bet · FX01KU22 · 1974-12-31 00:00:00 — Hemliga handlingar och hemligt diarium Att en handling är hemlig fär intei och för sig leda till atl handlingen registreras i hemligt diarium. Tillämpasen sådan ordning, förlorar nämligen allmänheten möjlighet att fä upplysninghuruvida en handling över huvud taget existerar och därmed också möjlighet tillprövning av frågan huruvida handlingen får hemlighällas. Ä andra sidan färanteckning i diarium rörande hemlig handling inte avfattas så, att handlingenssekretesskyddade innehåll röjs. 1 allmänhet torde några svårigheter inte möta isistnämnda hänseende. För tydlighetens skull bör här påpekas att vad som sagtsi detta avsnitt inte innebär atl särskilt diarium över hemliga handlingar intefår föras. Men det bör i sammanhanget uppmärksammas att sådant särskilt diariuminte är hemligt i sig. Som angetts i del föregående skall anteckningarna idiarium beträffande en viss handling ha en sådan avfallning alt handlingen bl.a. kan identifieras. Om så inte är fallet fyller allmänt sett interegistreringen någon uppgift. Endast i de fall då detta minimikrav inte kantillgodoses utan alt etl sekrelesskyddat intresse åsidosätts, får registreringske i hemligt diarium. Det sagda innebär med andra ord att endast sådanhandling, vars själva existens måste hällas hemlig, får registreras i hemligtdiarium. I detta sammanhang bör uppmärksammas att det inte är uteslutet atlhandling vilken är atl hänföra till ett ärende, som redovisats i öppet diarium, kan vara av sådan beskaffenhet att denbör regislreras i hemligt diarium. Beslut om att handling skall registreras i hemligt diariumbör inte få meddelas av annan än chefsriänsleman, i första handexpeditionschefen. SlutUgen för här anmärkas alt skälen för hemlighållande aven handlings existens ofta förfaller, när det ärende, till vilket handlingenhör, har avgjorts. I sådant fall skall givetvis handlingen, i den män den inteär hemlig i annat hänseende, lämnas ut när detta begärs. Av det sagda tordevidare följa att den del av det hemliga diariet som upptar anteckningar omsådant ärende inte längre får hemlighåUas, eftersom diariet som sådant ärallmän handling. Består diariet av lösa blad skall alltså det ifrågavarandebladet lämnas ut pä begäran. Kan inte anteckningarna avskiljas på detta sätt,skall i stället avskrift av den aktuella delen av diariet lämnas ut. gör vi som beredskapsarbete, s. k. storarbetsplats, som vi tarupp och lägger ner . Vi har varslat omnedläggning och tar upp den igen tiU vintern. Vi vill inte gärna göra någonändring i beslutet. Vi har många sädana vägar som drivs som utjämningsarbetemellan och det ligger ju i beredskapsarbetets natur. Jag bilägger enundersökning i ett ärende som Du sänt till mig i anledning av ett brev fränJean i . Jag känner inte själv vårt folk på arbetsvårdsexpeditioneni , men jag litar pä utsago. Vi har plenum för att bl. a. diskutera arbetsmarknadssituationen. Vi kommer att föreslånågra korta och snabbt övergående åtgärder för att hindra arbetslösheten frånatt stiga ytterligare. Jag återkommer med en Usta härom. Hjärtliga hälsningar Din tillgivne Här är ett glädjeämne. Det är Fläktfabrikensutvidgningsplaner som är klara och som de vill ha investeringsfonder för.Arbetsmarknadsstyrelsen har tiUstyrkt det och det innehåller många godalokaliseringsorter. Jag hoppas Du kan ta det med det snaraste. Hjärtliga hälsningar Din tillgivne Jag återsänder bifogade förslag till kungörelse.Som Du ser har jag satt stora frågetecken vid ett par punkter. Så restriktivsom kungörelsen nu är skulle komma det hela att inte fungera. Inskränkning tiUindustrins utbildning för enbart 1 månad är omöjlig att gå ut och diskutera medföretagen om. Vidare hade vi tänkt oss att detta skuUe decentraUseras tUllänsarbetsnämnderna och de lokala parterna. Det är absolut nödvändigt om detskall fä effekt när vi som bäst behöver det. Jag vädjar tiU Dig att än en gängövertänka dessa saker och jag vUl bestrida att det är arbetsmarknadsstyrelsensom agerat i denna punkt. Men vi kan inte hindra vare sig enskilda riksdagsmäneller andra partier att ta upp en framställning som arbetsmarknadsstyrelsenunder ett flertal år har gjort. Sä har skett i detta fall. Vi vill bara se tUlatt intentioner uppfylles och att detta ger regeringen den effekt iarbetslöshetsbe-kämpande syfte, som är avsett. Jag vUl meddela Dig att vi nu harsläppt beredskapsarbeten för 1 650 milj. kr. Det beräknas sysselsätta 40 000man och 3 månader framåt, därefter börjar en avtappning. Härutöverfinns fortfarande en reserv hos för 300 milj. och utepå länsarbetsnämnderna för 100 mUj. Vi har också en vägreserv på 150 milj. kr.Allt som mycket snabbt kan sättas igång. Alltså, har vi skapatsysselsättning för 40 000 man med dessa medel och vi har en reserv förytterligare flera tusen som jag emellertid icke bedömer behöver utnyttjas . Det hela har gått smidigt och fint tack vare vår välspridda organisation och icke minst tack vare Din förstäelsefulla medverkan.Tack för hjälpen den behövdes och Gott Nytt Är. Du kan meddela detta. Hjärtliga hälsningar Din tiUgivne 'z:? 3 »-1 OJ :cd cd '-3 c c tu -o C 0) OB cd :cd _cd -a -o >, > ;cd J= :cd C c/1 '*£' "03 -3 -C o o 2695/7aa i 2 /I to xs a. 270 Bilaga 12 B S -o "ö 'H °? *-» rj c/5 . tM £ M g a; ,S ts a cd.. . u w c/1 c/1 ~' > ä cd ci ;< :<: tnX> as S 3 ;2 0. " 0 ocd On *- ocd >. J t*_ 4-< O fN (N av 3 I -o ;o "j -s > cd D or) > r"O Ii cd :cd C00 a. tcd tu 5 3 oo-o -S - i_ o Q, ÖXj (U i D. c > XI 3 -3to 3 ew l_ -* 3 O) l-H vi :7i a> to O -"t: - r<-j tu -u c C7V -O "O tu tcd 01 "C 4J i c -o o I o c 2 c/' OJ 3 cd W) 5 td rt : ocd x: o o t/1 tu 5 Cd t; t E o = SE- i2 -o E 2 3 3 _ C -- (/I .. Cd °S -. S iS CD c ä ooi: S ä cd iO Cd tcd I - _j cd - c«3.C " " r~ ,2?,-a o "c c 5 o «u 'C '" ij = -r: (U - «S -i a I/-) r- :to 3 - -., s tcd a =3 c "2 S i; J2 o t/1 < 3 Sr 13N - w cd C C tcd = g o -S tcd E = o ':i ; ,E t; & s o -fi -iS t/1 tO d il W :3 1-1 O > cd -3 C cd Cm '*h A C ',+- cd cd TD -H I r- E = o ,E Q. 00 E cd rdP Cd - 0\ SO-H C '-tg " \0 c/1 to " 00:c - f E ES I.f tcd c C 12 cd C - 00 O a-p H *- O 1 - -s 3 2 S E .« a : cd M--] c -c . w o i: o t:3 -o +- -o 00 _r o > 13=§ =o :§ c/1 . i c/1 O -o c« f Id o . - c/1 CH S Q -C *-j = o t*H Cd cd -c) r-, -H C 3 :!5 CO c: c C7N CT\ ' -H -H i I- tS g i E -o -o -", c r- (|C3N 00 E i o on -H *« 00 00 -H -H ON 18 1974.4 saml. c/3 ' IS 2 ,5 t; o. c/1 _, ,1 e s Cd -1 o -H -H S -2 => E E S E E oo c/1 o. QJ J _ c c - 3 2, M ,_, a ' .yi E t )-lcd g o a i,- o c . :< ci: ri o c/3 MC :< £ :< O .3 00 oo -H -H '-.- cd E OJ o J<: -H t-- o - J 2f c/3 !<« 'Öj 1I ,-s O ' - ii 0-- : ,S S -g -a sa § Z-° 2 in ':j- 00 c/1 00 -:} T3 :cd r- :5 " p t/1 G ä J3 ,S _, c/1 'Cd S =0 -, .ic: cd -o ,_, " 00 o p o tcd r-- o -H -H PM angående distribution av s. k. granskningsexemplar tilluniversitets-bibUoteket i Gällande regler m. m. Enligt lagen angående skyldighetatt avlämna för bibliotek avsedda exemplar av tryckt skrift (1949:166 medändring 1961:25), den s. k. leveranslagen, är boktryckerierna skyldiga attleverera ett exemplar bibUoteksexemplar av tryckta skrifter till ettvart avkungl. och universitetsbiblioteken i , och . I tryckfrihetsförordningen föreskrivs i 4 kap. 7 § attboktryckare av varje tryckt skrift som framställs vid boktryckeri här i riketsamtidigt med skriftens utgivande skall för granskning avlämna ett exemplar,det s. k. granskningsexemplaret. Granskningsexemplaret skall lämnas till delokala tryckfrihetsombuden, som har att vidarebefordra exemplaret tiUjustitiedepartementet. För tryckerier inom gäller dock attgranskningsexemplaret skall sändas direkt tiU . överlämnadesgranskningsexemplaret till i . Umeåkommittéföreslog att exemplaret fortsättningsvis i stället skulle lämnas tilluniversitetsbiblioteket i . På grundval av förslag som avgetts av ensärskilt tillkallad sakkunnig i "Betänkande angående utnyttjande avgranskningsexemplaret av tryckt skrift" (Ds E 1966:1) förordnade Kungl. Maj:tden att de granskningsexemplar som ej utgörs av tidningar ochsom ej behövs för tillsyn eller åtal enligt tryckfrihetsförordningen fr. o. m.den 1 januari 1967 tills vidare skulle överlämnas tiU universitetsbiblioteket iUmeå. Med anledning av Kungl. Maj:t meddelat uppdrag redovisadestatskontoret i en rapport resultaten från en inom statskontoret verkställd utredning.Statskontoret föreslog i rapporten att nuvarande principer för utnyttjande avgranskningsexemplaret skulle omprövas. Litteraturförsörjningen viduniversitetet i bör enligt ämbetsverkets mening för framtidenhuvudsakligen baseras på köp och byten. Den del av granskningsexemplaret sombenämnes småtryck förutsattes dock med hänsyn till dess betydelse somkällmaterial för humanistisk och samhällsvetensakplig forskning - ävenfortsättningsvis böra överlämnas till . Vadbeträffar biblioteksexemplaren innebar statskontorets ställningstagande att manförordade ett bibehållande av den nuvarande leveransplikten till Kungl.biblioteket och universitetsbibUoteken i , och Göteborg.Utredningen ansåg emellertid en översyn av den gällande lagen ombiblioteksexemplar vara behövlig. Motion till riksdag angående översyn av lagen ombiblioteksexemplar av tryckt skrift Vid riksdag aktualiseradesUtteraturförsörjningen till universitetsbiblioteket i i motionen 1973:687av m. fl. (s). I motionen hemställdes att hos Kungl.Maj:t skulle anhålla om en översyn av lagen om bibUoteksexemplar av trycktskrift och i samband därmed om en prövning av frågan om utökning avtryckeriernas och förlagens leveransplikt att också omfatta Umeåuniversitetsbibliotek. I sUt betänkande (UbU 1973:36) med anledning av motionenanförde utbildningsutskottet bl. Det nu ifrågavarandemotionsyrkandet ger utskottet anledning erinra om att riksdag avslog ettdå framfört motionsyrkande som syftade till sådan ändring i leveranslagen attäven biblioteken vid högskolan i och vid universitetsfilialerna iKarlstad, och skuUe komma i åtnjutande av biblioteksexemplar (UbU1971:3, punkten 13, rskr 1971:84). Utskottet har den uppfattningen att ävenuniversitetsbibliotekets i försörjning med svenskt tryck måste ske påannat sätt än genom leverans av bibUoteksexemplar. Utskottet är sålunda inteberett biträda ifrågavarande motionsyrkande i vad det avser utökning av i nugällande leveranslag stipulerad leveransplikt. Utskottets ställningstagande börses även mot bakgrunden av de förslag om högskoleutbildningens utbyggnad somframlagts av utbildningsutredning. En samlad bedömning ger rimligentill resultat att nya universitets- och högskolebibUotek för sinlitteraturförsörjning i första hand måste vara hänvisade till statsmedel för enrationellt bedriven inköpsverksamhet. I likhet med motionärerna anser utskottet att den översynav leveranslagen som statskontoret förordat bör komma till stånd. Härvid är detenligt utskottets uppfattning speciellt frågan om den nuvarandeleveranspliktens omfattning som bör prövas i syfte att uppnå begränsningar idenna. I statskontorets utredning framhåUs att de förhoppningarsom utredning knöt tUl granskningsexemplaret och dess användbarhet förbokförsorjningen vid inte har infriats. Universitetsbibliotekethar undersökt granskningsexemplarets fullständighet på några för biblioteketsbokförsörjning vitala områden. Undersökningarna har givit vid handen att endastomkring hälften av den nyutkomna kommer bibUoteket tiU hända genomgranskningsexemplaret. Utredningen har övervägt möjligheterna att genomadministrativa åtgärder komma till rätta med missförhållandena, men har intefunnit den vägen framkomlig. Litteraturförsörjningen vid börsom tidigare nämnts enUgt statskontorets mening för framtiden huvudsakligenbaseras på köp eller byten. Utskottet har noterat att universitetskanslersämbeteti sin anslagsframställning för /75 för ändamålet beräknat ettbelopp av . I detta sammanhang är vidare av intresse attuniversitetskanslersämbetet liksom flertalet övriga remissinstanser anser attgranskningstrycket i sin helhet också i fortsättningen bör översändas till Umeåoch inte bara som statskontoret föreslagit småtrycket. Utskottet anser det anmärkningsvärt att Kungl. Maj:tsbeslut beträffande leverans av granskningsexemplar tiU i har kunnat efterlevas. Enligt utskottets mening måste det vara möjligt atti allt väsentligt förhindra en av statsmakterna ej sanktionerad hantering av Det ankommer på Kungl. Maj:tatt besluta om erforderliga åtgärder. beslöt den 24 oktober1973 (rskr 1973:275) i enlighet med utskottets förslag. I statsverkspropositionen tillårets riksdag redovisas att universitetskanslersämbetet beräknat ett belopp på224 främst för inköp av litteratur till i pågrund av ofuUständiga leveranser av det s. k. granskningsexemplaret av tryckt skrift.Vid beräkningen av anslaget till : Bokinköp m. m. hardepartementschefen emellertid ej räknat med några medel till detta ändamål. Leveransernas omfattning till universitetsbiblioteket iUmeå Universitetsbiblioteket i olika tillfällen företagit undersökningar av hur stor andel avbokproduktionen som inte kommit till hända. I november 1968gjordes en kontroll av vad som inkommit av svenska bokproduktion. Viddenna tidpunkt hade av 1 956 undersökta publikationer 891 levererats ifullständigt skick. Av under bokstaven H sökta arbeten hade 85 inkommit medan88 saknades, under klassifikationsgruppen I (konst, musik etc.) hade 30inkommit medan 47 saknades. Avmonografier som kostade eller därutöver hade 39 inkommit rnedan 60saknades: gjordes motsvarande stickprovsundersökningar påleveransen av tryck.- Av ca 2 000 granskade, periodiska pubUkatiönervar icke fullt hälften kompletta.' Stickproven i övrigt visade att på bokstavenH hade av sökta ' arbeten 99 inkommit medan 79 saknades. Påklassifikations-signaturén I hade 41 inkommit medan 42 saknades. Inomprisgruppen och därutöver hade 50 inkommit medan 73 saknades. företogs motsvarande undersökning på 1970års svenska bokproduktion. I undersökningen uteslöts akademiska avhandlingar,barnböcker, monografiserier och skolböcker. Av 1 808 tidskrifter och årsböckerhade 1 259 inkommit kompletta. Av böckerna inom 'prisgruppen ochdärutöver hade 68 inkommit medan 71 saknades. På klassifikationssignaturen Ihade 55 böcker inkommit medan 37 saknades. företogs en undersökning på 1972 årsbokproduktion. 1 undersökningen uteslöts akademiska avhandlingar, barnböcker,monografiserier, skolböcker, enklare utländsk skönlitteratur i svensköversättning, handböcker och handledningar i sömnad, matlagning,sällskapsdjurvård, sport m. m. Av 2 652 visoförda periodica hade 1 339 inkommitkompletta. Av litteraturen under bokstaven H saknades 59 medan 116 hadeinkommit. Av böckerna inom prisgruppen och därutöver saknades 124medan 127 hade inkommit. Uppgifterna ovan, vilka erhållitsfrån universitetsbiblioteket i , sammanfattas i figur 1. Av denna framgåren viss förbättring beträffande leveransen av bokproduktion ijämförelse med 1967. gäller dock att ungefär hälften avbokproduktionen enligt de undersökningar som redovisats frånuniversitetsbiblioteket inte levererats till biblioteken. Figur 1: Andel av den svenska bokproduktionen 1967, 1968,1970 och 1972 som inkommit till efterproduktionsåret. Periodiska tidskrifter (ofylld stapel), böcker under littcra H(streckad stapel), böcker under littera I (rutad stapel samt böcker inomprisgruppen och därutöver (fylld stapel). Granskningsexemplarens väg fråntryckeriet till i illustreras i figur 2. Som framgått avredovisningen ovan föreskrivs i TF 4 kap. 7 § att boktryckare skall avlämna ettexemplar av varje tryckt skrift till det lokala tryckfrihetsombudet. Tryckeri iStockholm skall dock leverera exemplaren direkt till . Figur 2: Granskningsexemplarens väg från tryckeriet tillUmeå universitetsbibliotek Skön- ("""'" litteratur -- För de lokala tryckfrihetsombuden,vUka till antalet är 104, gäller en instruktion för tryckfrihetsombuden,faststäUd av chefen för . Enligtinstruktionen skall ombuden "en var inom sitt verksamhetsområde, vaka övertryckfrihetsförordningens efterlevnad och därvid särskUt iakttaga följande: 1) Ombud bör tillse attgranskningsexemplar av tryckta skrifter avlämnas enligt föreskrifterna i 4 kap. 7 § och 13 kap. 4 § tryckfrihets förordningen samt chefens för kungörelse , nr 695' . Åsidosattes skyldigheten att avlämna granskningsexemplar,bör ombudet påminna den felande om dennes skyldighet eller, då så ansespåkallat, göra anmälan till chefen för . 2) Sedan granskningsexemplar av tryckt skrift inkommittill om budet, bör ombudet genast granska skriften för att utröna, om däri förekommer något som bör föranleda aUmänt åtal för tryckfrihetsbrott. Finner ombudet anledning till sådant åtal, skall ombudet skyndsamt göra anmälan därom till chefen för samt därvid även insända skriften. I brådskande fall bör anmälan göras på telefon till vederbörande tjänsteman i departementet. Även då ombudet anser frågan om åtal vara tveksam ellereljest finner anledning att skriftens innehåll bör komma till chefens förjustitiedepartementet kännedom, bör ombudet skyndsamt insända skriften ochangiva anledningen genom förstreckning i skriften eller på annat sätt. 3) Ombudet bör vid granskningen av skriften tillse attden är försedd med uppgifter om boktryckeriets namn eller firma, tryckningsorten och tryckningsåret, i de fall då enligt 4 kap. 4 § tryckfrihetsförordningen dessa uppgifter skola vara utsatta. Är skriften periodisk, bör ombudet jämväl tillse att föreskrifterna i 5 kap. 11 § och 13 kap. 2 § tryckfrihets- förordningen om utsättande av utgivarens namn elleruppgift rörande ställföreträdare för denne iakttagits. Då ombudet finner försummelse föreligga i sådanthänseende, bör ombudet, om försummelsen kan antagas ha skett av tillfälligtförbiseende, påminna den felande om tryckfrihetsförordningens bestämmelser ochi annat fall göra anmälan till chefen för . 4) Finner ombud eljest anledning tiU antagande atttryckfrihetsförordningens bestämmelser åsidosättas, såsom att anmälan av boktryckeriförsummats eller att periodisk skrift utkommer, ehuru utgivningsbevis ickefinnes eller oaktat ägaren eller den på skriften angivne utgivaren ellerställföreträdaren icke är behörig, bör ombudet, om rättelse icke kanåstadkommas genom påminnelse tiU den felande, göra anmälan till chefen förjustitiedepartementet. 5), Ombud bör skaffa sig god kännedom om den lagstiftningsom faller inom området för ombudets befogenheter och åligganden. Ombud bör söka åstadkomma ett gott samarbete med utgivare,förläggare och boktryckare. Enligt § 4 i instruktionen skall detryckta skrifter, vilka inte redan i samband med granskningen insänts tillchefen för , levereras tilljustitiedepartementet. Tidningar samt sådana tidskrifter som endast harförströelsekaraktär skall undantas från leveranserna. Dessa skrifter behöverinte heller bevaras av ombuden. Sändningarna från tryckfrihetsombuden mottas på justitiedepartementetstryckfrihetsexpedition. Någon kontroll av att tryckfrihetsombudenkontinuerligt levererar litteratur till departementet före-' kommer inte. Under1973 synes t. ex. från flera ombud (bl. a. i ) ingen leverans över huvudtaget ha förekommit. På tryckfrihetsexpeditionen företas en gallring av detorhfattande materialet. , facklitteratur och enklare skönlitteraturav förströelsekaraktär läggs direkt i stora, med lås försedda containers. Dennalitteratur översändes successivt tiU universitetsbibliotek.Skönlitteraturen däremot lämnas tUl justitieministern. lämnas ettkort på boken tiU departementets bibliotek. Justitieministern lämnar eftergranskning av litteraturen över denna till där böckerna förvarasunder sex rnånader. Hanteringen av böckerna inom har enligt uppgiftlagts om . Böckerna förvaras numera i ett låst skåp. De är docktillgängliga för utlåning mot utlåningskvitto enligt gängse biblioteksrutin.Efter sex månader översänds slutligen böckerna till universitetsbiblioteket iUmeå. Rutinerna för handhavandet av böckerna inom departementethar som nämnts setts över . F. n. övervägs även en översyn avinstruktionen till tryckfrihetsombuden samt en mer kontinuerlig bevakning avleveranserna från ombuden. I detta sammanhang kan nämnas atttryckfrihetslagstiftningen f. n. är föremål för översyn av massmedieutredningen(Ju 1970:59). 1 utredningens direktiv anförs bl. TUlsynen av efterlevnaden av TFbygger på ett system med granskning av i princip alla tryckalster.Huvudansvaret för denna granskning tillkommer chefen för , som därvid biträds av tryckfrihetsombud på olika platser i landet. Tryckalstrenskall sändas in antingen till departementschefen eller till tryckfrihetsombud. Erfarenheten visar att det med nuvarande system är svårtatt genomföra en effektiv tiUsyn. De skrifter som kan ge anledning tillingripande skickas mera sällan in för granskning. Det kan vidare diskuteras ominte granskningsuppgifterna med fördel skulle kunna anförtros någon annaninstans än en ledamot av statsrådet. Enligt min mening finns det anledning attöverväga nya former för tillsynen. Jag vUl erinra om att någon motsvarighettill systemet med tillsyn av departementschef och tryckfrihetsombud inte finnspå radions och televisionens område. PM med vissa uppgifter angående ett av Kungl. Maj:tavgjort besvärsärende rörande frågan om sekretess myndigheter emellan Sekretesslagen reglerar i principinte frågan i vad mån myndigheterna skall kunna fä tillgång till varandrashandlingar. Visserligen får tryckfrihetsförordningen som konsekvens, attoffentliga handlingar kan ställas tUl förfogande utan inskränkning. Men desekretessregler som skall upprätthållas gentemot allmänheten har inte någondirekt tillämpning vare sig på myndighetens eget handlande, exempelvis dessinformationsverksamhet, eller på förhållandet till andra myndigheter. Det ärUkväl självklart att myndigheterna inte kan låta bli att beakta de intressensom ligger bakom stadgandena i sekretesslagen. Generellt uttryckt torde såledesen myndighet inte böra låta en hemlig handlings innehåll komma till vare sigallmänhetens eller en annan myndighets kännedom annat än om detta skulle varaförenligt med det sekretesskyddade intresset. Myndigheter som handlägger samma typ av ärenden bör iregel kunna få tillgång till varandras hemliga handlingar som ett led isamarbetet. Som allmänna regler kan man ställa upp dels att den myndighet somvill ha tillgång till handlingen får visa behovet genom att uppge sitt syfte,dels att den andra myndigheten, om den har till uppgift att ge vård eller rådutan inslag av tvång (t. ex. den allmänna sjukvården eller social rådgivning),inte skall lämna ut handlingen, om någon i förtroende lämnad uppgift skulleröjas därigenom. Kan myndigheterna inte enas, ligger det slutligaavgörandet hos Kungl. Denna regel gäller dock inte handlingar inom dendel av kommunalförvaltningen som inte är reglerad genom specialförfattningar. För vissa fall, exempelvis då en handling erfordras sombevis i skatteärende, har särskilda bestämmelser meddelats. Beträffande det aktuella ärendet, vUket i vissa avseendenhade varit förernål för granskning av ombudsmän, antecknas följande(JO:s ämbetsberättelse s. 421 ff.) I ärende där länsäklagaren deWoul begärt prövning av handläggningen hos norra utskrivningsnämndav fråga om utskrivning av en patient på , som av domstolöverlämnats till sluten psykiatrisk vård, och av fråga om utlämnande till honomav den beträffande patienten förda sjukjournalen begärde utskrivningsnämndenklarläggande svar från JO på vissa principiella frågor som hänförde sig tilltUlämpningen av 38 § andra stycket sekretesslagen om förundersökningsledaresrätt att utbekomma sekretesskyddad handling. Av tillgängliga handlingar framgår att ärendet för deWouls del började genom att från distriktsåklagaren . i åklagardistrikt till länsåklagarmyndigheteninkom en skrivelse i vilken efter redogörelse för myndigheternas befattningmed S. uttalade att det enligt hans mening var anmärkningsvärt att S.utskrivits efter så kortvarig vistelse på sjukhuset och under förevarandeomständigheter, trots att S. dokumenterat sig såsom farlig och synes haft ettakut överlämnade sin skrivelse för kännedomoch för den åtgärd, vart ill den kunde föranleda.