bet · FX01KU22 · 1974-12-31 00:00:00 — Det framstår inte heller som möjligt att nå detta syftegenom en ändrad avgränsning av det obligatoriska granskningsområdet. I likhetmed departementschefen anser därför utskottet att en övergång tiU ettfakultativt system över hela fältet är den enda lösning som kan garantera denönskvärda flexibiliteten i lagrådets arbete utan att högsta domstolens ochregeringsrättens uppgifter som domstol lider men. Till förmån för ett fakultativt system kan även åberopasvissa andra, tungt vägande skäl. 1 skilda sammanhang, bl. a. av författningsutredningen ochi remissyttranden över utredningens förslag, har framhållits att det skullevara värdefullt med en lagrådsgranskning inom ytterligare kategorier avlagförslag än de som ingår i den obligatoriska sektorn. Utskottet kanansluta sig till en sådan bedömning. Av betydelse i detta sammanhang är inteminst den omständigheten, att lagstiftningen visar en tendens att utvidgas tillnya, förut oprövade områden. 1 praktiken har det emellertid visat sig att det medgällande ordning inte finns något utrymme för en mera omfattande granskninginom det nuvarande fakultativa området. Detta måste betecknas som en storbrist, inte minsl med tanke på att en lagrådsgranskning av ett lagförslag inomdetta område i åtskilliga fall allmänt sett torde framstå som en angelägnareuppgift än granskningen av vissa förslag inom den nuvarande obligatoriskasektorn. Vid en övergång till ett fakultativt system blir det möjligt att vägahithörande intressen mot varandra och att därvid göra den prioritering som viden helhetsbedömning framstår som riktigast. Detta möjliggör otvivelaktigt ettbättre utnyttjande av lagrådsgranskningens fördelar. Denna aspekt måste enligt utskoltets mening tillmätassärskild betydelse med hänsyn till det pågående författningsarbetet. Även om deåtgärder som måste företas med avseende på laggranskningsfrågan i principhar långsiktig karaktär, måste beaktas att frågan också ingår som ett led igrundlagberedningens arbete på en ny författning. Den skall därvid prövas inomramen för beredningens överväganden om lagområdet och lagstiftningsförfarandeti stort. Det är givetvis angeläget, att underlaget för laggranskningsfråganslösning i den nya författningen blir det bästa möjliga. Som grundlagberedningensjälv antytt, måste tUlämpningen av ett fakultativt system kunna geerfarenheter av värde i detta hänseende, som inte kan erhållas på annat sätt. Med hänsyn till vad sålunda anförts tUlstyrker utskotteten sådan ändrad ordning för lagrådsgranskningen som föreslås i propositionen. Vad gäller tillämpningen av ett fakultativt system kanutskottet i allt väsentligt ansluta sig till vad departementschefen anfört idetla hänseende. Av största vikt är sålunda att lagrådets arbetskapacitet inomramen för gällande bestämmelser kommer att utnyttjas så effektivt som möjligttill gagn för de intressen som granskningen avser att tillgodose. Utskottetvill erinra om att de prioriteringar och överväganden i övrigt som enligt detnya systemet ankommer på regeringen sker under sedvanligt parlamentarisktansvar. Mot betänkandet reserverade sigutskottets borgerliga ledamöter, som på anförda skäl avstyrkte att denobligatoriska lagrådsgranskningen avskaffades. I den nya författning som innevarande vår slutligenantagits av och skall träda i kraft (prop.1973:90, KU 1973:26) har den fakultativa lagrådsgranskningen bibehållits (8kap. 18 § RF). Med stöd av bestämmelsen i 4 kap. 10 § förslaget till nyriksdagsordning kan dock en minoritet av minst en tredjedel av ledamöterna iett riksdagsutskott begära att lagrådets yttrande över ett lagförslag skallinhämtas. En sådan begäran skall enligt stadgandet tillmötesgås om utskottetinte finner att därmed förenat dröjsmål med ärendets behandling skulle leda tillavsevärt men. Vid riksdagsbehandlingen av författningsförslagetuttalade utskottet i sitt i denna del av godkända betänkande bl. Vid behandlingen av frågan omupphävande av den obligatoriska lagrådsgranskningen inom vissa lagomrädenframhöll (KU 1970:20) särskilt värdet av attlagrådsgranskningen kunde utsträckas till lagförslag utanför det obligatoriskaområdet. Enligt utskottet hade det knappast funnits utrymme härför med dentidigare ordningen, vilket framstod som en brist inte minst med hänsyn till atten lagrådsgranskning inom andra områden i åtskilliga fall kunde vara enangelägnare uppgift än granskningen av vissa lagförslag inom den obligatoriskasektorn. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt liksom vad utskottet i övrigtanförde i frågan 1970. Med motionernas förslag, som går ut pä granskning av iprincip alla lagförslag som tidigare tillhörde det obligatoriskagranskningsområdet, förloras enligt utskottet i praktiken möjligheten attutnyttja lagrådet effektivt för de mest angelägna lagförslagen inom helalagstiftningsområdet. Förslaget om rätt för utskott, och i förekommande fall enminoritet inom ett utskott, att fä till stånd lagrädsgranskning anser utskottetvälgrundat. Härigenom skapas enligt utskottet ytterligare garantier för att delagförslag beträffande vilka lagrådsgranskning bedöms som särskilt angelägenockså blir föremål för sådan granskning. Sju ledamöter (c, fp och m)reserverade sig mot betänkandet i denna del och hemställde om återinförande avobligatorisk lagrådsgranskning med bl. a. följande motivering: EnUgt vår mening utgör granskningeni lagrådet ett vidgat skydd för rättssäkerhetsintresset och för enhetlighet,konsekvens och klarhet i rättssystemet. Genom att lagrådsgranskningen enligtstadgad praxis är begränsad tiU lagförslagens juridiska sida medan derasallmänna politiska grunder är en sak uteslutande för regering och riksdag kannågra principiella invändningar utifrån parlamentarisk synpunkt inte riktas motett system med obligatorisk lagrådsgranskning. 1 fråga om lagrådets uppgifter finner vi det naturligt attobligatorisk lagrådsgranskning i princip föreskrivs för det centrala lagområdetsådant detta bestämts i 8 kap. 2 och 3 §§ RF. Undantag kan dock göras för lagförslagav mindre ingripande art. 1 första hand tänker vi härvid på lagändringsförslagav mindre vikt. Men även förslag till ny lagstiftning kan i undantagsfall varasådant att lagrådets yttrande framstår som obehöv- Det synes vidare av praktiska skäl vara nödvändigt att lämna skattelagarna utanför det obligatoriska området. Självfallet avser vårt förslag om obligatorisklagrådsgranskning endast vad som i teknisk mening är att anse som lagar.Föreskrifter som enligt 8 kap. 7 § RF kan beslutas av regeringen efterriksdagens bemyndigande i lag skall således inte omfattas av obligatoriet. EnUgt § 21 RF skall som ledamot pålagrådsavdelning tjänstgöra tre justitieråd och ett regeringsråd. Efter Kungl.Maj:ts förordnande får i stället för ett av justitieråden "annan lagfaren,skicklig och oväldig person" tjänstgöra som ledamot. Dessutom äger Kungl.Maj:t då så prövas erforderligt förordna ytterligare en person att förbehandlingen av visst ärende tjänstgöra i lagrådet. Den nya regeringsformen innehåller inga detaljregler omlagrådets sammansättning utan föreskriver endast att i lagrådet "ingårdomare i högsta domstolen och i regeringsrätten" (8 kap. 18 § RF).Departementschefen uttalade i detta hänseende (s. 326) att lagrådet liksomhittills borde bestå av domare från de två högsta instanserna men att anledningsaknades att grundlagsfästa de närmare reglerna om lagrådets sammansättning.Han förklarade sig i stället ha för avsikt att senare framlägga förslag tillsådana regler att införas i lagen om lagrådet (1965:186). Utskottet anslöt sigtill departementschefens bedömning på denna punkt (s. 56) medan förenämndareservanter hävdade att sammansättningen av lagrådet borde enligt uttryckligtstadgande i gmndlag bestämmas av högsta domstolen och regeringsrätten. Lagrådet består enligt lagen om lagrådet av en ordinarieoch högst två extra avdelningar. har en extraavdelning tagits ianspråk. har antagit förslag till ändring i lagen om lagrådet(prop. 1974:35, KU 1974:21). Ändringen, som avser lagrådets sammansättning,innebär endast mindre avvikelse från de i RF § 21 intagna bestämmelserna.Sålunda föreslås dels slopande av kravet att ledamoten från regeringsrättenskall vara lagfaren, dels begränsning att tillkalla ytterligare ledamot tUlfall dä ärendet kräver särskild fackkunskap. Frågans behandling i utan samband medlagstiftning angående lagrådet 1 remissdebatt angåendeändring i jordabalken m. m. 1973:23) framfördes kritik från herrarLidgard (m) och i (fp) mot att propositionen inte föregåttsav lagrådsgranskning. Kritiken bemöttes av statsrådet . I ett till lagutskottets betänkande 1973:39 i anledning avpropositionen 1973:156 med förslag till avveckling av vissa godmanskap fogatsärskilt yttrande av herrar i (fp) och () hävdades,att utskottets möjligheter att granska framlagda lagförslag avsevärt försvåratsgenom frånvaron av yttrande från lagrådet. I yttrandet anfördes vidare: Till lagutskottet har förbehandling års höstsession remitterats ett flertal propositionerinnehållande lagförslag av juridisk-tek-niskt komplicerad art. Hit hör den iförevarande betänkande behandlade propositionen (1973:156) med förslag tillavveckling av vissa godmanskap för delägare i skifteslag. Även propositionerna(1973:158) med förslag till lag om ändring i lagen om vissa internationellarättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap och (1973:159) medförslag tiU lag om ändring i lagen om företagsinteckning skulle kunna nämnas.Inget av de här nämnda förslagen har varit remitterade till lagrådet. Med hänsyn bl. a. tiU utskottets starka arbetsbelastninghar enligt vår mening dess möjligheter att effektivt granska de framlagdalagförslagen avsevärt försvårats genom frånvaron av yttrande från lagrådet. Undersökningar motsvarande den nuförevarande gjordes i samband med såväl 1972 som granskning avstatsrådens ämbetsutövning m. m. (KU 1972:26 och 1973:20). Undersökningarnaföranledde inte några särskUda uttalanden från utskottets sida. I ett särskiltyttrande till betänkande anförde sju av utskottsledamöterna (c, fp ochm): Den redovisning som utskottetlämnar av lagrädsremisserna visar enUgt vår uppfattning betydelsenav lagrådsgranskning. Lagrådets synpunkter har sålunda föranlett ändringar i 14av 15 remitterade lagförslag. Antalet lagrådsremisser har dock sjunkitväsentUgt . Vid den förestående riksdagsbehandlingen avförslaget till ny författning har vi tillfälle att framföra förslag angåendereglerna för lagrådsgranskning. Utider till avgivna propositioner somgranskats av lagrådet ang. lag om inskrivningsregister (Ju) ang. lagom ändring av skadeständslivräntor " ang.bostadssaneringslag (In) ang.ändring i (samordning av vissa bestämmelser i med de förvaltningsrättsligaförfarandelagarna) (Ju) ang.lagstiftning om åtgärder mot vissa våldsdåd medinternationell bakgrund (terroristlagen) 1973:92 1973:138 1973:160 1973:167 ang. lagom rättegängen i tvistemål om mindre ang.lagstiftning om straff för luftsabotage " ang. lagom exekutiv försäljning av registrerat ang.brandlag (C) I samtliga fall har lagrådets yttrande föranlett ändringar i de ursprungliga förslagen. Utider till avgivna propositioner sominte remitterats till lagrådet ehuru de enligt de tidigare gällandebestämmelserna eller praxis skulle ha remitterats dit ang. ändring i övergångsbestämmelserna tillvattenlagen ang. lagom hälso- och miljöfarliga varor ang. ändring i hyreslagstiftningen m. m. ang.sjömanslag ang. ändring i jaktlagen ang.ändring i lagen om skydd för vapen m. m. ang. ändring i lagen om vissainskränkningar i rätten att förvärva fast egendom ang. lag om konvertiblaskuldebrev ang. ändring i (ändring ibarna-vårdsmannainstitutionen) ang. ändring i naturvårdslagen ang. ändring iutlänningslagen ang. åtgärder för att bekämpa brottsligheten (bl. a.förslag tiU lag om tillfälligt omhändertagande) ang.ändring i (avser övervakning vid kriminalvård i frihet) ang.ändring i lagen om rätt till fiske ang. ändring i miljöskyddslagen ang. ändring i lagen om införande av nya jordabalken ang.kreditupplysning ang. vissagodmanskap för delägare i skifteslag ang. ledningsrättslag ang. ändring i lagen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskapm. m. ang. ändring i lagen om företagsinteckning ang. ändring iaktiebolagslagen ang. ändring i lagen med vissa bestämmelser om immunitet ochprivilegier ang.ändring i lagen om personalundersökning i brottmål ang.ändring i lagen om internationella rättsförhållanden rörande dödsbon m. m.ang. PM med vissa uppgifter angående beslut om inrättande av enfond för stöd till industriellt utvecklingsarbete I propositionen 1973:41(industridepartementet) angående industri-politisk verksorganisation m. (inrättande av en ny myndighet, statens industriverk, ,varigenom en basorganisation skapas på verksplanet för centrala industri-,energi- och mineralfrågor) föreslogs bl. a. att en särskild fond, statensutvecklingsfond, skulle inrättas med industriverket med syfte attstödja riskbetonade investeringar inom industrin för utveckling av nyaprodukter, processer eUer system. Stöd frän fonden skulle utgå i form av lånmed villkorlig återbetalningsskyldighet. Verksamheten föreslogs inledningsvisbli finansierad genom att av vinsten från () tUlfördes utvecklingsfonden. Utvecklingsfonden skuUeledas av en särskild styrelse samt administrativt knytas till industriverketgenom att verket skulle svara för den löpande verksamheten vid fonden.Styrelsen skulle bestå av högst nio ledamöter, utsedda av Kungl. Maj:t. Medtanke på behovet av nära samarbete mellan fonden samt styrelsen för tekniskutveckling (STU) och SIB borde dessa båda organ vara representerade istyrelsen. Utvecklingsfonden borde enligt propositionen bli ett värdefulltkomplement tUl STU och SIB. I vad gällde utvecklingsfondens administrativa förankringfanns det enligt propositionen skäl som talade för såväl STU, SIB som industriverket.Departementschefen stannade emellertid för ätt den begränsade organisation sombehövdes för fondens löpande administration borde byggas upp inom industriverket.För denna ordning talade enligt hans mening att resurser för bransch- ochsektormässiga bedömningar skuUe finnas inom industriverket samt attindustriverket skulle komma att handha andra former av finansieUt företagsstöd.Departementschefen betonade att fonden trots den administrativa anknytningentill verket skulle ha en självständig ställning. 1 fråga om behov av att anlita expertis förprojektbedömningar torde enligt departementschefen både STU och SIB kunna göraväsentliga insatser i detta sammanhang genom att låta sina tjänstemän biträdafonden mot ersättning från denna. Enligt departementschefen var en förutsättning för attfonden skiille kunna fungera effektivt att den gavs ett aktivt och flexibeltfunktionssätt. Dessa krav ansäg departementschefen motivera den långtgåendebeslutsmässiga självständighet som han förordade men också medföra att fondensexekutiva funktioner anpassades i enligt härmed. I anslutning tUl förslaget om inrättande avutvecklingsfonden väcktes i flera motioner. 1 motionen 1973:1811 (fp)yrkades avslag på förslaget om inrättande av fonden. De föreslagna uppgifternaborde enligt motionärerna tillgodoses inom ramen för redan existerandeinstitutioner. Det angavs som naturiigt att de uppgifter som avsetts tillkommafonden i stället tiUdelades STU. I tre motioner 1973:1804 (m), 1807 (c) och1808 16 1974.4 saml Nr 22 (s) förordades att fonden skulle knytas till STU i stäUetför till industriverket. I vad gällde motionen 1973:1804 var detta en naturligkonsekvens av att motionärerna avstyrkt förslaget om inrättande avindustriverket. I motionen 1973:1807 varnades för att den föreslagnaorganisatoriska anknytningen tUl industriverket kunde leda tUl dubbelarbete isamband med bedömningen av olika projekt eftersom fonden i stor utsträckningkunde väntas komma att stödja samma projekt som tidigare erhållit stöd fränSTU. Fonden borde därför administrativt knytas till STU. I motionen 1973:1808angavs det vara olämpligt att dela upp utvecklingsstöd på olika instanser.Detta visade erfarenheter såväl i som i utlandet. Strävan att styrastödet mot vissa branschsektorer hade enligt motionärerna mycket målrriedvetetstyrt STU:s praktiska handlande. Fonden och de för denna avsedda personallaresurserna och andra resurser borde sålunda administrativt knytas till STU. (NU 1973:54 s. 22-24) anförde i sittbetänkande - efter att ha redovisat huvudinnehållet i propositionen och de ianslutning tiU fonden väckta motionerna - helt kortfattat att utskottet fanndet värdefullt att en statens utvecklingsfond med de angivna uppgifternainrättades och tillstyrkte förslaget härom. I motionen 1973:1811 framställtyrkande om vidgade uppgifter för STU i enlighet med vad som anförts i motionenavstyrktes. I dessa delar förelåg inte några delade meningar inom utskottet. 1 fråga om fondens administrativa anknytning fannutskottets majoritet de argument som framförts i propositionen bärande.Majoriteten tillstyrkte aUtså att fonden anknöts till industriverket på detsätt som föreslagits i propositionen och avstyrkte de tre motionsyrkandena avannan innebörd. 1 en reservation (m, c, fp, vpk) anfördes attutveckhngsfonden administrativt borde knytas tiU STU. Efter den utveckling somSTU pä senare tid undergått syntes STU väl svara mot de krav som ipropositionen stäUts pä den myndighet tUl vUken fonden skall vara anknuten. Ättdra en gräns mellan olika faser i ett industriellt utvecklingsprojekts framväxtoch hänföra dessa tUl skUda stödorgan, såsom skulle bli följden avpropositionens organisatoriska lösning, syntes enligt reservanterna opraktiskt(se betänkandet s. 48-49). biföll reservationen (rskr 1973:225). 1 anslutning till riksdagsbeslutetutfärdades kungörelse 1973:622 om statens utvecklingsfond samt kungörelse1973:623 om ändring i instruktionen (1968:404) för styrelsen för tekniskutveckling. Vidare har utsetts styrelse för utvecklingsfonden, STU, SIB ochindustriverket är representerade i styrelsen. 1 avtal som träffats med personalorganisationerna angåendelönegradsplacering av tjänster vid industriverket har tvä tjänster angettsvara avsedda för utvecklingsfondens administration. Avtalet har godkänts avriksdagens lönedelegation. Tjänsterna i fråga utgörs av en byrådirektörs-och enassistenttjänst. PMangående lantbruksrepresentation i utlandet beslöt den 23 mars 1973bifaUa jordbruksutskottets hemställan (JoU 1973:1, punkten 2) att med anledningav två motioner (1973:325 och 1973:1399) samt Kungl. Maj:ts förslag istatsverkspropositionen dels ge Kungl. Majrt tiU känna vad utskottet anförtbeträffande utlandsrepresentationen på jordbmks-, skogsbruks- och livsmedelsområdetm. m., dels anvisa ett förslagsanslag på för budgetåret1973/74 tiU lantbruksrepresentanter. Beslutet om tUlkänna-givande fattades utanvotering, medan beslutet om anslaget, vUket med översteg det istatsverkspropositionen upptagna, fattades med 142 röster mot 124. I statsverkspropositionen 1973 (Bilaga 11Jordbruksdepartementet, A 2. Lantbruksrepresentanter) anförde dåvarandejordbruksministern endast följande: Lantbruksrepresentanterna har tilluppgift att inhämta och förmedla kunskaper om jordbruket och fisket samt därmedsammanhängande näringar ävensom miljövärden i de länder eller internationeUaorganisationer som ingår i deras verksamhetsområden. F. n. ärlantbruksrepresentanterna placerade i , och . Efter att ha redovisat utgifternaför detta ändamål för /72 tiU och anslagetför /73 tiU 713 000, enUgt sedvanlig tabellerad sammanställning,beräknade departementschefen behovet av ökade anslag tiU sammanlagt 60 000kronor, som i huvudsak hänfördes till en ca 10%-ig ökning av lönekostnaderna.Med hänvisning till sammanställningen hemställde departementschefen om ettförslagsanslag på för /74. I motionen 1973:325 av m. fl. (vpk)hemställdes "att till regeringen hemställer om en utökning avantalet lantbruksrepresentanter i utlandet och en sådan placering av dessa attväsentUga områden av de socialistiska länderna och länderna i tredje världentäcks av deras verksamhet". 1 motionen 1973:1399 av i Holmgården m. (c) hemstäUdes dels att hos Kungl. Maj -X arUiåUer om "att entjänst som lantbruksrepresentant med uppgift att följa utveckUngen på jordbruksoch livsmedelsområdet i och de östeuropeiska staterna snarastinrättas", dels "att hos Kungl. Maj:t anhåller om att entjänst som lantbruksrepresentant inrättas i med uppgift att följautvecklingen pä jordbruks- och livsmedelsområdet även i angränsandeländer". I sitt betänkande anförde jordbruksutskottet följande (JoU1973:1, s. 2-3): Utskottet vill i anledning avförevarande motionsyrkanden erinra om att motioner innehållande motsvarandeförslag till förstärkning av den svenska utlandsrepresentationen på lantbrukets ochmiljövårdens områden behandlades av (JoU 1972:1, p. Riksdagengav därvid pä förslag av utskottet som sin mening Kungl. Maj :t tUl känna attden specialbevakning av hithörande frågor som utfördes av lantbruksrepresentanternai , och var av stort gagn och alltjämt fyllde ettangeläget syfte. Behovet av att vidga marknaden för bl. a. svenskajordbruksprodukter talade emeUertid för att jämväl utvecklingen inom deösteuropeiska staternas jordbruk noga följdes från svenskt håll. Enförstärkning av den svenska utlandsrepresentationen på jordbrukets områdedärstädes bedömdes sålunda vara väl motiverad. utgick från att Kungl.Maj:t vid sin prövning av hithörande frågor beaktade behovet av speciellutlandsbevakning beträffande samtliga de näringsgrenar som ingick ilantbruksrepresentanternas verksamhetsområde och i sammanhanget jämväluppmärksammade det alltmer ökande intresset av att den internationellautvecklingen pä miljövårdens område noga följdes. Utskottet viU i anledning avde nu väckta motionerna understryka att angivna synpunkter på nuvarandelantbruksrepresentanters verksamhet aUtjämt äger gUtighet. I vad gäller enförstärkning av den svenska utlandsbevakningen i fråga om utvecklingen päjordbruks-, skogsbruks- och livsmedelsområdet och beträffande miljövården inomde östeuropeiska staterna synes motiven härför sedan föregående år ha erhålUtökad tyngd. Behovet av att följa sagda utveckling även i och andra delarav världen blir, som anförs i motionerna, ävenledes aUtmera uttalat. mening talar starka skäl för att lantbruksrepresentationen redan fr.o. m. nästa budgetär förstärks med en ny befattning för handhavande av nyssangivna uppgifter beträffande de östeuropeiska länderna. Frågan om var ifrågavarandebefattning t. v. skall placeras bör ankomma på Kungl. Maj:t att närmare bedöma.Utskottet viU dock i främsta rummet förorda att befattningen placeras i Moskva.För den föreslagna personalförstärkningen bör räknas medel under förevarandeanslag med . Utskottet fann i övrigt ejanledning tUI erinran mot Kungl. Maj ts förslag under denna punkt. UtskottetshemstäUan framgår av det inledningsvis redovisade beslutet av . Mot utskottets beslut reserverade sig sju ledamöter (s),vUka dels förordade det i statsverkspropositionen upptagna förslagsanslaget på773 , dels ansäg att utskottets ovan redovisade yttrande bort haföljande lydelse: I vad gäller den svenskautlandsrepresentationen i fråga om utvecklingen pä jordbruks- ochUvsmedelsområdet och beträffande miljövården inom de östeuropeiska staterna vUlutskottet peka på att i de bilaterala samarbetsavtal som slutit medöststaterna har kanaler för ekonomiskt, tekniskt och vetenskapligt utbyte somäven täcker jordbruk, skogsbruk, fiske och mUjövård tiUskapats. Särskilda arbetsgrupperhar upprättats, bl. a. en grupp med representanter för rörandemiljövårdsfrågor. Skogs- och lantbruksakademien har haft ettlivligt samarbete med myndigheter i , särskilt och ,något som beträffande är reglerat i ett avtal med detsovjetiska lantbruksministeriet. 1971 tUlkom ett särskilt avtal om samarbeterörande skogsvård och skogsbruk mellan och statskommittén förskogsbruk. Genom dessa åtgärder finner utskottet att en god grund förkunskapsutbyte med denna del av världen på hithörande områden har åstadkommits. UtskottetvUl emellertid Uksom föregående är särskUt fästa uppmärk-