bet · FX01UbU11 · 1974-12-31 00:00:00 — UtbUdningsutskottetsbetänkande nr 1974 UbU 1974:11 Utbildningsutskottetsbetänkande med anledning av motioner angående skolans inre arbete m. m. 1974: 459 av m. fl. (m) vari hemställsatt ger Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen 1974:558 anförtsrörande 1. ett obligatoriskt praktiskt-teoretiskt ämnespaketsom förmedlar kunskaper i barnkunskap och barnpsykologi, familje- ochvaxenpsyko-logi, konsumentkunskap, hushållskunskap, textil-, trä- ochmetallslöjd för och gymnasieskolan, 2. viss undervisning åt alla elever i sociala,tekniska och ekonomiska ämnen, 1974:460 av fröken m. fl. (c) varihemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om skyndsamma åtgärder föratt så långt möjligt begränsa tillkomsten av ytterligare mastodontskolor ienlighet med vad som anförts i motionen, 1974:472 av fröken () vari hemställs 1. att som sin mening ger Kungl. Maj:t tillkänna vad som i motionen anförts om gruppstorlek och läromedlens utformning, 2. att hos Kungl. Maj:t begär att enförsöksverksamhet med ämnet svenska i årskurs 2 på de yrkestekniska linjerna igymnasieskolan startas, 1974: 478 av () vari hemställs attriksdagen anhåller att Kungl. Maj:t ger i uppdrag att utredaförutsättningarna att 1. ge ämnet hemkunskap förstärkt ställning i , 2. tillföra samtliga linjer i gymnasieskolanundervisning i konsumentkunskap, 1974: 747 av fröken () och fm () vari hemställs att hos Kungl., Maj:t begär åtgärder i. syfteatt. förstärka den praktiska utbildningen i ämnet hemkunskap på grundskolanshögstadium, 1974: 752 av herrar i Skärstad (c) ochRaneskog (c) i vad avser hemställan att som sin mening ger Kungl.Maj:t till känna vad som i motionen anförts om 1. modifiering av vissa uttalanden angåendehemuppgifter i läroplanen för (yrkandet 1), 2. uppflyttning till högre årskurs samt vissapedagogiska anordningar (yrkandet 2), 3. särskild fortbildning för skolledare, lärare ochelevrådsmedlemmar i syfte att stimulera till en ökad social fostran i skolan(yrkandet 4), 1974:1028 av m.fl. (m) i vad avserhemställan att hos Kungl. 1. anhåller om utredning och förslag rörande en förstärkningav de praktiska tillvalsämnena i (yrkandet 1), 2. anhåller att vad i motionen anförts angående såvälskolenheternas storlek som nedläggning av mindre skolor kommer till omedelbartbeaktande vid det fortsatta planeringsarbetet (yrkandet 3), 3. anhåller om åtgärder syftande till mer realistiskaläroplaner för i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen(yrkandet 4), 1974: 1035 av herrar Elmstedt (c) och iStaffanstorp (c) vari hemställs att beslutar ge Kungl. Maj:t iuppdrag att initiera en brett upplagd försöksverksamhet syftande till att geeleverna på högstadium bättre praktiska kunskaper och färdigheter, 1974: 1042 av () varihemställs att hos Kungl. 1. att en kartläggning verkställs av studieavbrottensomfattning och orsaker samt skolans resurser för att motverka dessa avbrott, 2. att ett program för ytterligare insatser från skolanssida utarbetas med beaktande av vad som anförts i motionen, 1974: 1378 av fröken m. fl. (fp) i vad avserhemställan att A. uttalaratt kommuner och enskilda skolenheter bör ges stor frihet att pröva nya arbetsformer och organisationsmodeller, B. uttalaratt en brett upplagd försöksverksamhet bland annat bör omfatta 1. nyaformer för. kontakt mellan skola och arbetsliv (yrkandet B a), 2. samverkan mellanförskola och lågstadium (yrkandet B c), 3. en friarestadie- och årskursindelning i (yrkandet Bd), 4. ökad valfrihetför eleverna i årskurs 9 i (yrkandet Be), C. hosKungl. 1. att kommunernarekommenderas att i avvaktan på resultatet av utredningen om skolans inrearbete () inte bygga några stora skolenheter (yrkandet C 2), 2. attinvesteringsramen för byggnadsarbeten inom skolväsendet får tas i anspråk förreparationer och ombyggnader av äldre skolor i syfte att bevara dessa (yrkandetC 3), 3. att Kungl.Maj:t framlägger förslag om medel för ändamålet på tilläggsstat (yrkandet C 4), 4. attskolöverstyrelsen ges i uppdrag att se över möjligheterna att förstärka ochförbättra svenskundervisningen, främst i (yrkandet C 5), 1974: 1380 av 'iAlingsås (fp) och fröken () vari hemställs att beslutar attuppdra åt Kungl. Maj:t att utfärda anvisningar och bevilja erforderliga medelför att ge varje klassföreståndare på högstadium en lektionstimmeper vecka för enbart klassföreståndaruppgifter, 1974: 1399 av m.fl. (m) vari hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller om skyndsamutredning samt förslag om inrättande av rent yrkesinriktade varianter inom gymnasieskolan. För att möjliggöra en samladbedömning av ett antal motionsyrkanden som avser i första hand ochgymnasieskolan har utskottet funnit sig böra behandla motionerna i ett ochsamma betänkande. fattade beslut om förskoleverksamhetensutbyggnad och organisation (prop. 1973: 136, SoU 1973: 30, rskr 1973: 372).Enligt beslutet skall ledningen av förskoleverksamheten inom en kommun utövasav barnavårdsnämnden. Kommunen får dock besluta att annat kommunalt organ istället för barnavårdsnämnden skall utöva ledningen av förskoleverksamheten.Vidare skall fungera som central tillsynsmyndighet och ettcentralt samarbetsorgan förskoledelegationen inrättas med en rådgivandefunktion i förhållande till och , som enligtbeslutet även kommer att ha viktiga funktioner på förskolans område. Enligtmotionen 1974; 1378 skapar den utbyggda allmänna förskolan ettbehov av samverkan mellan förskola och lågstadium bl. a. för att underlättaförskolebarnens övergång till lågstadiet. För att få ett fastare underlag förhur en sådan utbyggd samverkan skall organiseras föreslås en försöksverksamhetmed olika uppläggningar. Vidare anser motionärerna det angeläget att en bättresamordning kommer till stånd mellan utbildningen av förskollärare ochlågstadielärare samt att lokalplaneringen för förskola och grundskola börinriktas på att åstadkomma en samordning av lokalerna för de båda skolformerna.Med anledning av motionsyrkandet vill utskottet anföra följande. Försökmed samverkan mellan förskola och lågstadium bedrivs på ett antal orter iSverige. Det bör erinras om att ett av dem det s. k. (förskola-lågstadiumi samverkan) som bedrivs vid i i samarbete med social-och skolförvaltningarna i och av uttagits som en deli ett större studium av individens utveckling från förskoleåldern till vuxenålder. Utgångspunkt för aktivitetskataloger har varitbam-stugeutredningens pedagogiska program. Förslag på konkreta aktiviteter förmatematisk begreppsutveckling, omvärldsorientering, språklig utveckling ochestetisk utveckling har utarbetats, och riktpunkten har därvid varit att manskulle försöka anpassa förskolans aktiviteter och lågstadiets undervisning tillvarandra, konstruera läromedel som kan användas i förskola och grundskola ochatt finna former för en större samverkan mellan lärare i de båda skolformernaän som förekommer. Riksdagenbeslöt att det vid lärarhögskolorna skulle finnas förskollärarlinje förutbildning av förskollärare (prop. 1971:38, UbU 1971: 12, rskr 1971: 169, jfrprop. 1970: 1 bil. Ett viktigt motiv för beslutet var att det ansågsangeläget att redan inom utbildningarna av förskollärare och lågstadieläraregenom olika åtgärder öka förutsättningarna för samverkan i lärarnasyrkesutövning och därmed också för en ökad samverkan mellan förskola ochlågstadium på det pedagogiska planet. Vidsamverkan mellan förskola och lågstadium är förskolans geografiska placering iförhållande till lågstadieskolan en viktig faktor. Lokalmässig samordningmellan förskola och lågstadium har vid uppförandet av nya lokaler eftersträvatsav vissa kommuner, t. ex. (Fridhemsskolan och HäJlbyskolan i ) och (Rannebergen i rektorsområde). Vissalokaler har därvid byggts gemensamma för förskolans och lågstadiets barn. Beträffandeden i motionen 1974: 1378 aktualiserade frågan uttalade socialutskottet medanledning av prop. 1973: 30 och vissa motionsyrkanden om samverkan mellanförskolan och lågstadium m. m. följande (SoU 1973: 30, s. 25):»Frågan om hur långtgående integreringen mellan den allmänna förskolan ochgrundskolans lågstadium skallgöras har naturligtvis inte nått sin slutliga lösning genom den reform somläggs fram i propositionen och som utskottet tillstyrkt. De förslag rörandeförskolans inre arbete, som innefattas i barnstugeutredningens betänkande äremellertid av så ingripande karaktär, att socialutskottet anser det varaväsentligt att tillsynsmyndigheten och huvudmännen för förskoleverksamheten underi vart fall får möjlighet att på grundval av nämnda betänkandeoch med stöd av de beslut, som propositionen leder fram till, söka finna lämpligaformer för det praktiska förskolearbetet utan att oroas av övergripandeutredningar, som har till syfte att ompröva de ställningstagandensom görs i förevarande sammanhang. En annan sak är att det är betydelsefulltatt den pågående försöksverksamheten på förskoleområdet fortsätter liksom detutredningsarbete, som innevarande år påbörjats av en särskild arbetsgrupp medvissa uppgifter som anknyter till förskoleverksamheten. Under hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena.» Utbildningsutskottetfinner det mycket naturligt att en samverkan mellan lågstadium och förskolaväxer fram och vidareutvecklas. Utskottet erinrar om att utredningen omskolans inre arbete () kommer att ta upp vissa frågor som gäller sådansamverkan. Med' hänvisning härtill samt till dels socialutskottets uttalande iärendet och i det föregående redovisad försöksverksamhet med samverkan mellanförskola och lågstadium, dels riksdagsbeslut om förskollärarlinje vidlärarhögskolorna och vissa kommuners initiativ beträffande samordning avlokaler för förskola och lågstadium anser utbildningsutskottet att förevarandeyrkande i motionen 1974: 1378 inte bör föranleda någon åtgärd. Frågan om studieavbrotten i ungdomsskolan tas upp imotionen 1974: 1042. I denna begärs att studieavbrottens omfattning och orsakerkartläggs. Vidare kräver motionärerna dels en redovisning av de resurser skolanhar att sätta in för att öka ungdomarnas studiemotivation och därmed minskaandelen studieavbrott, dels att ett program för ytterligare insatser frånskolans sida på detta område utarbetas. För SIA:s räkning pågår inom det s. k.Örebroprojektet, som följt en årsklass elever i kommun, enspecialundersökning rörande studieavbrott i gymnasieskolan (Psykologiskainstitutionen, ). Undersökningen, som är den mest ingåendesom finns på detta område, redovisar även vissa tänkbara orsaker tillstudieavbrotten (s. 5761). Enligt vad utskottet erfarit kommer att pågrundval av undersökningen lägga fram förslag till åtgärder som syftar till attminska studieavbrottens omfattning. Av det interpellationssvarangående studieavbrotten i gymnasieskolan m. m. som statsrådet lämnat den 15 mars 1974framgår att avser att närmare kartlägga skälentill och omfattningen av studieavbrott respektive hnjebyte inom gymnasieskolan. betygsutredning söker genom enkätundersökningarfå reda på varför vissa ungdomar avbryter studierna i gymnasieskolan. a. söka rätta till icke önskvärda effekter av gällandekvoteringsbestämmelser vid ansökan till olika slag av utbildning för attdärigenom eliminera s. k. taktiskt betingade avhopp från studierna. Den skalläven överväga om det inom vissa studievägar av gymnasieskolan finns behov avatt modifiera intagningssystemet så att man kan ta in elever, som har redovisatmindre goda studieprestationer i men vilka på grund av praktiskerfarenhet inom ett visst yrkesområde bör beredas plats på motsvarandeyrkesutbildande studieväg. Sedan höstterminen 1973 bedrivs försöksverksamhet medstudie- och yrkesorientering i gymnasieskolan. Med hänvisning till nämnda försöksverksamhet och till pågåendearbeten inom och betygsutredningen samt till aviseradekartläggningsarbete avstyrker utskottet bifall till motionen 1974: 1042. Enligt motionen 1974:752 ärläroplanen och andra bestämmelser på skolans område inte till alla delar såutformade att de tillräckligt hjälper skolan att nå målen för skolans socialafostran. Motionärerna anser därför att man genom olika åtgärder bör göra detlättare för skolan att uppnå läroplanens mål för individens personligautveckling. a. föreslås att ett program utarbetas för elevernas träning avdet sociala beteende som läroplanen talar om. Hur man skall bedriva dennapåverkan på eleverna i positiv riktning anses böra förmedlas och läras ut påfortbildningskurser för skolledare, lärare och elevrådsmedlemmar. Målet för individens personliga utveckling finns uttryckti läroplanens mål och riktlinjer för arbetet i skolan. Frågan om särskildfortbildning kring temat skolans sociala fostran har, enligt vad utskotteterfarit, redan aktualiserats av . Är 1971 beslöt överstyrelsenatt ge ut ett särskilt fortbildningsmaterial »Elevens sociala utveckling».Produktionsarbetet, som bedrivs i samarbete med ochUtbildningsförlaget, är i det närmaste avslutat. Fortbildningsmaterialet utgörsav olika böcker som kombineras med TV-filmer. Det riktar sig till skolpersonal,föräldrar och övriga som är berörda av och känner ett ansvar för verksamheten iskolan. Med hänvisning till pågående arbete inom överstyrelsen med nämndafortbildningskurs anser utskottet att förevarande yrkande i motionen 1974: 752inte bör föranleda någon åtgärd. I läroplan för (Lgr 69)uttalas att traditionella hemuppgifter genom det nya arbetssättet i skolanblir av underordnad betydelse för eleven och att hemuppgifter i största möjligautsträckning bör vara frivilliga för eleverna. I motionen 1974: 752 hävdas attdetta uttalande är missvisande. Motionärerna menar att det får negativaeffekter dels direkt för arbetet i , dels indirekt för många eleverj gymnasieskolan, vilka utan föregående träning att lösa hemuppgifter fårsvårigheter att ställa om sig till gymnasieskolans arbetsformer där kravställs på bl. a. självständigt fullgörande av sådana uppgifter. Enligtmotionärerna bör ifrågavarande uttalande i läroplanen modifieras, så att detklart framgår att hemuppgifter kan ges och att de ålagda hemuppgifterna skallha till syfte att befästa kunskaper och färdigheter samt att utveckla godaarbetsvanor. Frågan om hemuppgifter i behandlas i Aktuelltfrän 1972/73:58. Under hänvisning till att undersökningargett vid handen att det råder oklarhet om själva uttolkningen av gällanderegler gör bl. a. det uttalandet att hemuppgifterna igrundskolan kan vara dels ålagda, dels frivilliga och att de ålagdahemuppgifterna bör avse centrala fakta och basfärdigheter och ha till syfte attge elever tillfälle att självständigt lösa bestämda uppgifter. Ålagdahemuppgifter måste, heter det vidare, noga förberedas under undervisningstid,och särskild uppmärksamhet bör därvid ägnas de lågpresterande elevernas behovav handledning och stimule-ring. Avvägningen mellan olika slag av arbetsuppgifteri skolan och hemmet säges ytterst vara en sak för den enskilde läraren ellerför lärarlaget. Med hänvisning till de av gjorda klarläggandenaanser utskottet att förevarande yrkande i motionen 1974: 752 bör avslås avriksdagen. I motionerna 1974: 752, 1974: 1028och 1974: 1378 tas upp frågor om bl. a. indelning i årskurser m.m., uppflyttning till högre årskurs samt elevernas behov av grundläggandebaskunskaper i svenska, matematik och språk för att kunna följa undervisningeni de olika årskurserna. Elever, som inte i tidigare årskurser inhämtatelementära färdigheter i nämnda ämnen, anses komma i en både inlärningsmässigtoch socialt ohållbar situation som successivt förvärras allteftersom de kommerhögre upp i årskurserna. På begäran av tillsattes . En avuppgifterna för är att finna sådana arbetsformer i skolan att alla eleverfår goda basfärdigheter och baskunskaper. Inom pågår vidaremed samma syfte läroplansöversyner, bl. a. projektet för målbestämning ochutvärdering (MUT). skall resultera i ett utvecklingsprogram förskolan och i en konkret beskrivning av läroplanernas mål för de olika ämnena ide olika årskurserna, så att det stegvisa uppbyggandet av basfärdigheter ochinhämtandet av centrala fakta säkerställs. Genom beslut av riksdag tillfördesskolöverstyrelsen en pedagogisk nämnd (prop. 1971: 38, UbU 1971: 12, rskr 1971:169). Under /73 har nämnden bl. a. beslutat att denårligen skall avge en rapport om sina iakttagelser och erfarenheter. Nämndentar i sin första rapport, puiblicerad i Aktuellt från (specialnummer feibruari 1974), upp vissa utvärderingsfrågor, nämligenelevernas 'kunskaper och färdigheter i bl. a. svenska och moderna främmandespråk, och kommenterar därvid även variationsvidden i resultatet. Nämndenkonstaterar att skillnaden mellan de högsta och lägsta resultaten genomgåendeär stor och fortsätter: »Enighet har som regel rått i vårt land om detskolpoUtiska målet att undvika en organisatorisk elevdifferentiering på olikafärdighetsnivåer. Nämnden vill inte heller här ifrågasätta ellergymnasieskolans organisation men finner det angeläget att peka på dekonsekvenser dessa skolors organisation har för variationsvidden i kunskaperoch färdigheter inom den enskilda årskursen och även understryka nödvändighetenav att man inom lärarutbildning, lärarfortbildning och pedagogiskt utvecklingsarbeteobserverar och prioriterar åtgärder för att främja inlärning och utvecklinginom grupper med starkt varierande kunskaper och färdigheter.» Med hänvisning till dels pågående arbete inom ,och annan läroplansöversyn inom , dels denpedagogiska nämndens här redovisade uttalande beträffande åtgärder inomlärarutbildning, lärarfortbildning och pedagogiskt utvecklingsarbete avstyrkerutskottet bifall till ifrågavarande yrkanden i motionerna 1974: 752, 1974: 1028och 1974: 1378. I ett antal motioner behandlas deteoretiska och praktiska inslagen i undervisningen på högst a di u m. Enligt motionen 1974: 1378 kommer arbetet i ochutredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK) att sätta sina spår i skolanförst och . Eftersom utredningarnasuppgift är att lösa problem som funnits anses detinte rimligt att det skall behöva förflyta närmare innan någonförändring är möjlig. För att förenkla nuvarande beslutsordning beträffandeförsöksverksamhet anser motionärerna att Kungl. Maj:t bör kunna ge skolöverstyrelsenbemyndigande att medge kommun att bedriva viss försöksverksamhet. Som exempelpå försöksverksamheter som skolstyrelse bör kunna bedriva efter medgivande avskolöverstyrelsen nämns på högstadiet olika organisationsmodeller för samarbetemellan skola och arbetsliv, t. ex. en utökad praktisk yrkes- orienteringantingen eller under visst antal dagar . Imotionen 1974: 1028 begärs att timtalet för de praktisk-estetiskatillvalsämnena skall kunna utökas. Även i motionen 1974: 1035 framhållsangelägenheten av att skolstyrelse får bedriva försök med ändrad timplan föratt man skall kunna åstadkomma ökade praktiska inslag i undervisningen. Härvidnämns försök med utökade kurser i de praktisk-estetiska tillvalsämnena och enutökning av den praktiska yrkesorienteringen till sammanlagt högst en termin.Försök med praktisk yrkesorientering i form av ett kontinueriigt deltagande iarbetslivet under en veckodag i utbyte mot s. k. fritt valt arbete och vissatimmar i samhällsorienterande ämnen nämns också. Enligt motionärerna är detnödvändigt att en försöksverksamhet får komma till stånd /75bl. a. med hänsyn till att påtagliga resultat av beslut år 1972angående inriktningen av den fortlöpande läroplansöversynen tar sin tid ochännu låter vänta på sig (mot. 1972: 502 och 1972: 690, UbU 1972: 45, rskr 1972:287). Vissa frågor om anpassad studiegång kommer att tasupp av . Enligt direktiven för SSK blir kärnpunkten i denna utredningsarbete att nå den för skolans arbete mest gynnsamma avvägningen mellan å enasidan behovet av centrala bestämmelser för att säkerställa förutsättningar föratt förverkliga de för skolan faststäOda målen och å andra sidan behovet avutrymme för de initiativ, åtgärder och ansvars-taganden lokalt som också är enförutsättning för en väl fungerande skola. Till de sakkunnigas uppdrag hör attöverväga, i vilken utsträckning och i vilka syften det är möjligt att låtaskolstyrelse göra avsteg från en normaltimplan. SSK beräknas lägga fram sinaförslag först . Utskottetvill för sin del understryka vikten av att eleverna i får enlikvärdig studiegång inom den obligatoriska skolan och den sammanhållna klassensram. Med anledning av motionerna 1974: 1028, 1974: 1035 och 1974: 1378 och iavvaktan på statsmakternas beslut i anledning av förslag från och samtdessa besluts ikraftträdande vill utskottet erinra om vad utskottet uttalade ibetänkandet UbU 1972: 45 angående teoretiska och praktiska inslag iundervisningen. Utskottet framhöll bl. a. att bör, närkursplanernas anvisningar och kommentarer ses över, tillmäta de praktiskamomenten i skolundervisningen ökad betydelse. Enligt utskottets mening börvärdefulla erfarenheter kunna erhållas om, som ett led i den inom överstyrelsenpågående läroplansuppföljningen för (), nu i ett antalhögstadieskolor en ökning av de praktiska inslagen i undervisningen prövas. Ettalternativ bör därvid kunna vara att såsom nämns i motionen 1974: 1035 modifiera timplanen så att härav intresserade elever får del av en sådanökning. En annan typ av försöksverksamhet bör kunna avse de elever som i annat fall inte skulle fullfölja den sista årskursen ellerskulle ha medgivits s. k. jämkad studiegång under denna årskurs. Försöket bör idetta alternativ utformas som ett program med en utökad praktisk yrkesorienteringunder en än vad som är möjligt. Skolan bör härvid haskyldighet att kontinuerligt under det sista skolåret men även efter detsammafölja eleverna och därvid se till att de bereds möjlighet att ta igen de delarav studieprogrammet som inte genomgåtts under den sista årskursen. Även andrautformningar av försök, som utgår från den grundläggande förutsättningen attalla elever skäll få en likvärdig studiegång, är givetvis tänkbara. Utskottetföreslår att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vadutskottet med anledning av motionerna 1974: 1028, 1974: 1035 och 1974: 1378anfört beträffande praktiska inslag på högstadium. I motionen 1974: 1399 begärsutredning och förslag om en sådan variant av yrkesinriktad linje att elever somså önskar kan få byta ut allmänna ämnen mot arbetsteknik och fackteori. Utskottet erinrar om att läroplanen för gymnasieskolaninfördes så sent som och att de första eleverna från de yrkesinriktadelinjerna lämnat gymnasieskolan. Mer omfattande erfarenheter avgymnasieskolans yrkesundervisning saknas således. Som framgått av detföregående gör vissa läroplansöversyner ochkartläggningsarbeten beträffande gymnasieskolan. Med hänvisning härtill ochtill vikten av att alla elever i gymnasieskolan får viss undervisning iallmänna ämnen avstyrker utskottet bifall till motionen 1974: 1399. Undervisningen i svenska på vissayrkesinriktade linjer tas upp i motionen 1974: 472. På grund av att flertaletelever har stora svårigheter i ämnet föreslår motionärerna dels att gruppstorlekeni ämnet svenska minskas från 30 till 16 och att läromedel produceras som äranpassade till elevernas behov, dels att man startar försök med att införaämnet svenska även i årskurs 2. Vid det pedagogiska utvecklingsblocket i bedrivsförsök med undervisning i svenska i grupp om 16 elever. Undervisningsgruppenbestår därvid av elever från endast en och samma linje. sysslar med frågorom ett friare resursutnyttjande på det gymnasiala stadiet. Frågan om läromedelm. m. för ämnet svenska på yrkesinriktade linjer har ägnatsärskild uppmärksamhet. För samtliga tretton yrkesinriktade linjer harutarbetats handledningar för samverkan mellan läraren i svenska och läraren iarbetsteknik och fackteori. Handledningarna ses successivt över. Även försökmed olika slag av litteraturstudium bedrivs för att stimulera eleverna tillläsning. Beträffandefrågan om studium av svenska i årskurs 2 på de linjer