bet · FX01UbU35 · 1974-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsbetänkande nr 1974 UbU1974:35 betänkande med anledning av motionerangående medicinsk forskning på abortfoster. 1974:30 av () i vad avser hemställan attriksdagen ger Kungl, Maj:t till känna vad som. i motionen anförts om ettuppdrag till Svenska läkaresällskapets delegation för medicinsk etik ellerannat lämpligt organ att formulera regler beträffande experiment på (yrkandet 2), 1974:1364 av () vari hemställs attriksdagen beslutar att forskning på levande abortfoster förbjuds med endastsynnerligen restriktiva undantag i avvaktan på en slutgiltig abortlagstiftningi enlighet med vad i motionen anförts. Frågan om användning av abortfoster vid medicinskforskning har behandlats 1971 dels i en av herrPetersson i (fp) framställd interpellation i ärendet (1971:177), delsi en debatt i samband med att statsrådet besvarade dennainterpellation (protokoll 1971:149), Abortlag(1974:595) 1 § Begär kvinna att hennes havandeskap skall avbrytas och kan åtgärdenske före utgången av havandeskapets tolfte vecka, får abort utföras, om ejåtgärden på grund av sjukdom hos kvinnan kan antagas medföra allvariig fara förhennes liv eller hälsa, 2 § Har havandeskap pågått längre lid än och kan del eftersärskild utredning angående kvinnans personliga förhållanden konstaleras, atthinder som avses i 1 §ej föreligger mot abort, fr sådan åtgärd på kvinnansbegäran företagas intill utgången av adertonde havandeskapsveckan. Utredningsom avses i första stycket Hr underlåtas, om det med hänsyn till tillämpligaborimetod eller av annan särskild anledning är uppenbart att hinder motaborten ej föreligger. 3 §Efier utgången av adertonde havandeskapsveckan får abort utföras en dast om lämnar kvinnan tillstånd till åtgärden. Sådant till stånd får lämnas endast om synnerliga skäl föreligger för aborten. Tillståndenligt första stycket lår ej lämnas, om det finns anledning antaga att fostret är livsdugligt, > ' ' ' 4 § Vägras abort i fall som avses i 1 eller 2 §, skall frågan omedelbartunderställas prövning. 5 § Abort lar utföras endast om kvinnan är svensk medborgare ellerbosatt här i riket eller om i annat fall av särskilda skällämnar kvinnan tillstånd till åtgärden. Endastden som är behörig att utöva läkaryrket flr utföra abort. Åtgärden skall ske påallmänt sjukhus eller på annan sjukvårdsinrättning som socialstyrelsengodkänner, 6 5(Kan det antagas att havandeskapet på grund av sjukdom eller kroppsfel hos kvinnan medför allvariig fara fjr hennes liv eller hälsa, fårsocialstyrelsen lämna tillstånd till abort utan hinder av bestämmelsen i 3 § andra stycket. Abortpå grund av sjukdom eller kroppsfel som avses i första stycket får utföras avden som är behörig att utöva läkaryrket ulan hinder av bestämmelserna i 3 och5 §§, om ej åtgärden kan anstå utan våda för kvinnan, 7 § Mot beslut i iirende om tillstånd till abort lrtalan ej föras, 8 S Den som har tagit befattning med abortärende tår ej obehörigen yppavad han därvid erfarit om enskilds personliga förhållanden. Den somupp-såtligen eller av oaklsamhet bryter häremot dömes till böter eller fängelsei högst . Allmänt åtal får väckas endast om målsägande anger brottet tillåtal eller åtal är påkallat från allmän synpunkt, 9 5i Den som utan att vara behörig att utöva läkaryrket uppsåtligenutför abort på annan, dömes för illegal abort till böter eller fängelse . Ärbrott som avses i första stycket grovt, dömes till fängelse, lägst sex månaderoch högst . Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskiltbeaktas, om gärningen skett vanemässigt eller för skull ellerinneburit särskild fara för kvinnans liv eller hälsa. För försök till illegalabort dömes till ansvar enligt 23 kap, , 10 §Åsidosätter läkare uppsåtligen föreskrift i 4 § eller, om ej annat följer av 6 § andra stycket, i 3 eller 5 §, dömes till böter eller fängelse . Över motionen 1974:1364 har utskottet inhämtatyttranden från , universilelskanslersämbetet, statensmedicinska forskningsråd och . En sammanställning avremissyttrandena är som bilaga fogad till detta betänkande. Vidareär till betänkandet fogat ett uttalande i justitieombudsmännens ämbetsberättelsetill riksdag angående användning av aborterade förvetenskapligt ändamål m, m. Frågor om medicinsk forskning på som tagitsfram vid abortingrepp har behandlats i två motioner som väckts under denallmänna motionstiden, I motionen 1974:30 föreslås att det uppdras åt delegation för medicinsk etik eller annat lämpligt organ attformulera regler beträffande experiment med , I motionen 1974:1364hemställs att i avvaktan på en slutgiltig abortlagstiftning beslutarförbjuda forskning på "levande abortfoster". Om synneriiga skäl kanåberopas skall forskning kunna medges. Motionären gör gällande att mansvåriigen kan undvika misstanken att abortingrepp medvetet försenas i syfte attmöjliggöra forskning. Som en allmän bakgmnd för bedömningen avmotionsyrkandena vill utskottet anföra följande. Attutföra abort innebär att man avbryter ett havandeskap. Åtgärden syftar till attorsaka fostrats död genom dess för tidiga födelse eller genom att på annat sättdöda fostret med hjälp av invärtes eller utvärtes medel. Att avbryta etthavandeskap genom att framkalla en för tidig födelse i annat syfte - t, ex, föratt rädda barnet - är inte att bedöma som abort. Inte heller är åtgärder som vidtassedan ett i en normal födelsesituation börjat fbdas och som leder tilldess död att bedöma som abort men de kan i stället bedömas enligtbestämmelserna i 3 kap, 1-3 §§ och 5-9 §§ , vilka samtliga avseratt bereda skydd för födda och levande människor till liv och hälsa. Det börbeaktas att det enligt 3 § allmänna lä-karinstruktionen (1963:341) vid abortliksom vid annan medicinsk behandling åligger varje läkare vare sig han är iallmän tjänst eller enskilt utövar läkaryrket att i överensstämmelse medvetenskap och beprövad erfarenhet såvitt möjligt ge patient den behandling sompatientens tillstånd fordrar. Handlar läkare i strid mot vad som sålundaåligger honom och är förseelsen eljest ej strafTbelagd kan han enligt 10 §instruktionen dömas till böter eller fängelse . Sedanmotionerna väcktes, har fattat beslut om en ny abortlag som träder ikraft (prop, 1974:70, SoU 1974:21, rskr 1974:268), Frågan omabort före utgången av adertonde havandeskapsveckan 1* 1974. avgörs,om ej åtgärden på grund av sjukdom hos kvinnan kan antagas medföra allvariigfara för hennes liv och hälsa, enligt abortlagen av kvinnan själv, med detförbehållet att det efter den tolfte veckan krävs en särskild kuratorsutredningi ärendet, Efttsr utgången av adertonde havandeskapsveckan skall abort iprincip inte få företas. Enligt 3 § abortlagen skall nämligen efter nämndatidsgräns abort få utföras endast om lämnar kvinnan tillståndtill åtgärden. Sådant tillstånd skall f lämnas endast om synneriiga skälföreligger för aborten. Tillstånd skall inte fl lämnas om det finns anledninganta att fostret är livsdugligt, såvida det inte kan antas att havandeskapet pågrund av sjukdom eller kroppsfel hos kvinnan medför allvariig fara för hennesliv eller hälsa (6 § första stycket). Föratt förhindra att det vid abortingrepp tas fram livsdugliga varelser har densärskilda gräns, efter vilken abort i princip inte får företas, satts tillutgången av adertonde havandeskapsveckan. Som skäl för just denna gräns anfördechefen för justitiedtipartementet i propositionen 1974:70 med förslag tillabortlag m, m, att viabilitet, dvs, fostrets möjligheter att överieva ettoperativt ingrepp, torde inträda mellan dentjugofjärde och tjugoåttonde havandeskapsveckan. Han fortsatte: "Emellertidhar de senaste årens forskningar gett ökade kunskaper om fostrets livsbetingelser,vilket har fått till följd att möjligheterna att behandla svagt livsdugligafoster så att de överiever stadigt har förbättrats. Med nuvarande24-veckorsgräns har man inte helt kunnat undgå att oförutsett finna ett viabeltfoster vid abortingrepp. En bidragande orsak till detta kan ha varit attkvinnans uppgifter om graviditetens längd varit oriktiga. Gränsen mellan abortoch födelse dras f n, vid utgången av 28:e havandeskapsveckan. Enligt 30 §folkbokföringsförordningen (1967:198) skall sålunda som är äldre än 28veckor eller som utfört andningsrörelse eller uppvisat annat livstecken efterfödelsen anmälas som barn. Utvecklingen inom prematurvården har emellertidmedfört att man vid de överiäggningar som förts inom värids-hälsoorganisationenangående nya regler för definition av abort, avsedda att tas in i 1975 årsupplaga av den internationella klassifikationen av sjukdomar, har föreslagitatt gränsen mellan födelse och abort i fortsättningen skall dras vid enfostervikt av 50Ci gram, vilket motsvarar cirka 22 veckors graviditet," Enligtvad utskottet inhämtat är fostervikten omkring vid slutet av adertondegraviditetsveckan. Minsta vikt på som överievt en förlossning är knappt600 gram. Undersenare år har en väsentlig förskjutning ägt rum mot tidiga aborter, dvs,aborter som sker före utgången av tolfte graviditetsveckan. Medan denprocentuella andelen tidiga aborter var 43,0 hade andelen ökat till80,3, Genom bl, a ökad upplysning bör det enligt vara möjligtatt nå fram till att av samtliga aborter utförsföre tolfte graviditetsveckan. Enligt 5 § i abortlagenfår endast den som är behörig att utöva läkaryrket Åtgärden skall enligt samma paragraf ske på allmänt sjukhus eller påannan sjukvårdsinrättning som godkänner. Över motionen 1974:1364 har utskottet inhämtatyttranden från , universitetskanslersämbetet, statensmedicinska forskningsråd och Svenska läkaresällskapet.Universitetskanslersämbetet har inhämtat yttranden från rektorsämbetena viduniversiteten, samt högskolan i , vilka hänvisartill yttrande från respektive medicinska fakultet. Remissinstansernahar konstaterat att den forskning på abortfoster som förekommer ellerförekommit gäller antingen organ eller organdelar från döda eller fostersom överievt abortingreppet men som ej är livsdugliga. Utskottet har i samband medberedningen av detta ärende inhämtat att forskning på abortfoster bedöms varaav värde i främst följande fyra avseenden. Genoms, k, perfusionsförsök erhålls viktiga upplysningar om.fosters ämnesomsättning.Vissa av de genom dylika undersökningar erhållna resultaten tillämpas redan idet dagliga arbetet på föriossningsklinikerna. De upplysningar man erhållit omfosters omsättning av vissa hormoner har legat till grund för en metod attutröna ett vitalitet genom att undersöka den gravida kvinnansurinutsöndring och därigenom fl klariagt i vilken utsträckning ett vissthormon bildas av fostret. Om utsöndringen av hormonet sjunker under en vissnivå vet man att det föreligger risk för att fostret skall dö i moderiiveteller skadas så svårt att bestående men uppkommer. Genom att följa utsöndringenav det aktuella hormonet är det möjligt att bestämma lämplig tidpunkt förföriossningen vid s, k, riskgraviditeter, exempelvis då den blivande modernhar diabetes eller högt blodtryck. Ett fortsatt forskningsarbete inom dettafält syftar framför allt till att förbättra metoderna för bedömning av fostretstillstånd. Man hyser också förhoppningar om att kunna utveckla såvälmedicinska som kirurgiska metoder för behandling av sjuka eller av sjukdomhotade . Genomstudier av olika fysiologiska förhållanden hos , såsom ämnesomsättningsamt njur- och lungfunktion, har man erhållit resultat som sedan kunnattillämpas vid omhändertagandet av barn som varit JÖr tidigt födda. De under desenaste åren avsevärt förbättrade överlevnadsmöjligheterna för barn med så passlåga födelsevikter som omkring beror delvis på att resultat frånfosterundersökningar kunnat utnyttjas vid dessa barns vård. Av stor betydelseär också att man kan undersöka olika läkemedels effekt på fostervävnad då mandärigenom flr ledning för behandling av sjuka nyfödda barn. Missbildningaruppkommer under den tidigare delen av fosteriivet. En del av dem är ärftligtbetingade, andra orsakas av miljöfaktorer för vilka fostret utsätts, exempelvisinfektioner, gifter eller otillfredsställande näringstillförsel. Nuvarandekunskaper om sättet på vilket missbildningar uppstår är mycket bristfälliga.Det är dock en förhoppning hos forskarna att inten- sifieradforskning på i tidigt utvecklingsstadium och på fostervävnad skall kunnabidraga till att belysa frågan om hur missbildningar skall kunna förebyggas.Som följd av neurosedynkatastrofen är det inle möjligtalt förskriva ett läkemedel till en gravid kvinna utan att dess effekt påfoster först undersökts på olika sätt. Sedangammalt har virus odlats på olika typer av embryonal vävnad (dvs, påfostervävnad). Många av de virus som angriper människan fordrar mycketspeciella betingelser för att kunna växa. Poliovirus kan endast växa på fostervävnadfrån människa och vissa aparter. Till en början framställdes poliovaccin genomodling av virus på apnjurar. Den metoden övergavs dock snart då det i sådantfall kan föreligga risk för att vaccinet blir nersmittat med andra fariigavirus. Om betryggande säkerhet skall kunna garanteras vid framställningen avpoliovaccin återstår således endast att odla virus på mänsklig fostervävnad,Samma principer gäller för framställningen av andra vaccin, exempelvis motmässling, rubella (röda hund) och påssjuka. Med hänsyn till alt vissaforskningsrön tyder på att flera olika typer av cancer samt vissa kroniskanervsjukdomar, såsom multipel scleros (MS), orsakas av virusinfektioner harhelt naturligt virusforskningen en mycket hög aktualitet. En av de nödvändigabetingelserna för att detta väsentliga forskningsområde skall kunna utvecklasär att misstänkta virus kan odlas på mänsklig fostervävnad. Somframhållits avser den forskning på abortfoster som förekommer eller förekommitantingen organ eller organdelar från döda eller som överievtabortingreppet men som ej är livsdugliga. Mot bakgrund av den redovisning somgjorts beträffande behovet av ifrågavarande forskning kan utskottet inle ställasig bakom yrkandet i motionen 1974:1364 om ett generellt förbud mot dennaforskning. Man får i detta sammanhang inte glömma bort att forskning påfostermaterial ger möjligheter att finna metoder och medel för att hindralidande hos barn och vuxna. motionen 1974:1364 framförda misstanken att abortingrepp medvetet försenatsför att möjliggöra forskning avvisas bestämt av de medicinska fakulteterna.Utskottet vill understryka vad fakulteterna anför, nämligen att vården av denabortsökande kvinnan alltid är det primära och att de ansvariga läkarnassträvan är att utföra abortingreppet på det för kvinnan skonsammaste möjligasättet. Detta innebär enligt fakulteterna bl, a, att ingreppet utförs såtidigt som omständigheterna medger. Forskningsaspekten är alltid av sekundärbetydelse. Medicinska fakulteten vid anför vidare attmöjligheter till missförstånd finns i denna fråga på grund av olika teknikervid utförandet av abort och utvecklar detta i sitt remissyttrande, till vilketutskottet hänvisar, Isamband med interpellationsdebatten tog dåvarande statsrådet upppåståendet om medvetet försenad abort och anförde därvid: "Jag vill nämnaatt spörsmålet orn forskning i sådana här sammanhang var föremål för en mycketomfattande debatt i , Där enade sig väridensforskare på detta område om att uttala, att man skulle kunnabedriva forskning i dessa sammanhang, om man kunde motivera ensjukvårdsinsats. Den ståndpunkt som våra forskare mig veteriigt hittillsintagit i denna fråga är etiskt sett strängare än den som kom till uttryck iHelsingforsavtalet, eftersom de icke drar in forskningsaspekten förrän beslutetom denna typ av abort fattats av kvinnan själv på rent medicinska mänskligagrunder. Med hänsyn till detta och med hänsyn till de uppgifter i övrigt somjag har fått är det min uppfattning att påståenden av den typ som här har refereratssaknar grund," Såvitt utskottet kunnat finna, har efter nämndainterpellationsdebatt inte framkommit något som kan styrka de misstankar ommedvetet försenad abort som framförs i motionen 1974:1364, Utskottet har i det föregående utförligt behandlatabortbegreppet, innebörden av den nya abortlagen samt frågan om fostersviabilitet. Klariäggan-dena i dessa avseenden har utskottet funnit väsentligadå en diskussion om ifrågavarande forskning och dess etik måste bygga påkorrekta sakuppgifter. Vidare har utskottet sökt redovisa syftet med ochvärdet av forskning på abortmaterial. Beträffande ifrågavarande yrkanden i motionerna1974:30 och 1974:1364 vill utskottet slutligen anföra följande. Vidett möte inom () i ijuni 1964 antogs en deklaration (den s, k, Helsingforsde-klarationen) medvägledande normer för den i klinisk forskning verksamme läkarens handlande,har godkänts och antagits av läkarförbund.Sedan år 1967 har etiska kommittéer successivt inrättats vid samtligamedicinska fakulteter i landet och tagits i anspråk främst för att bedömaansökningar om forskningsstöd från statens medicinska forskningsråd och frånfakulteternas egna fonder och forskningsmedel. vid medicinskfakultet skall i första hand ha till uppgift att vid anfordran ge råd elleravge yttranden beträffande etiska frågor inom medicinsk forskning. skall även kunna ta egna initiativ till rådgivning eller upplysning.Vid bedömning och godkännande av kliniska forskningsprojekt följsHelsingforsdeklarationen, har en särskild delegation för medicinsk etik, I delegationeningår lekmannarepresentanter. Delegationen söker bl, a, främja intresset företiska frågor bland läkare och allmänhet samt verka för en systematiseradundervisning i medicinsk etik vid de medicinska utbildningsanstalterna, Medicinsk-kliniskforskning kan självfallet ställa forskaren inför etiska problem. Detta gälleräven forskning med abortmaterial. Enligt vad utskottet erfarit från statensmedicinska forskningsråd är det ett uttalat forskarintresse attmedicinsk-kliniska forskningsprojekt blir föremål för en etisk prövning, Isyfte att förstärka de etiska kommittéernas ställning och finna vägar för attinrymma all medicinsk-klinisk forskning i sådana kommittéers prövning harstatens medicinska forskningsråd tagit skilda initiativ i form av dels konferenser,dels utredningsarbete. Bl, a, har rådet kallat företrädare för socialstyrelsenoch de etiska kommittéerna vid de medicinska fakulteterna till en konferens idecember , vid vilken skall behandlas rutiner för de etiska kommittéernasgranskning av forskning, relationen mellan forskningsverksamhet och sjukvårdsamt frågan huruvida lekmän skall ingå i de etiska kommittéerna. Vidare harrådet tilldelat Svenska läkaresällskapets delegation för medicinsk etik, variingår lekmän, särskilda medel för en undersökning angående"Medicinsk-klinisk forskning - dess omfattning och natur". Utskottetutgår från att de i fastslagna principerna även ifortsättningen kommer att utgöra grund för ställningstaganden till studier påfoster och att, i den mån kompletterande riktlinjer bedöms erforderiiga, sådanakommer till stånd. Utskottet vill också slå fast den principen att kliniskaförsök - antingen det är fråga om forskning på abortfoster eller annanforskning - bör bli föremål för etisk prövning oavsett av vem i landet debedrivs. Med hänsyn till de initiativ som statens medicinska forskningsrådtagit samt till vad utskottet i övrigt anfört bör de ifrågavarandemotionsyrkandena inte föranleda någon åtgärd. Vid detta sittställningstagande har utskottet fäst stort avseende vid att frågan omlekmannarepresentation i de etiska kommittéerna särskilt kommer att prövas. Utskottetavstyrker således motionen 1974:30 yrkandet 2 och motionen 1974:1364 samthemställer att avslår motionen 1974:30 yrkandet 2och motionen 1974:1364. Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s), i (c),i Ariöv (s), Nordstrandh (m), (), Elmstedt (c), iBarkarby (s), fröken (), (), (), (), (), (vpk), fröken () och (). Sammanställningav remissyttrandena över motionen 1974:1364 som till sitt svar på denremitterade motionen 1974:1364 fogat ett tidigare yttrande tilljustitieombudsmannen i samma ärende, har över motionen yttrat följande, Imotionen hemställs att beslutar att forskning på levande abortfosterförbjuds med endast synneriigen restriktiva undantag som t, ex, fastställandeav anledningen till missbildning i avvaktan på en slutgiltig abortlagstiftning.Motionären anser att det förefaller ganska säkert att forskning bedrivs iSverige på aborterade, fullgångna . Uttrycket "aborterade,fullgångna " är definitionsmässigt en omöjlighet då fullgångnafoster är barn och ej kan aborteras. Om motionären med detta uttryck avserfoster som vid aborten är livsdugliga är antagandet grundlöst. Socialstyrelsenhar tidigare utförligt utrett frågan om rätten att förfoga över aborteradefoster och redovisat detta i yttrande till justitieombudsmannen , Iyttrandet erinras om att vid samtliga medicinska fakulteter i landet finnsetiska kommittéer som skall granska forskningsobjekt avsedda att utföras påmänniska. Sådana arbeten får ej påbörjas utan att dessa godkänts av den etiskakommittén som har att pröva bl, a, om den föreslagna undersökningen står iöverensstämmelse med vedertagna etiska normer. Vidare gäller - vilket ocksåuttalades i styrelsens yttrande tilf justitieombudsmannen -att experiment pålevande , dvs, barn, icke står i överensstämmelse med vedertagna etiskanormer och icke kan tolereras i vårt samhälle. Som tillsynsmyndighet försjukvården har bl, a. till uppgift att bevaka att företeelserinom hälso- och sjukvården stridande mot vedertagen praxis och vedertagnaetiska normer påtalas. Socialstyrelsenflr vidare meddela att styrelsen nu genom underhandskontakter meduniversitetens medicinska fakulteter titt bekräftat att försök med levandeabortfoster av det slag som i motionen avses icke förekommer eller planeras ideras forskningsprojekt. Sedanifrågavarande motion avgivits har utfärdats en ny abortlag(1974:595), som träder i kraft den , I 3 § denna lag stadgas attefter utgången av adertonde havandeskapsveckan får abort utföras endast omsocialstyrelsen lämnar kvinnan tillstånd till åtgärden. Sådant tillstånd farlämnas endast om synneriiga skäl föreligger för aborten. Vidare föreskrives isamma lagrum att dylikt tillstånd ej får lämnas om det finns anledning antagaatt fostret är livsdugligt. Genom vad som stadgas i den nya abortlagen kommerdet således inte att finnas förutsättningar för forskning med levande . Avdet ovan anförda framgår, att forskning på levande av det slag som imotionen avses icke förekommer samt att fr, o, m, den 1 januari 1975förutsättningarna för forskning med livsdugliga bortfaller. Det synesdärför enligt mening icke påkallat att genom särskildlagstiftning förbjuda forskning på levande . har till sitt yttrandebifogat yttranden från rektorsämbetena vid universiteten i , ,och , samt högskolan i , Rektorsämbetenahänvisar till yttranden som inhämtats från respektive medicinska fakultet,UKÄ säger i sitt yttrande: InomUKÄ har ärendet behandlats av fakultetsberedningen för medicin, odontologi ochfarmaci. Beredningen anför följande. Avde ingivna remissyitrandenn framgår att forskning på levande abort-foster -såvitt fakulteterna har sig bekant - inte förekommer. Beredningen vill härframhålla att en för sakfrågan allvarlig förväxling mellan begreppen levandeoch vital synes ha sketl i den offentliga debatten. Beredningen kan beträffandedessa begrepps betydelse hänvisa till yttrandena. Fakulteterna avvisar bestämtmisstanken att abortingrepp medvetet försenats för att möjliggöra forskning påvälutvecklade . Medicinska fakulteten i päpekaratt dennya abortlagstiftningen effektivt omöjliggör avsiktligt uppskjutande av entidig abort i syfte att få mera utvecklade till forskning eftersom dennya lagen medger fri abort före 12:e graviditetsveckan, medan äldre fosterendast aborteras efter särskild prövning. 1 delta sammanhang får beredningenockså erinra om förekomsten av de s, k. etiska kommittéerna vid de medicinskafakulteterna med uppgift att granska forskningen från etisk synpunkt. UKÄ vill härutöver framhållaföljande.