bet · FX01LU19 · 1974-12-31 00:00:00 — Enviktig skillnad är alt endasl aktieselskab har rätt att utfärda aktier, Endaslsådana bolag kan följaktligen bli föremål för notering på fondbörs, 1 ettanpartsselskab kan vissertigen andelsbevis ("anparlsbevis") utfärdas,men dessa måste ställas på viss man och kan inte transporteras på innehavaren.Delta innebär att andelar i anpartsselskab inte är lämpade för omsättning påkapitalmarknaden. Beträffandekapitalinsatsen gäller att minimikapitalet i ett anpartsselskab är 30 000 Dkr.medan motsvarande belopp i ett aktieselskab är 100 000 Dkr. Beträffandeanpartsselskaber uppställs inte heller krav på att reservfond skall finnas, Ifråga om publicering av årsredovisningen har vissa lättnader införts föranpartsselskaber, Alla sådana bolag skall publicera sin balansräkning. Bolagvilkas balansomslutning överstiger 2 miljoner Dkr. skall publicera även sinvinst- och förlusiräkning. Enligtövergångsbestämmelserna lill den nya lagstiftningen gäller all äldreaktieselskab senast den skall ha ökat sitt aktiekapital lill dennya minimigränsen. Del är myckel läii all omvandla ell aktieselskab lill ellanpartsselskab. För detta krävs blott beslut av bolagsstämman med sammamajoritet som vid ändring av bolagsordning samt dessutom anmälan lillaktieselskabs-regisierel. En ändring från anpartsselskab till aktieselskab ärockså enkel att genomföra. På grundval av akiiebolagsutredningens kt 1971avgivna belänkande (SOU 1971:15) med förslag till aktiebolagslag m. m. pågårförnärvarande inom ett omfattande lagstiftningsarbete, somsyftar till en fullständig revision av akliebolagslagstiftningen. Utredningensbetänkande, som tillkommit i nära samverkan med de danska, finska och norskaaktiebolags-utredningarna, har remissbehandlats. Lagstiftningsärendet äremellertid komplicerat och tidskrävande. Såvitt nu kan bedömas kan någon nyaktiebolagslag inte beräknas träda i kraft före . Vissa avde av utredningsförslaget berörda frågorna bedömdes dock vara av sådan viktoch angelägenhetsgrad all de bröts ut ur det pågående arbetet på enny aktiebolagslag och gjordes till föremål för en särtagstiflning (prop.1973:93, LU 1973:19), Hit hörde bl, a. frågorna om minimigränsen föraktiekapital och om införande av ett förbud mot lån till aktieägare m. fl.Frågan om den nya minimigränsens tillämpning på äldre aktiebolag behandlades avhöstriksdagen. De därvid antagna nya bestämmelserna har formen av ändringar iövergångsbestämmelserna lill de av vårriksdagen beslutade lagändringarna(prop. 1973:168,LU 1973:41). Samtligamotioner som behandlas i delta betänkande berör frågor som sammanhänger med1973 års partiella reform på aktiebolagsrättens område. Motionerna kan uppdelasi tre olika grupper. En grupp rör frågan om minimigränsen för aktiekapital. Enannan grupp gäller frågan om införande av en förenklad aktiebolagsform, dvs.ett bolag av GmbH-typ. Den tredje gruppen slutligen avser frågan om särskildastödåtgärder för att underiätta den föreskrivna kapitalhöjningen i äldreaktiebolag. Såsom den föregående framställningen ger vid handen har emellertiddessa tre frågekomplex ett nära samband med varandra. Ensärskild bolagsform för mindre företag Utskottet tar först upp de yrkanden om införande aven särskild bolagsform för mindre förelag som framförs i motionerna1974:242,1974:395, 1974:396, 1974:972 yrkandet 2,1974:977 yrkandet 2 och1974:1263 yrkandet 2 och som överensstämmer med motsvarande yrkanden vid 1973 årsriksdagsbehandling. Gemensamt för dessa motionerar uppfattningen att den gräns1973 års riksdag godtagit såsom undre gräns för företag utan personligansvarighet, , är alltför hög, sett ur de mindre rörelsedrivandeföretagens synvinkel. Motionärerna erinrar om att de mindre och medelstoraförelagen uppgår lill ett ansenligt antal och att de har stor betydelse för detsvenska näringslivet, inte minst inom servicesektorn och såsomunderleverantörer till större industrier. De spelar också en viktig roll försysselsättningen. Särskilt gäller detta beträffande mindre orter, därarbetsmarknaden ofta domineras av små- företag.Motionärerna anser all del saknas ell fullgott alternativ försådana mindre och medelstora förelag inom olika verksamhetsområden, för vilkadel kan komma att bli aktuellt att byta företagsform . Man kan nu endasl välja någon av de företagsformer som ärförenade med personlig ansvarighet för företagaren, nämligen enskild firmaeller handelsbolag, eller också kommanditbolag, där åtminstone någon delägaremåste åta sig personlig ansvarighet. Motionärerna erinrar i detta sammanhang omatt vid remissbehandlingen av akliebolagsulredningens förslag till nyaktiebolagslag uttalade sig åtskilliga remissinstanser för införande av ensärskild bolagsform för de mindre förelagen. Vidare pekar motionärerna på attaktiebolagsformen är förknippad med vissa skattemässiga fördelar, t, ex,reglerna om avsättning lill investeringsfond, lagervärderingsreglerna samlmöjligheten lill särbeskatlning av äkta makar som arbelar i sammafamiljeföretag, I motionerna framhålls också risken föratt en minskning nukommer alt äga rum i fråga om nyetableringen av företag. Vidsin behandling av liknande motionsyrkanden vid riksdag ställde sigulskollet avvisande lill tanken på all i svensk rätt införa en sådan för mindreförelag anpassad bolagsform som då var vanlig i de västeuropeiska ländernautanför , Utskoiieissiällningsiagande-som inle var enhälligt -överensstämde med den uppfattning i frågan som de samverkande svenska, danska,finska och norska aktiebolagsuiredningarna kommit fram till. Närfrågan om införande av en särskild associalionsrälislig form för de mindreförelagen nu väcks på nytt, har den ändringen inträffat att i fr, o, m,den införts en bolagsform av GmbH-typ, nämligen genom lagen oms, k, anpartsselskab (se ovan s, 9 f). Denna lag överensstämmer på cenlralapunkter med den nya lag om aktieselskab som irält i krafl. Till följddärav går del myckel lätt att omvandla ell aktieselskab till ett anpartsselskabeller omvänt. Vissa viktiga särregler gäller emellertid föranparLsselskaber,Sådana bolag kan inte utfärda aktier och får ej tillträde lillkapitalmarknaden. På grund härav har anpartsselskaber, vilkas tillgångar inteöverstiger en viss maximigräns, kunnat tillerkännas vissa lättnader i fråga omskyldigheten att offentliggöra sin årsredovisning. Vidare ställs lägre krav påkapitalinsatsens storlek i anpartsselskaber. Minimikapitalet i ell sådantbolag är 30 000 Dkr,, medan motsvarande belopp i ett aktieselskab är 100 000Dkr, På denna punkt ansluter sig den nya danska bolagsformen nära lill sinautländska förebilder. Minimikapitalet i det västtyska GmbH är således 20 000DM och i del franska SARL 20 000 F, Faslän formen anpartsselskab i första handär avsedd för rörelser med ell begränsat kapital eller med en begränsad kretsav delägare föreskrivs ingen maximigräns för lillskoilskapila-lei och inleheller uppställs några begränsningar i fråga om antalet delägare. Även deltaöverensstämmer med de andra motsvarande lag-siiflning,med undanlagav all delägaranialet idel franska SARL är begränsai lill 50 personer. Utskottet har haft tillfälle allnärmare studera den nya danska bolagslagstiflningen vid sammanträffanden medbl, a, ledamöter i folketing-els erhvervsudvalg, befattningshavare vidhandelsministeriet och aktieselskabs-regisierel saml förelrädare fördel danskanäringslivet. Utskottet kunde därvid konstatera alt lagstiftningen hade en bredpartameniarisk förankring. De synpunkter i olika hänseenden på den nyabolagsformen som framfördes lill utskottet var genomgående positiva. Depraktiska erfarenheterna, vilka ännu så länge visserligen var begränsade,uppgavs vara goda. EftersomSverige inte är medlem av EG är vi inte direkt berörda av den gränsdragningmellan aktiebolag och bolag av GmbH-lyp som kommissionensharmoniseringsdirekliv aktualiserar (se ovan s, 9), Utskottet vill emellertiderinra om det arbete på en enhetlig nordisk akliebolagslagslifining sominleddes efter rekommendation nr 11/1961 och som efter ettomfattande utredningsarbete leii till all betänkanden av i stort sett likartalinnehåll lagts fram av de svenska, danska, finska och norska aktiebolagsutredningarna.Mot bakgrund av den genomförda samnordiska översynen avakliebolagslagstiftningen finns del enligt utskoiieis upplänning -sedan enbolagsform liknande GmbH numera införtivais med dansk bolagsräli - i och försig anledning att överväga huruvida del även för de övriga nordiska ländernasdel är önskvärt med en motsvarande differentiering av bolagsformerna, så har en form för stora bolag, särskilt sådana vars aktier säljs på börseneller eljest cirkulerar bland allmänheien, och en annan form för mindre bolag.Ulskollet erinrar i detta sammanhang om att det ovannämnda ul-redningsarbelelhittills endasl i lett till lagstiftning. Utskottetvill också peka på ett annat skäl till att frågan orn en sådan differentieringbör tas upp lill förnyad diskussion. Den nuvarande svenska lagstiftningen omaktiebolag har vissa brister när del gäller minorileisskyddet i fåmansbolagen.Dessa brister beror framförallt därpå all aktiebolagsformen främst utformatsmed sikte på bolag med ell större antal ägare och alt Urnans-bolagens särskildaproblem skjutits åt sidan. I samband med föregående års partiellaaktiebolagsreform erhöll därför dens, k, generalklausulen i 76 stycketen ny lydelse i syfte alt öka klausulens praktiska genomslagskraft,Akliebolagsulredningens förslag upptar också vissa andra förbättringar i minorileisskyddet.Om dessa genomförs kan man förmoda alt bristerna i(ä-mansbolagensminorilelsskydd blir mindre besvärande än de är . Inte hellermed utredningens förslag uppnår man dock en liknande avbalansering avdelägarnas positioner som den som gjorts i reglerna om handelsbolag. Dettaberor bl, a, på att minoriteten mera sällan har den insyn i bolagets förhållandensom aren förutsättning föratt minoriteten skall kunna använda de regler somgetts lill dess skydd. Frånräiisvetenskapligi håll har den åsikten framföris, au önskemålet omalt få till stånd en för fåmansförelag ulan personlig ansvarighet meratillfredsställande avvägning av bolagsmännens inbördes förhållanden kan försvensk del utgöra ett motiv för all skapa en särskild bolagsform för fö- retagmed ett begränsai antal delägare, I delta hänseende torde vissertigen den nyadanska lagen om anpartsselskab inle erbjuda några efterföljansvärda lösningar,Ulskoilel vill emellertid peka på au i del förslag lill en ny GmbH-Geselz somför närvarande är under diskussion i den tyska förbundsdagen förordas ellbetydligt förstärkt minoritelsskydd, Enligi delta förslag skall bl, a. varjedelägare ha rätt att begära sammankallande av bolagsstämma. Vidare skall varjedelägare i princip ha rätt att vid bolagsstämma eller eljest begärafullständiga upplysningar om bolagets förhållanden och räii att la del avbolagels bokföring. Besiämmelserna om rätt för delägare au säga upp sig lillutträde ur bolaget föreslås också bli liberaliserade. Medhänvisning till vad sålunda anförts finner utskottet att frågan om införandeav en särskild associationsrättslig form för de mindre företagen bör bliföremål för förnyal övervägande. Utskottet förordar därför att en utredningtillsätis för all förulsäitningslöst och skyndsamt pröva frågan i hela dessvidd. När det gäller regleringen av de enskilda problem som aktualiseras avutredningsuppdraget och formerna för den lagtekniska lösningen anser ulskolletatt utredningen bör vara obunden. Under sådana omständigheter finner sigutskottet böra avstå från att närmare kommentera de olika synpunkter ochuppslag som förs fram i motionerna. Utskottet föruisätier att de i vederbörtigmån beaktas vid utformningen av utredningsdirektiven och i det arbete somgrundas på dessa. Under utredningen bör övervägas i vilken utsträckning densvenska lagstiftningen bör påverkas av den inom gjorda gränsdragningenmellan aktiebolag och bolag av GmbH-typ. Givetvis bör också kontakt i fråganhållas med lagstiftande myndigheter i och , för del fall allmoisvarande ulredningsarbele kommer till stånd där. Medhänsyn till de övergångsbestämmelser som gäller för aktiebolag som bildalsföreden vill utskottet understryka all utredningen börar-beta såskyndsamt all utredningsresultatet kan leda till lagstiftning i god lid föreden . Enligi utskottets uppfattning bör man härvid ta till varaerfarenheterna av det avslutade danska lagstiftningsarbetet påbolagsräilens område och sträva efter alt om möjligt på liknande sätt somskedde i samordna utredningsarbetet med det pågående arbetet på en nyaktiebolagslag. Enligt vad utskottet erfarit innebar det från allmänhetens ochföretagens synpunkt betydande fördelar alt lagen om anpartsselskab och lagen omaktieselskab kunde träda i kraft . Om det med hänsyn tillförutsäitningarna i övrigt visar sig genomförbart bör man i den svenska lagstiftningensöka uppnå en liknande lösning. Hemställan i motionerna 1974:972 yrkandet 1,1974:977 yrkandet 1, 1974:1262 och 1974:1263 yrkandet 1 går ut på att riksdagenskall upphäva riksdagsbeslut om att minimigränsen för aktiekapitalskall vara . Motionärerna förordar att gränsen i stället bestäms till20 . Utskottet vill till en början erinra om all den nyaminimigränsen tillkommit för att trygga de anställdas, samhällets ochborgenärernas krav på tillräckligt ekonomiskt undertag för verksamheten ochför att undertätta skattekontrollen av de många små aktiebolag som förnärvarande existerar och deras huvudaktieägare. När det gäller alt från dessautgångspunkter och med beaktande av företagsamhetens speciella behov meraexakt bestämma den undre gränsen för aktiekapitalet måste det givetvis blifråga om en i viss mån skönsmässig bedömning. Utskottet ansåg vid föregåendeårs riksdagsbehandling att beloppet . utgjorde en rimlig avvägningmellan de olika intressen som här gör sig gällande. Medanledning av de nu upprepade motionskraven på en sänkning av minimigränsenvill utskottet framhålla att de principiella överväganden som låg till grundför föregående års riksdagsbeslut om slorieken av den kapitalinsats som börkrävas för all en företagare skall fl använda aktiebolagsformen - sådan dennaför närvarande är utformad - enligt utskottels mening alltjämt är giltiga.Ulskoilel anser också alt man först måste kunna överblicka resultatet av delarbete som kommer att bedrivas av den av utskottet föreslagna utredningenangående en särskild förelagsform för mindre företag innan man lar upp fråganom minimikapiialeis storlek lill förnyad prövning. Ulskollet vill i dettasammanhang understryka vikten av au man inle i avvaktan på utredningsresultatetgenom ett såsom temporärt avsett beslut om en sänkning av minimigränsen ionödan komplicerar de invecklade problem av civilrättslig, skatlerättslig ochlagteknisk art som övergångsregleringen för de äldre aktiebolagen redan nu gerupphov lill. Pågrund av del anförda avstyrker utskottet bifall lill motionerna 1974:972yrkandet 1,1974:977 yrkandet 1,1974:1262 och 1974:1263 yrkandet 1. De problem som kan uppstå för mindre,rörelsedrivande bolag sonTunder övergångstiden ämnar höja sill aktiekapitaltill , las upp till behandling i motionerna 1974:390, 1974:647,1974:977 yrkandet 3 och 1974:1264, Gemensamt för dessa motionsyrkanden är allde utgår från uppfattningen all det är nödvändigt alt samhället genomekonomiska stödåtgärder av olika slag underlättar för dessa bolag all uppnå dennya minimigränsen. Motionen 1974:977 yrkandet 3 innehåller ell allmäntutredningsyrkande om att frågan om lämpliga stödåtgärder blir föremål förskyndsam och förulsätlningslös utredning och att på grundval därav förslag omstödåtgärder föreläggs före utgången av år 1975.1 motionen 1974:647framförs förslag om all förelagens reserv- eller skuldregleringsfond skall fåanvändas för erforderlig kapitalhöjning. I motionerna 1974:390 och 1974:1264hemställs au låneförbudei i 75 a S aktiebolagslagen övergångsvis mildras så attdär avsedda personer - i syfte att höja aktiekapitalet till den nyaminimigränsen - kan erhålla dispens för att utnyttja företagets tillgångar somkreditsäkerhel för upplagande av penninglånmed en längsta amorteringstid av . Isyfte att underlätta de påfrestningar sorn kan uppstå för äldre bolag underövergångstiden hemställs vidare i motionen 1974:977 yrkandena 1 och 4 att nugällande lidsfnst utsträcks med eller till utgången av är 1980. Motionärernaförordar vidare alt Kungl. Maj:t bemyndigas alt medge dispens från föreskrivenhöjning av aktiekapitalet om särskilda omständigheter föreligger. Deproblem som tas upp i förevarande motioner diskuterades ingående i samband med1973 års partiella akliebolagslagsreform. På hemställan av utskottetsmajoritet avslog motionsyrkanden om att frågan om olika statligastödåtgärder till bolag som bildals före skulle bli föremålförsärskildutredning. Utskottet vill idettasammanhangerinraomattdeskat-tefrågorsom aktualiserades genom reformen ligger inom ramen förföretags-skalteberedningens uppdrag och därför har behandlats inom dennautredning (se ovan s. Såsomframgår av det tidigare anförda har utskottet förordat alt frågan om införandeav en särskild bolagsform för mindre företag skall bli föremål för utredning.Utskottet har därvid ullalat att utredningen bör arbeta så skyndsamt allutredningsresultatet kan leda lill lagstiftning före den löpandeövergångstidens utgång. Härigenom har förutsättningarna för motionärernasmotiveringar avsevärt ändrats, Enligi utskottets bedömande finns det inteheller anledning att i den nu föreliggande situationen föranstalta om en separatutredning av de frågor som las upp i motionerna 1974:390, 1974:647, 1974:977yrkandet 3 och 1974:1264, Likaså saknas det anledning till förlängning avövergångstiden och införande av dispenseringsmöjlighel såsom påfordras imotionen 1974:977 yrkandena 1 och 4. Vissa av de synpunkter som förs fram iförevarande grupp av motioner torde för övrigt komma att övervägas underutredningsarbetet rörande en särskild associalionsrälislig form för de mindreförelagen. Med hänsyn härtill hemställer utskottet att motionerna ej föranledernågon vidare åtgärd, 1detta sammanhang vill ulskollet avslutningsvis tillägga att i samband medbehandlingen av delta ärende har förelrädare för näringslivets organisationer.Lantbrukarnas riksförbund och inför ulskoilel framförtsynpunkter på de ovan berörda låneförbudsreglerna. Från näringslivets sida hardärvid hävdats all de nuvarande reglerna har negativa konsekvenser som ärmycket besvärande för förelagen. Bland de svårigheter som låneförbudei enliginäringslivets företrädare skulle ge upphov lill har särskilt framhållits allmöjligheterna all lämna kommersiella lån är alltför begränsade. Vidare har manpåtalat alt undantaget från låneförbudei, såvitt avser gäldenär som tillsammansmed anhöriga äger högst 500 aktier, är alltför snävt och i för stor utsträckningbegränsar möjligheterna för vederlagen personalpolitik. Man har också pekat påvissa oklarheter i fråga om innebörden av redovisningsreglerna i 103 S 1 mom,tredje stycket. Slutligen har man hänvisat till au särskilda problem uppkommerför de aktiebolag som är fondkommissionärer. Utskottet vill erinra om att höstriksdagbeslutade om en smärre justering av låneförbudsreglerna för all komma tillrätta med vissa praktiska ölägenheter som kunde uppstå i stora företag med s,k, sparplaner för anställdas köp av aktier. De synpunkter som näringslivetsförelrädare i detta ärende framfört till utskottet är betydligt mervittomfattande och syftar lill genomgripande ändringar i förbudsreglerna.Enligt utskottets mening är emellertid erfarenheterna av låneförbudetspraktiska tillämpning ännu alltför begränsade för att man skall våga dra någrasäkra slutsatser om i vilken utsträckning behov av ändringar kan föreligga.Utskottet anser sig därför sakna tillräckligt underlag för att med begagnandeav sin initiativrätt nu föreslå lagändringar som kan tillgodose de framfördaönskemålen. Utskottet förutsätter dock att Kungl, Maj:i med uppmärksamhetföljer utvecklingen på området och all de förslag och synpunkter som framförtseller kan komma alt framföras från näringslivets sida blir föremål för övervägandenunder det pågående arbetet på en ny aktiebolagslag. 1, alt beträffande ny företagsform med anledningav mo tionerna 1974:242, 1974:395, 1974:396, 1974:972 yrkandet 2, 1974:977 yrkandet 2 och 1974:1263 yrkandet 2 hos Kungl, Maj:t begär skyndsam utredning angående införande av en särskild bolagsform för mindre företag i enlighet med vad utskottet anfört, 2, att beträffande minimigränsen foraktiekapital avs\liT motionerna 1974:972 yrkandet 1, 1974:977 yrkandet 1,1974:1262 och 1974:1263 yrkandet 1, 3, alt beträffande särskilda stödåtgärderavslår a) motionen 1974:647, b) motionen 1974:977 yrkandet 3, c) motionerna 1974:390 och 1974:1264, 4, att beträffande övergångstidens längdavslår motionen 1974:977 yrkandet 4, Närvarande:herrar (). (), ()*, (), herrarSjöholm (fp), i (s), (), i (s),(), i (s), herrar i (c). (vpk), (), () och i (s). *Ej närvarande vid betänkandets justering. beträffande minimigränsen för aktiekapital(x>unV. { 2 i hemställan) av herrar Svanslröm (c), (), (),(), i (c), () och ()som anser dels alt det avsnitt i utskoiieis belänkande som pås, 14 börjar med "Hemställan i" och på s, 15 slutar med"yrkandet 1" bort ha följande lydelse: Vidföregående års riksdagsbehandling av frågan om aktiekapitalels minimibeloppmotsatte sig företrädare för cenlerpariiet, och moderatasamlingspartiet all man skulle genomföra en så kraftig höjning av minimigränsensom lill . Dessa pariier slödde i slällel i gemensamma reservationermotionsyrkanden om all den undre gränsen för aktiekapital skulle fastställastill den av akliebolagsulredningen - i samråd med övriga nordiska kommilléer -föreslagna gränsen på , Skälel för delta ställningstagande varhuvudsakligen att en så kraftig höjning som lill , kunde förutses ledalill ekonomiska svårigheter myckel stort antal rörelsedrivande förelagsaml försvåra nyetableringar av förelag. En höjning av denna storleksordningansågs således direkt motverka det uppgivna syftet med reformen, nämligen alltrygga de anställdas, samhällels och borgenärernas krav på lillräckliglekonomiskt undertag för verksamheten. I nämnda reservationer anRirdes vidareall de svårigheter i fråga om laxeringskonlroll och skalleindrivning som frånulskottsmajoritelens sida åberopats som ell argument föir kravet på en kraflighöjning av akliekapilalel lill stor del berott på dels alt del lidigaresaknals verkningsfulla påtryckningsmedel mol akliebolag som inle fullgjorde sindeklaralionsskyl-dighel, dels alt del inle heller funnits formella möjligheterall framlvinga en laxering av huvudaklieägare och bolag i sammalaxeringsdislrikl, 1 båda dessa hänseenden hade emellertid under senare lid lagändringarvidlagils av som lillsammans med en effektivare laxeringskonlroll iväsentlig grad skulle komma all minska de angivna svårigheterna, framhöllreservanterna. Medanledning av de i motionerna 1974:972 yrkandei 1,1974:977 yrkandel I, 1974:1262och 1974:1263 yrkandet 1 upprepade kraven på en sänkning av minimigränsen lill20 , vill ulskoilel lill en början peka på all del för närvarandeföreligger en belydande skillnad mellan svensk räll, å enasidan, och de flesta andra västeuropeiska länders rättsordningar, å den andra,när del gäller storteken av den kapitalinsats som erfordras för alt enföretagare skall tillåtas fl driva verksamhet utan personlig ansvarighet förföretagels förbindelser, I är detta minimibelopp 30 000 Dkr,, iVästtyskland 20 000 och i 15 000 F. Underdel nu pågående arbetetpå en ny aktiebolagslag bör man enligt utskottets mening beakta de konkurrens-och eiableringsvillkor som gäller för förelagen inom samt ta lillvara de erfarenheter som kan föreligga i dessa länder på bolagsräilens område.Inle minsl är det väsentligt att härvidlag beakta den genomförda danskalagstiftningen om anpartsselskab.