lilldelta nät. Den geografiska lokaliseringen av registren är således från dessasynpunkter ointressant. Vadså avser decentraliseringen av datorkraften och då främst regisier-föringen avpersondata har denna fråga utförligt behandlats i olika sammanhang i sambandmed DASK:s arbele. En tänkbar väg har ansetts vara atl bryta upp de centralaregistren och till en dator i varje region förlägga de delar av registren somavser respektive region. På en regionaldator skulle således kunna sammanförasden del av skalleregistren som avser regionens invånare, den del avfaslighetsregislren som berör regionens faslighetsbe-slånd, etc. Fråninlegrilelssynpunki bedömer datainspektionen en sådan lösning ej vara attföredra framför en mera centraliserad struktur. I DASK:s rapport anförs bl. I de nuvarande ADB-sysiemen med vissa undanlagsom t. ex. systemet för folkbokföring och beskattning är i allmänhetlagringen och bearbetningen av dala centraliserad lill en egen anläggning ellerförlagd till en databehandlingsenhet dit ett mindre anlal system är föriagda.Dessa system innehåller data för hela landet. i systemen är i regelrelativt begränsade till sin "bredd" dvs. de avser bara vissaförhållanden som i. ex. skatt eller bil- och körkortsinnehav, men de kan ivissa fall ha relativt stort "djup". Enförändring i form av en likformig regionalisering av fiertalel eller deviktigaste ADB-systemen till gemensamma regionala databehandlingsorgan innebärall del geografiska området och följaktligen antalet enheter av varje informalionsobjeklblir mindre. om varje sådanl objekt blir i gengäld betydligt meromfattande. En sådan lösning bör från inlegrilelssynpunki vara en försämring iförhållande lill en struktur liknande den nuvarande med i huvudsakcentraliserade syslem. Farhågorna från inlegritelsskydds-synpunkt har främstgällt koncentration av data om fysisk person. En annan väg atl decentralisera skulle innebära attför hela riket centraliserade ADB-regisler avseende olika system förläggs lillolika platser i landet, dvs. vad som av DASK kallas regionalisering. Så harredan skelt l. ex. med centrala bil- och körkortsregisiren som föriagts tillÖrebro, centrala syslem som föriagts lill . Ensådan regionalisering saknar självfallet betydelse från integritetssynpunkt. 13,Samköming (motion 918) I molionen hemställs i denna fråga alt riksdagenhos Kungl. Maj:l begär alt ålgärder vidtas i syfte alt ytteriigare ökaintegritelsskyddel vid upprällande och användande av personregister på data. Imolionen anförs atl del är vikligi atl datainspektionen visar storrestriklivitet när del gäller samköming av regisler. varför sig inle le sig särskilt besvärande för den enskilde medan däremot ensamköming kan ge en myckel närgången bild av en enskild människas personligaförhållanden. Dalainspektionenvitsordar all en sammanslagning av två regisler kan ge en ackumulerad effektbelräffande informationens djup. Begreppet samköming har emellertid både i denallmänna debatten och i förarbetena till dalalagen fåll en i förhållande lilllagens utformning något missledande innebörd. Såsom dalalagen utformats krävsdatainspektionens prövning av varje personregister. För den händelse ett sådantpersonregister skall samköras med ett annal dataregister, vare sig delta är ettpersonregister eller ej, kommer elt nyli personregisler all upprällas.Sammanslagningen kan alllid förulsällas innebära en sådan ulvidgning av del enaeller båda personregistren atl del sammanslagna regislret ej längre faller inomramen för meddelal lillstånd. En sådan samköming förulsätter således en nyprövning av inspeklionen. (motion nr 918) Det framgår inte helt klart om den i motionenföreslagna förutsätleren införd ordning med hell regionaliseraddatahanlefing. Oavsett della synes förslagel gå ul på en dalainspeklion i varjeregion, sammansatt efter samma grunder som dalainspektionen. Vad som i dettasammanhang anförs om indata torde bygga på ett missförstånd. Samhälletskontroll enligt datalagen innefattar även vilken informalion som går in i ettdalasystem, och datainspektionen fäster i sina föreskrifter slor vikl härvid.All därulöver länka sig regionala beslul geniemoi varje regisleransvarig ifrågor som lösls genom datainspektionens tillständsbeslut och föreskrifterförefaller organi-salioriskl mindre lämpligt och knappasi ägnal all öka denenskildes irygghet i dessa svåra frågor där viss enhellighet måste sägas varaett rällssäkerhets-inlresse, Dalainspektionensresursbehov (motion nr 918) I sin anslagsframställning för /75uppskatlade daiainspekiionen på grundval av en av genomförd enkät antaletlillslåndsplikliga personregisler till ca 5 000. Inspektionens uppfattning varall del för tillståndsprövningen av dessa regisler förelåg två realistiskaalternativ, nämligen att den ingående balansen avarbetas under två budgetår,dvs, lill , eller , dvs, till den 1 juli 1977.Inspektionen grundade anslagsberäkningen på allernalivel ivå år.