bet · FX01KU21 · 1974-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1974 KU1974:21 Konstitutionsutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1974:35 med förslag till lag omändring i vallagen (1972:620), m. m. jämte motioner. I detta betänkande behandlas propositionen 1974:35med förslag lill lag om ändring i vallagen (1972:620), m. m. jämte motionerna 1974:4av i (c), 1974:74 av (), (fp), såvitt avser hemställan p. 1974:353 av iSundsvall m. fi. (c), (m), 1974:358 av (), 1974:589 av herrHermansson m. fi. (vpk), 1974:919 av hert m.fi. (c), 1974:929 av iHamburgsund m. fi. (fp), 1974:1177 av frökenAndersson m.fl. (c), 1974:1179 av herrHermansson m. fi. (m), (m), 1974:1630 av m.fi. (c), (m), 1974:1632 av iTyresö m.fl, (vpk), (m). Defem sistnämnda motionerna är väckta med anledning av propositionen. De övrigaväcktes under den allmänna motionstiden. Motionernas hemställan återfinns ibilaga I. I propositionen läggs fram förslag lillföljdlagsliftning till den nya regeringsformen (RF) och den nyariksdagsordningen (RO). De sammanlagt 32 lagförslagen omfattar såväl förslagtill upphävande av och ändringar i gällande författningar som förslag till nyaförfattningar. Förslagen innebär i första hand en anpassning i sakligt ochterminologiskt hänseende till bestämmelserna i den nya RF och den nya RO, Dennya RF och den nya RO föranleder åtskilliga ändringar i vallagen. Reglerna ommandatfördelning för riksdagsval som finns RO 1 1974.4 saml. föreslåsutan ändring i sak bli överförda till vallagen. Ändringar föreslås också somföljd av sänkningen av rösträttsåldern och överförandel avval-besvärsprövningen från regeringsrätten lill valprövningsnämnd. Ienlighet med vad som förutsatts i samband med grundlagsreformen föreslås vidarebestämmelser i vallagen som reglerar valbesvärsprövningen i materiellthänseende. 1 vallagen föreslås också .yissa ändringar som infe hgr samband medgrundlagsreformen. a. förstärks skyddet mot registrering av partibeteckningsom av väljarna kan förväxlas med beteckning för ett tidigare registreratparti. Lagen om kyrkofullmäkligeval anpassas lill de nya reglerna i vallagen. Ikommunallagarna och lagen om församlingsslyrelse föreslås ändringar som bl. a.innebär att rösträttsåldern vid kommunala val sänks lill . Vidare bringasvalbarheisvillkoren enligt nämnda lagar och landstings-lagen i överensstämmelsemed den nya i det avseendet. 1rättegångsbalken och lagen om allmänna förvaltningsdomstolar inarbetas bl. a,vissa bestämmelser om högsta domstolen och regeringsrätten som finns i 1809års RF men som saknar motsvarighet i den nya RF. Deföreslagna lagarna avses i allmänhet skola träda i kraft ,dvs. med alt den nya RF och den nya RO börjar tillämpas, I vissa faltföreslås de nya bestämmelserna emellertid träda i kraft tidigare. Tillföljd av punkien 2 i övergångsbestämmelserna till nya RF aktualiseras vissa avde nya reglerna i vallagen redan vid ett nyval som hålls före den I januari1975. 1 fråga om dessa regler föreslås en särskild bestämmelse omikraftträdandet. Sänkningen av rösträttsåldern skall enligt de nämndaövergångsbestämmelserna tillämpas först när röstlängd upprällas . Enövergångsbestämmelse av samma innebörd har fogats lill de föreslagnaändringarna i vallagstiftningen. Propositionenshemställan avser atl skall antaga 32 i propositionen framlagdalagförslag. 1. lag om ändring i vallagen (1972:620), 2. lag om ändring i lagen (1972:704) omkyrkofullmäktigval, 3. lag om ändring i kommunallagen (1953:753), 4. lag om ändring i kommunallagen (1957:50) förStockholm, 5. lag om ändring i landstingslagen (1954:319), 6. lag om ändri_ng i lagen (1961:436) omförsamlingsstyrelse, 7. lag om upphävande av lagen (1972:236) om ersättareför riksdagsledamöterna, 8. lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt slödlill politiska partier, 9. lag om upphävande av del av riksens ständerfastställda, av Konungen godkända och av riksens sländer , S 8,utfärdade formuläret till försäkran att av, tillkommande konungar vidregeringens anträdande avgivas, 10. lag om ändring i broltsbalken, 11. lag om upphävande av lagen (1973:973) om antaletstatsdepartement ochstatsråd utan departement, 12. lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningari rätlen att utbekomma allmänna handlingar, 13. lag om riksgäldskonlorel, 14. lag om ändring i lagen (1934:437) för Sverigesriksbank, 15. lag om upphävande av lagen (1957:685) angåendeutövande av fullmäktige i och fullmäktige i riksgäldskontorettillkommande befogenheter under krigsförhållanden, 16. lag om upphävande av ansvarighetslagen (1936:324)för fullmäktige i och fullmäktige i riksgäldskonlorel m. 17. lag om upphävande av lagen (1897:28 s. 1) med vissabestämmelser om sedelulgivningsrätl, så ock angående forum förriksbanken, 18. lag om ändring i , 19. lag om ändring i lagen (1972:147) om ändring irättegångsbalken, 20. lag om ändring i lagen (1946:804) om införande avnya , 21. lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207), 22. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvallningsdomslolar, 23. lag om ändring i lagen (1965:186) om lagrådet, 24. lag om handläggningen av nådeärenden, 25. lag om ändring i lagen (1956:618) om allmännasammankomster, 26. lag om ändring i lagen (1966:293) om beredande avsluten psykiatrisk vård i vissa fall, 27. lag om ändring i lagen (1967:940) angående omsorgerom vissa psykiskt utvecklingsstörda, 28. lag om ändring i smitlskyddslagen (1968:231), 29. lag om ändring i lagen (1971:52) om skatterätt ochlänsrätt, 30. lag om ändring i lagen (1973:1108) om ändring ilagen (1971:52) om skatterätt och länsrätt, 31. lag om upphävande av ansvarighetslagen den 10februari 1810 för statsrådets ledamöter, föredragande och Konungens rådgivandei kommandomål, 32. lag om skyldighet att tillhandahålla riksdagensrevisorer vissa handlingar m. m. Frågorsom upptagits i motionerna Fiertalel motioner avser vallagsfrågor. Sakfrågornaanges i del följande under särskilda rubriker. Del skall först erinras om attförslag till vallag framlades i propositionen 1972:105, som behandlades avriksdagen under höstsessionen 1972. Åtskilliga följdmotioner väcktes,Konslilutionsutskoitet (KU 1972:49) förordade vissa detaljändringar men godtogi huvudsak propositionens förslag. Vallagen tillämpadesförsta gången vid allmänna val. 1 * 1974.4 saml. heternadärav har föranlett yrkanden om ändrade bestämmelser i skilda hänseenden. Ipropositionen (s. 67) anför departementschefen härvidlag bl, a, följande: InomRSV pågår utredning i syfte all med utgångspunkl i de erfarenheler som harvunnits vid val åstadkomma förenklingar och förbättringar ivalförfarandet. I skrivelse lill Kungl, Maj:t har RSVframhållit alt de synpunkter som dittills framkommit ger anledning alt övervägavissa ändringar i vallagen. har vidare i skrivelse den15 berört vissa frågor, såsom vallokalernas öppethållande m, m,,som enligt nämndens mening aktualiserats av val. har i skrivelse som kom in til! den 25 januari1974 anlagt synpunkter och framfört förslag i fråga om central distribution avvalsedlar och tillhandahållandet av valsedlar i lokaler, bl. a. poslanslalter,där röstning äger rum. Enligi min mening bör den ulredning som pågår inom RSVslulföras innan de frågor som aktualiserats i de nämnda skrivelserna tas upplill övervägande. Härigenom ges möjligheter lill en samlad bedömning av behovelav ändringar som en följd av erfarenheterna års val. I fråga omrösträkningen i vallokal förordar jag emellertid på förslag av RSV att enändring genomförs redan nu (jfr under 13 kap. 6S i del följande). I motionen 1974:352 (hemställan punkien 4) av herrMolin m. fi. (fp) anförs, atl reglerna om valkretsindelning för val lillkommunfullmäktige och landsting har en betydande effekt pä valutfallel i vadgäller antalet mandat per parti. Enligt motionärerna bör reglerna ändras så attstörsta möjliga rättvisa uppnås mellan partierna också i kommun- och landstingsvalen.För atl beslul om ändrade regler för valkretsindelningen skall kunna fattas igod tid års val bör utredningen om den kommunala demokratin, lillvilken frågan om del kommunala valsystemet överlämnats för övervägande,behandla frågan på ett sådanl sätt att förslag kan föreläggas vårriksdagen1975. I molionen 1974:358 av iStaffansiorp (m) framhålls, atl det valsystem som sedan 1970 års val tillämpasvid riksdagsvalen har fungerat mycket rättvist. I primärkommuner och landstinghar detta val-syslem inte införts, och motionären illustrerar med en tabellalldet valsyslem som tillämpas vid dessa val leder lill atl antaletröster/mandat varierar kraftigt mellan de olika parterna. bör därförenligt motionen anhålla om förslag lill nytt valsystem för de kommunala valenså atl beslut i frågan kan fallas i god lid års val, Imolionen 1974:589 av m, fi. (vpk) anförs, alt det inte ärovanligt atl ett parti vid landstingsvalen får betala dubbelt så många röstersom ett annal för mandat beroende på valkrelsindelningen och avsaknad avutjämningsmandat. Enligt molionärerna synes någon form av utjämningsmandatmellan vakrelsar i landstings- och primärkommuner nödvändig för alt inte storaväljargrupper skall bli orepresenlerade eller starkt underrepresenlerade ochför all uppnå rätlvisa i mandalfördelningen mellan partierna. Kommunalvalskommiiién(K 1968:58) tillkallades för atl utreda frågan om ändraderegler för bestämmandel av antalet landstingsmän, landstingskommuns indelningi valkretsar och valsystem för kommunalvalen. Utredningen avlämnade i februari1971 betänkandet "Kommunala val" (SOU 1971:4). I della förordadekommittén alt ett nytt valsystem skulle införas för landstings- ochkommunfullmäktigevalen i huvudsak i överensstämmelse med valsystemet förriksdagsvalen. Enligt kommitténs förslag skulle i landstingskommuner ochvalkrelsindelade kommuner endast en del av mandaten tilldelas valkretsarna ochfördelas mellan partierna på grundval av valresultatet där. Återstoden avmandalen skulle användas för all utjämna de avvikelser från eil för helalandslingskommunen respektive kommunen proportionellt riktigt resullal som kanuppslå vid mandalfördelningen inom kretsarna. För både landstingskommuner ochkommuner skulle enligt förslagel gälla alt endast parti som fått avrösterna i hela landslingskommunen respektive kommunen fick della imandalfördelningen. För landslingskommunen skulle denna spärr dock mildrasgenom all parli med mindre andel av det lolala antalet röster skulle få delta imandalfördelningen i valkrels där partiet fått minsl av rösterna. Vidremissbehandlingen av kommunalvalskommilléns förslag uttalade sig remissinstansernaöver lag för ett valsyslem som ger en bättre propor-lionalitet vid de kommunalavalen. Åtskilliga remissinstanser ställde sig emellertid tveksamma eller direktavvisande till en fyraprocentsspärr mot småpartier även på del kommunalaplanet. Vid överläggningar rörande frågan om ett eventuelltnytt valsystem för de kommunala valen mellan företrädare för de fyra störstariksdagspartierna rådde enighet om atl frågan om en generell spärr motsmåpartier i de kommunala valen inte skall tas upp till avgörande förrän mannärmare fött diskutera vilka konsekvenser för den kommunala demokratin en sådanspärr skulle fö. Belräffande dessa överväganden informerades vänsterpartietkommunisternas företrädare. Den21 erhöll utredningen om den kommunala demokratin itill-läggsdirektiv bl. a. i uppdrag atl överväga frågan om småpartiernas roll iden kommunala demokraiin och all utifrån kommunaldemokratiska synpunkterstudera effekterna av olika småpartispärrar. Enligt tilläggsdirektiven börutredningen arbeta så alt utredningens undersökningar och analyser kan läggaslill grund för ett slutligt ställningstagande lill valsystemet vid de kommunalavalen års val. Som en följd av regeln i 3 kap. 2 S nya RF atl deli lag skall finnas bestämmelser om rösträtt för svensk medborgare som inte ärbosatt i riket införs bestämmelser härom i vallagen (4 kap. 11 S). Någonändring i sak av utlandssvenskarnas rösträtt föreslås inle härmed. Deltamotiveras med atl frågan om en ulvidgning av utlandssvenskarnas rösträtt f. n.övervägs av valtekniska ulredning. Motionerna1974:919 av m.fl. (c), 1974:929 av i m.fl.(fp) och 1974:1186 av m.fl. (m) syftar alla till en utvidgning avutlandssvenskarnas rösträtt. Motionen 1974:1177 av fröken m. fi. (c)behandlar frågan om ökad information till utlandssvenskarna angåendetillvägagångssättet för all fö rösta i riksdagsvalen. Enligt 3 kap. 4 S vallagen åligger det valnämnden ivaldistriktsindelad kommun atl för varje valdistrikt utse minsl fyravalförrättare. Någon bestämmelse om sättet för utseende av dessa innehålleremellertid inte vallagen, 1 motionen 1974:4 av i (c)framställs krav på en sådan ändring av vallagen atl räll införs lillpropoiionellt val i detta hänseende. Frågan berörs inte iförevarande proposition. F. n. gäller enligt 5 kap. 3 S vallagen allpartibeteckning får registreras endast om beteckningen tydligt skiljer sig frånbeteckning som redan har registrerats eller vars registrering är föremål förprövning. Med hänsyn till alt utgångspunkten för bedömningen måste varaförväxlingsrisken föreslås i propositionen en formulering som bällretillgodoser delta syfte, nämligen all partibeteckning får registreras endast ombeteckningen kan antas ej leda lill förväxling med redan registrerad beteckningeller med beteckning för vilken registrering har sökts. Spqrsmålelvar föremål för bedömning , när biföllkonslituiionsulskouels belänkande (KU 1973:40) med förslag lill ålgärder föralt vidga skyddet för de politiska partiernas namn. 1molionen 1974:1632 av i m, fi, (vpk) anförs atl delförstärkta skyddet för partibeteckning skulle bättre uppnås med följandelydelse av 5 kap. 3 S 3, vallagen: 3. partibeteckningen tydligt skiljer sig från ochej kan antagas leda till forväxling med beteckning som redan har registreratseller som. med anledning av tidigare gjord ansökan, kan komma att registrerasmed giltighet för del valel eller annal val för vilket den nya regislreringenenligi 4 S första stycket kommer att gälla. Enligt 10 kap. 1 S vallagen får röstning i principske på varje poslanslalt inom riket från och med den aderionde dagen förevaldagen lill och med valdagen. Något förslag om ändring i delta stadgandeframläggs inle i nu föreliggande förslag till ändring i vallagen. Imotionen 1974:74 av i (c) framhålls alt avstånden lillpostlokal och vallokal i glesbygderna gör del angeläget att ytterligareutvidga reglerna för poströstning. Det föreslås därför i motionen attpoströstning skall tillålas även genom lantbrevbärares försorg. Fördelningpå listtyp av röstsedlarna vid preliminär rösträkning I propositionen föreslås en ändring av 13 kap. 6Svallagen av innebörd atl föreliggande skyldighet alt vid preliminärrösträkning fördela valsedlarna efter lisltyp borttages. Elt motsvarandeförslag återfinns i motionen 1973:352 av m. fi. (fp). I 14 kap. 15 och 16 SS vallagen behandlas reglernaför mandalfördelningen inom varje parli vid landstings- ochkommunfullmäktigevalen. Före vallagens tillkomst gällde i detla hänseende bl, a.alt en kandidat, som förekom på fiera listor, kunde tilldelas mandal i fieravalkretsar. Vid sådanl förhållande hade han själv alt välja vilken valkrels hanönskade representera. Denna möjlighet har numera avskaffats, och i ställetgäller, atl om en kandidat efter fastställande av ordningen mellan namnen inompartierna skulle erhålla mandal i mer än en valkrels tilldelas han mandat i denvalkrels där hans jämförelsetal är slörsi. Mandat som han ej tillträdertillfaller den kandidat som står närmast i tur inom partiet all erhålla mandal,dvs, den kandidal som i valkretsen har det högsta jämförelsetalet bland dekandidater inom partiet som inle redan tilldelats mandat. Någon ändring iförevarande regler föreslås inle i propositionen. Vidinförandet av nämnda regler anförde deparlemenlschefen (prop, 1972:105 s. 137f) följande: Enligt gällande regler (47 a S KVL) får den somutsetts lill landstingsman eller kommunfullmäktig i mer än en valkrets bestämmaoch till anmäla i vilken valkrels han vill anses vald. Uppkommermotsvarande dub-belvalssilualion vid riksdagsvalet, fäller jämförelsetaletavgörandet Gfr 10 S). Såväl praktiska som principiella skäl talar enligt minmening för att samma metod för avveckling av uppkomna dubbelvalssiluationerinförs även i fråga om de kommunala valen. I forlsätiningen bör alliså den somvalls lill landstingsman eller fullmäktig i mer än en valkrets besälla platseni den valkrels där hans enligt 6 S framräknade jämförelsetal är störst. Det börframhållas all demokratiutredningen när del gäller dubbelvaldafullmäktigsuppleanter föreslagit att jämförelsetalet skall vara avgörande vidbestämmandel av i vilken valkrets som plats skall tillerkännas honom (19 S). Enligtgällande ordning skall den som fött mandat från mer än en valkrets anses haavgått som landstingsman eller fullmäktig i den valkrets där han inte mottaruppdraget och efterträdare för honom där utses i den ordning som gäller vidlandstingsmans eller fullmäktigs avgång. I kornmentaren lill 10 S har jagförordat att motsvarande reglering i fråga om riksdagsvalen utformas så attmandal som den dubbelvalde ej lilllräder skall lillfalla den kandidal som stårnärmast i lur atl erhålla plats för partiet i den valkretsen. Redan intressetav enhetliga regler vid de samtidiga valen talar enligt min mening för allsamma regler för gälla även vid de kommunala valen. En sådan lösning står ocksåi principiell överensstämmelse med den tidigare förordade bestämmelsen attjämförelsetalet skall vara avgörande för i vilken valkrets den dubbelvaldeskall erhålla plats. Det kan här inskjutas all det i fråga om de kommunalavalen inte behövs någon särskild regel för del fall alt en kandidal har valtsför mer än ett parli i samma valkrets. Inträffar detla, blir bestämmelsen i 15S tredje slyckel tillämplig. I motionen 1974:353 av i m.fi. (c) påtalas all ifrågavarande sammanräkningsregler kan leda till mindrerimliga platsfördelningar inom ett parli såväl vid tilldelningen av mandat somvid fördelningen av suppleantplatser. Som exempel anges i motionen en kommundär för ett parti en listtyp erhöll 8 870 röster och fyra lisllyper tillhopa 5002 röster. Förstnämnda lista tilldelades tio mandal medan de övriga ficksamriianlagt tolv mandat. Enligt molionen bör bestämmelserna ses över ochförslag, syftande till en rättvis mandatfördelning, föreläggas så altnya bestämmelser kommer all gälla vid val. Enligi gällande regler, 9S kommunallagen(1953:753), 9S kommunallagen för Slockholm (1957:50) saml 10 S landslingslagen(1954:319) skall vid kommunala val antalet mandat per valkrels ställas irelation till den mantalsskrivna befolkningen i kretsen och inle - som gällervid riksdagsval - lill antalet röstberättigade i kretsen, 1 nu föreliggandeproposition föreslås ingen ändring i detla hänseende. 1molionen 1974:352av m. (fp) yrkas,att mandatberäkningen vid dekommunala valen skall liksom vid riksdagsval ske utifrån antaletröstberättigade inom valkretsen. Kommunalvalskommiiién uttalade sig i sittbetänkande Kommunala val (SOU 1971:4) för att även vid de kommunala valen antaletröstberättigade skulle läggas lill grund för mandaiberäkningen. Detkommunala valsystemet utreds som ovan anförts enligt tilläggsdirektiv den 21april 1972 av utredningen om den kommunala demokratin, som enligt direktivenbör arbeta så alt utredningsmaterialet kan läggas till grund för ettställningstagande till valsystemet vid de kommunala valen före 1976års val. Besväröver länsstyrelses beslut om indelning i valdistrikt Enligt föreliggande förslag lill ändringar ivallagen skall enligt 3 kap. 6 S besvär mol länsstyrelses beslul i ärende omindelning i valdistrikt föras hos valprövningsnämnden i stället för somhittills hos kammarrällen. Imotionen 1974:1631 av m.fl. (m) hävdas atl valprövningsnämndentillkommit för all avgöra frågor som rör valel och alt skäl saknas alt ävenlåta valprövningsnämndens kompetens omfatta frågan om rikets indelning ivaldistrikt. Del hemställs därför atl kammarrätten skall kvarstå sommellaninstans i dessa ärenden. Departementschefen anför idetta hänseende bl. a. följande (s. 69): En huvudtanke bakom förslaget alt inrätta envalprövningsnämnd är alt nämnden skall fö en sammansällning som gör denspeciellt lämpad all pröva frågor om valbesvär. Enligt min mening bör nämndenssärskilda sammansättning vara en tillgång också vid prövning av andra ärendensom gäller tillämpning av vallagen. Över huvud taget förefaller del naturiigasloch mest konsekvent alt valprövningsnämnden får överta besvärsprövningenenligt vallagen i samtliga de fall där denna f. n. ligger hos förvaltningsdomstol.Också intresset av enhetlighet i bedömningarna lalar för en sådan reform. Jagföreslår därför att besvärstalan enligt de angivna lagrummen i vallagenskall föras hos valprövningsnämnden. Förslaget innebär alt kammarrätten inlelängre kommer alt ulgöra mellaninstans i ärende om indelning i valdistrikt. I nu föreliggande förslag lill ändringar i vallagenföreslås belräffande valprövningsnämnden bl. a. en bestämmelse (15 kap. 9 S) omatl när valprövningsnämnden avgör ärende enligt vallagen skall nämndenssamtliga ledamöter vara närvarande. Imotionen 1974:1630 av m. fi. (c) hävdas, all frånvaro av ledamot ochdennes suppleant med den utformning lagtexten erhållit kan hindravalprövningsnämnden atl fullgöra sin uppgifi. Den föreslagna lagtexten bördärför enligt motionen ändras så alt denna olägenhet undanröjs. Departementschefenanför i detta hänseende (prop. s. 84) alt det torde vara förutsatt alt samtliganämndens ledamöter skall delta i avgörandet av valbesvärsmål och att han därförföreslår en uttrycklig bestämmelse här- om.Departementschefen erinrar i detta sammanhang om alt suppleanter för ledamöteri valprövningsnämnden skall finnas enligt 7 kap. 8 S i nya RO. Enligt deltastadgande skall för andra ledamöier i nämnden än ordföranden utses minsl sexsuppleanter. Enligt tilläggsbestämmelse lill stadgandet kan eftervalel besluta atl öka antalet suppleanter, som då skall väljas så snart del kanske. Delbör i sammanhanget tilläggas, alt suppleanter för organ inte ärpersonliga. Sålunda stadgas i 7 kap. 9 S nya RO, all om av valdledamot i ett organ är frånvarande intages hans plats, om det kan ske, avsuppleant som hör lill samma partigrupp. I övrigl skall härvid gälla allsuppleanterna har företräde i den ordning i vilken de har valts eller, om valelhar förrättats med gemensam lista, i den ordning i vilken de har förts upp på listan. 1 molionen 1974:357 av m, fl. (m)aktualiseras frågan om ny valkretsindelning i . Hemställan avseralt skall anhålla hos Kungl. Maj:t om skyndsam utredning härom. Fråganom valkretsindelning behandlades av utskottet senasl i samband medförfatlningsreformen (KU 1973:26). I förfaltningsproposiiionen (prop. 1973:90)förklarade deparlemenlschefen alt valkrelsindelningen skall bli föremål för enallmän översyn som skall utföras av särskilda sakkunniga. Dessa skall ävenundersöka hur personmomentet vid valet skall kunna stärkas. Utskollel uttaladei anslutning härtill sin tillfredsställelse över alt en utredning omifrågavarande spörsmål skulle komma till stånd och anförde, atl utgångspunktenför utredningsarbetet borde vara elt riksproportionelll syslem med spärrar motsmåpartier. Utskottet underströk också betydelsen av alt de sakkunniga lämnadesstor frihet vid fullgörandet av sitt uppdrag. Ianledning av förevarande proposition har inhämtats att utredningen omvalkretsindelningen och personval kommer atl tillsättas . 1 propositionen framläggs förslag till lag omupphävande av konungaförsäkran. 1motionen 1974:1629 av m.fl. (m) ultalas atl det, om den nuvarandekonungaförsäkran avskaffas och ersätts av en ämbetsförklaring, är viktigt attdenna ges en värdig form och anknyter lill historiska traditioner och till nugällande konungaförsäkran. Förslag till ämbetsförklaring bör, enligt vad somframförs i molionen, framläggas möjligt och fastställas av riksdagen.Förslaget bör, anförs det, utarbetas av för ändamålet särskilt lämpadepersoner eller organ, i. ex. . I praxis har tillträdandekonung avlagt konungaförsäkran inför statsrådet.