bet · FX01KrU15 · 1974-12-31 00:00:00 — Enpersonalförstärkning inom och ett fortsatt statligt stöd tilllänsmuseerna innebär givetvis en förstärkning av den regionalt bedrivnakulturminnesvården i dess helhet.» Sisti förevarande avsnitt av propositionen understryker departementschefen detvärdefulla arbete som hembygdsrörelsen uträttar för kulturminnesvården ochframhåller att det är väsentligt att både och har godakontakter med hembygdsrörelsen. Vidare framhålls betydelsen av det samarbetesom riksorganisationen för hembygdsvård inlett med bl. a. riksantikvarieämbetet.Departementschefen förklarar också att han avser att föreslå Kungl. Maj:t attför nästa budgetär höja det bidrag samfundet innevarande år erhållit uranslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål. Propositionens uttalanden idecentraliseringsfrågan har föranlett yrkande 5 i motionen 1974: 1708 om ettuttalande av riks- dagenatt beslut om byggnadsminnesförklaringar bör decentraliseras tilllänsstyrelserna. Ett bestämt uttalande av samma innebörd föresläs i motionen1974: 1701, del av yrkande 10. Det förslag om den regionala kulturminnesvårdensorganisation som lagts fram i propositionen har avvisats i flera motioner.Sålunda hemställs i motionen 1974: 1701, yrkande 8, att med avslagpä propositionen i denna del skall begära förslag om en organisation i enlighetmed riktlinjer som angivits i motionen. I motionen 1974: 1706, yrkande 4,föreslås att beslutar att kulturminnesvårdens nuvarande organisationpå länsnivå skall bibehållas med skyldighet för landsantikvarien eller dennesställföreträdare att i vara föredragande i frågor som rörkulturminnesvärden. Även i motionen 1974: 1708 önskas ett bibehållande av dennuvarande landsantikvarieorganisationen. I motionens yrkande 1 hemställs omett riksdagsbeslut av denna innebörd, innefattande även att samarbetet mellanlandsantikvarien och skall regleras på närmare angivet sätt. I motionen 1974: 1689 hemställs att hosKungl. Maj:t skall anhålla om särskilda överväganden rörande kulturminnesvårdenpå . I motionen 1974: 1717 betonas hembygdsrörelsensbetydelse för arbetet inom kulturminnesvård, landskapsvård och allmänmiljövård. Uppgifter lämnas om hembygdsrörelsens organisatoriska uppbyggnadoch om dess samarbete och samverkan pä riksplanet samt regionalt och lokalt medmyndigheter, organisationer m. fl. Behovet av ökat statligt bidrag tillriksorganisationens upplysningsverksamhet framhålls. De fyra yrkandena imotionens hemställan syftar till uttalanden av om ökat ekonomisktstatligt stöd samt om beaktande i olika avseenden av hembygdsrörelsensverksamhet i det utredningsarbete rörande den regionala organisationen som aviseras i propositionen. Utskottet finner inte vad i motionerna 1974: 1708(yrkande 5) och 1974: 1701 (yrkande 10) anförts i decentraliseringsfråganinnebära något avvisande av de synpunkter som anförts i propositionen.Utskottet anser att nämnda motionsyrkanden inte behöver föranleda någon åtgärdav . Iorganisationsfrågan har utskottet funnit sig kunna biträda förslaget ipropositionen om inrättande vid varje länsstyrelse av en tjänst förhandläggning av kulturminnesvårdsfrågorna, varigenom man totalt sett får enförstärkt organisation på detta område. En förutsättning för utskottetsställningstagande härvidlag är att en försvagning av /landsantikvariensresurser inte får komma i fråga. Utskottet utgår från att organisationsförändringenskall ske med beaktande av vik- ten av att /landsantikvarien i ekonomiskthänseende och pä annat sätt får möjligheter till ett fortsatt effektivt arbetei kulturminnesvården. Detta bör vara en viktig riktpunkt för arbetet i dengrupp som skall överväga utformningen av det nya länsmuseibidraget. I gruppensuppgifter bör därför ingå också att överväga och lämna preciserade förslagangående arbets- och kompetensfördelningen mellan den nye tjänstemannen ilänsstyrelsen och /landsantikvarien. Som departementschefenframhållit bör man med en klar ansvarsfördelning kunna undvika att det blirfråga om en dubblering av funktioner. Det bör understrykas att avsikten inteär att bygga upp en särskild kulturminnesenhet i länsstyrelsen.Länsmuseet/landsantikvarien bör i det nya läget behålla sin nuvarande viktigauppgift som remiss-och kontaktorgan i förhållande till ochsamtidigt genom sin fria ställning ha goda möjligheter att vid sidan av detmuseala och vetenskapliga arbetet bedriva en informativ och opinionsbildandeverksamhet samt lämna kommunerna hjälp i kulturvårdsarbetet. Vad utskottetsålunda i anledning av propositionen samt motionerna 1974: 1701, yrkande 8,1974: 1706, yrkande 4, och 1974: 1708, yrkande 1, anfört i organisationsfråganbör som sin mening ge till känna för Kungl. Utskottet finner inte anledning för att hosKungl. anhålla om särskilda överväganden rörande kulturminnesvården påGotland. De skäl som skulle kunna anföras härför har samma giltighet i andradelar av landet, och utskottet avstyrker därför motionen 1974: 1689. I vad slutligen gäller hembygdsrörelsen instämmerutskottet i de positiva uttalanden som både i propositionen och i motionen1974: 1717 gjorts om hembygdsrörelsens verksamhet och om dess stora betydelseför arbetet inom kulturminnesvården. Det första yrkandet i motionen avser frågan om statligtekonomiskt stöd till hembygdsrörelsen. Med anledning av vad departementschefenanfört om en höjning av bidraget till hembygdsrörelsens centrala verksamhetanser sig utskottet kunna utgå från att en i motionen angiven framställningfrån Samfundet för hembygdsvård kommer att prövas i positiv anda. Vad därefter beträffar motionärernas önskemål om samverkanpä det regionala planet samt om bidrag till lokalt bedriven verksamhetförutsätter utskottet att hithörande frågor kommer att tas upp till bedömningav den i propositionen aviserade och av utskottet i det föregående berördaarbetsgruppen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionen : 1717. 2.12 Arkiven m. m. (avsnitt 25.12 i propositionen) 2.13 Folkbibliotek (avsnitt 25.13 i propositionen) 2.14 Folkets park. Folkets hus m. m. (avsnitt 25.14 ipropositionen) Vad som anförts i dessa avsnitt av propositionenhar inte gett utskottet anledning till uttalanden. 2.15 Radiooch television (avsnitt 25.15 i propositionen) Departementschefen pekar ipropositionen på vissa rundradiofrågor som har samband med övervägandenabeträffande kulturpolitiken. Han erinrar därvid också om att nu löpande periodför avtalet mellan staten och löper ut , vilketaktualiserar frågan huruvida de krav som från olika håll ställs pårundradioverksamheten kan tillgodoses inom ramen för ett oförändrat avtal. Idetta läge finner han det nödvändigt med en noggrann analys bl. a. av frågorrörande rundradioverksamhetens organisation och finansiering samt av formernaför kontakt med publiken. Uppgiften att genomföra denna analysbör enligt propositionen anförtros åt en parlamentarisk utredning. Vid sidanav denna bör en särskild arbetsgrupp tillkallas för behandling av vissa frågorsom kan lösas inom ramen för nuvarande avtal. I motionen 1974: 220, yrkande 2,hemställs att barnkulturen regleras i statens avtal med , medani motionen 1974: 1701, yrkande 3, hemställs att hos Kungl. Maj:t anhålleratt vad som i motionen anförts angående kulturella ochkulturpedagogiska verksamhet beaktas vid utarbetande av nytt avtal mellanstaten och . Utskottet anser i likhet med motionärerna attSveriges Radio har ett stort kulturpolitiskt ansvar inte minst i vad avserbarnkulturen. Det kan enligt utskottets mening förutsättas att man i detkommande parlamentariska utredningsarbetet inför den nya avtalsperiod sombörjar kommer att behandla även frågan om hur ingående dettaansvar bör preciseras och regleras i ett eventuellt nytt avtal. Därmed kommerde synpunkter som ligger bakom r.u förevarande yrkanden i i motionerna 1974:220 och 1974: 1701 också under övervägande. Utskottet anser därför att dessayrkanden inte behöver föranleda någon särskild åtgärd från sida.Utskottet avstyrker alltså motionerna 1974: 220, yrkande 2, och 1974: 1701,yrkande 3. 2.16 Kommersiellt driven kulturverksamhet (avsnitt 25.16 i proposi tionen) Vad som anförts i detta avsnitt av propositionenhar inte gett utskottet anledning till uttalanden. 2.17Kulturarbetarna (avsnitt 25.17 i propositionen) De insatser som under de senastedecennierna gjorts för att förbättra kulturarbetarnas villkor behöver enligtdepartementschefen fullföljas. Att inte propositionen i större utsträckningdirekt berör konstnärernas villkor förklaras med nödvändigheten av att avvaktaremissbehandlingen av vissa betänkanden samt väntade förslag från olikautredningar. Sålunda remissbehandlas f. n. litteraturutredningens ochfilmutredningens betänkanden, medan förslag från och 1965 årsmusei- och utställningssakkunniga väntas . Departementschefenförklarar sig ha för avsikt att återkommatill frågor om statliga insatser för kulturarbetarna. Vissa kulturarbetarfrågor berörs imotionen 1974: 1709. I motionen påpekas bl. a. att stat och kommun harmöjlighet att påverka bildkonstnärernas levnadsförhållanden genom sininköpspolitik i vad gäller konst. Det är enligt motionärernaotillfredsställande att de statliga anslagen för inköp av konst ännu inte utgårenligt den s. k. enprocentsregeln vars innebörd är att vid beviljandet avanslag till statliga byggnader ett belopp motsvarande ca en procent av byggnadskostnadernaskall anvisas till konstnärlig utsmyckning. Motionärerna föreslår därför(yrkande B 2 a) att ges i uppdrag att framlägga förslag omåtgärder för att upprätthålla enprocentsregeln. Vidare bör ät kulturrådetuppdras att föreslå ett system för ersättningar till konstnärer för dekostnader som för dem är förenade med utställningar av deras verk (yrkande B 2b). Sistnämnda fråga tas upp även i motionen 1974: 722, vari hemställs attriksdagen uppdrar ät Kungl. Maj:t att utarbeta bestämmelser förstatsbidrag till utställningsersättningar. Samma uppdrag föreslås i fråga omstatsbidrag till kommunala konstsalonger m. m. Delade meningar torde inte råda omangelägenheten av att förbättra bildkonstnärernas villkor. Vad beträffar den s.k. enprocentsregeln instämmer utskottet i att den konstnärliga utsmyckningenav statliga byggnader självfallet är av betydelse för konstnärernasarbets-m.öjligheter. Utskottet finner det önskvärt att kostnaderna för konstnärligutsmyckning från början beaktas i kostnadsberäkningarna för byggnader som kankomma i fråga för dylik utsmyckning, önskvärt är också att frågor omkonstnärlig utsmyckning bedöms under medverkan av konstnärer. Enligt vad utskottet erfarit kommer attpresentera sina förslag rörande kulturarbetarfrågorna i september 1974.Utskottet utgår från att frågan om den s. k. enprocentsregeln kommer attprövas i sitt större sammanhang vid behandlingen av rådets förslag. Något särskiltuppdrag frän sida till erfordras inte, varför utskottetavstyrker förevarande yrkande i motionen 1974: 1709. Avmotsvarande skäl och även med hänsyn till vad utskottet vid sin behandling avavsnitt 25.4 i propositionen anfört om ansvarsfördelningen mellan stat ochkommun avstyrker utskottet yrkandena i motionerna 1974: 722 och 1974: 1709 ivad de avser utställningsersättningar. Vadbeträffar förslaget i motionen 1974:722 om statsbidrag till kommunalakonstsalonger och vissa andra typer av utställningslokaler får utskottethänvisa dels till sitt uttalande i betänkandet KrU 1973: 7 om den väsentligabetydelsen för konstnärer att ha goda utställningsmöjligheter, dels till vadutskottet anfört i det föregående vid sin behandling av sistnämnda avsnitt ipropositionen. Utskottet avstyrker motionen 1974: 722 även i nu förevarandedel. 2.18Kulturpolitiska insatser för olika grupper i samhället (avsnitt 25.18 ipropositionen) Vid behandlingen av målfrågornaförordas i propositionen, som tidigare nämnts, att de kulturpolitiskainsatserna utformas med hänsyn till människors olika behov och socialaförhållanden och att vid en utbyggnad av statens åtaganden insatser föreftersatta grupper och kulturfattiga miljöer prioriteras. Under nu förevarandeavsnitt i propositionen ges exempel på grupper för vilka särskilda insatserbehövs. a. framhåller departementschefen i flera sammanhang kraftigtbetydelsen av insatser på kulturområdet när det gäller att ge barnen bästamöjliga betingelser att utveckla sitt känslo- och tankeliv. Förskolans ochskolans roll liksom de fria och frivilliga barn-och ungdomsorganisationernasstora betydelse i sammanhanget understryks. Departementschefen räknar med attstatens kulturråd kommer att ägna stor uppmärksamhet åt barnkulturfrågorna. Invandrare och andra etniska minoriteter måste,framhåller departementschefen, ha möjlighet såväl att delta i det svenskakulturlivet som att utveckla sin ursprungliga kultur för att därigenom bevarasin nationella identitet. I propositionen omnämns att invandrarutredningen, somallmänt behandlar de språkliga minoriteternas kultursituation, kommer attframlägga förslag i dessa frågor . Vidare erinras om att despråkliga minoriteternas litteraturförsörjning belysts i litteraturutredningensnyligen avgivna slutbetänkande. Vad beträffar s a m e r n a erinras i propositionenom att på förslag av sameutredningen, som utreder frågan om åtgärder till stödför samernas språk och kultur, förslag framlagts i årets statsverkspropositiondels om ökat statligt stöd till i , dels ominrättande av en professur i samiska vid i . Dessa förslaghar godkänts av . De handikappades möjligheter att delta ikulturlivet måste förbättras, framhålls det i propositionen. Strävan bör enligtdepartementschefen vara att handikappade så långt det över huvud taget ärmöjligt skall kunna delta i den allmänna kulturverksamheten. Iavvaktan dels på remissbehandling av litteraturutredningens slutbetänkande,som innehåller förslag om de vuxna läshandikäppades litteraturförsörjning,dels på förslagen från handikapputredningen har departementschefen förordat enförstärkning av anslaget Bidrag till de handikappades kulturella verksamhetsamt en uppräkning av vissa för handikappåtgärder avsedda belopp under andraanslag. I motionen 1974: 1721 framhålls attresonemangen i propositionen inte leder till förslag om några konkretaåtgärder. Med tanke på bl. a. att barnen i särskilt hög grad är utsatta förkulturkommersialismens verkningar bör enligt motionärerna betydande beloppsnarast anslås under ett särskilt anslag till kulturell verksamhet bland barn.Förslag härom bör enligt yrkande 4 i motionen av Kungl. I samma motion, yrkande 5, hemställs att riksdagenbegär förslag om ett särskilt anslag till stöd för kulturell verksamhet blandinvandrare. Ett särskilt anslag till främjande av samernasinternationella kulturutbyte med andra etniska minoriteter m. m. föreslås imotionen 1974: 1690. Det är enligt motionärerna viktigt att de samiska kulturutövarnabereds tillfälle att delta i konferenser, utställningar och kurser utomlands. I motionen 1974: 1714, första att-satsen, hemställsatt gör ett uttalande om vikten av ökade insatser påsamhällsplaneringens område m. m. för att göra de kulturella verksamheternaoch aktiviteterna tillgängliga för alla, varvid motionärerna särskilt haft dehandikappade i tankarna. Delade meningar torde inte råda ombetydelsen av att stimulera barnens kulturella verksamhet. Det förtjänaremellertid också framhållas att viktiga insatser redan görs i detta avseendeoch att det på många områden finns en grund att bygga vidare på. a. litteraturutredningen och filmutredningen har givit underlag föröverväganden om ytterligare insatser. Förskolans förutsättningar att berikabarnens kulturutveckling ökar i omfattning och betydelse. Beträffande statensekonomiska insatser bör det framhållas att bifall till de ipropositionen förordade förstärkningarna av stödet till t. ex. det friakollektiva skapandet kommer att innebära förbättrade förutsättningar även föraktiviteter bland barn och ungdom. Det nya ansvar förbarnkulturfrågorna torde komma att ytterligare medverka till att detta områdeuppmärksammas. De konkreta insatserna måste som departementschefen anförutformas av institutioner, grupper, organisationer och föreningar. Utskottetanser sig ha goda skäl att räkna med att barn- och ungdomskulturfrågornafortlöpande kommer att ägnas intensiv uppmärksamhet av vederbörande myndigheteroch organisationer m. fl. Mot den bakgrunden finner utskottet inte att detfinns anledning för att i enlighet med yrkande 4 i motionen 1974:1721 begära förslag om en särskild medelsanvisning till kulturell verksamhetbland barn. Yrkandet avstyrks alltså. I vad gäller invandrarna är situationen den att ettbetänkande av invandrarutredningen beräknas föreligga i är. Detta betänkandetillsammans med litteraturutredningens slutbetänkande kan väntas innebära enväsentlig förbättring av underlaget för en samlad bedömning av den kulturellaverksamheten bland invandrare och andra etniska grupper. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet yrkande 5 i motionen 1974: 1721 beträffande ett särskiltanslag för stöd till kulturell verksamhet bland invandrare. I sammanhanget böruppmärksammas att departementschefen i linje med önskemålen i motionenförutsatt att invandrarnas egna organisationer skall ha en given plats när detgäller arbete för invandrarnas egna kulturaktiviteter. Med anledning av yrkandet i motionen 1974: 1690angående s a -merna får utskottet peka på att det inom ramen för det av Kungl.Maj:t förordade bidragsbeloppet till särskilda kulturella ändamål upptagits400 , avsedda att ställas till det nya disposition för olikatillfälliga insatser, bl. a. konferenser och kurser. Vidare erinrar utskottetom det föregående är inrättade nordiska sameinstitutet. I sitt betänkande KrU1974: 13 har utskottet tillstyrkt nordiska ministerrådets förslag tillverksamhetsbudget för nordiskt kulturellt samarbete . I denna budget harupptagits ett ökat anslag för en fortsatt utbyggnad av institutet. Utskottethar erfarit att vissa medel för ospecificerade projekt ingår i detta anslag.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till yrkandet i motionen 1974: 1690om särskild medelsanvisning. Utskottetansluter sig till den i propositionen uttalade uppfattningen bör eftersträva att de handikappade så långt det är möjligt kan delta i denallmänna kulturverksamheten och likaså till uttalandet att detta ställer kravpå åtgärder inom områden som stadsplanering, lokalutformning och socialservice. Vadangår motionen 1974: 1714 såvitt den nu är i fråga är utskottet ense medmotionärerna om betydelsen av de i motionen exemplifierade åtgärderna. Det kanookså med tillfredsställelse noteras att stat, kommun och andra ansvariga sökerkomma till rätta med de hinder som möter de handikappade. Utskottet inser attökade insatser i denna riktning behövs men är med hänsyn till vad som anförts idessa frågor i propositionen och i andra sammanhang övertygat om att Kungl.Maj:t har sin uppmärksamhet fäst på problemen utan att gör det imotionen 1974: 1714, första att-satsen, begärda uttalandet i frågan. 2.19Administrativa organ inom kulturområdet (avsnitt 25.19 i propositionen) Vad som under detta avsnitt i propositionen anförtsbeträffande i primärkommunerna (25.19.1),i landstingskommunerna (25.19.2), Den centralakulturadministrationen (25.19.3) samt (25.19.6) har inte föranlettutskottet att göra några särskilda uttalanden. 2.19.1Statens kulturråd (avsnitt 25.19.4 i propositionen) I propositionen föreslås att en nymyndighet, , skall inrättas . Rådet förordasi inledningsskedet överta uppgifter från teater- och musikrådet, tidskriftsnämndenoch . Det skall enligt propositionen ha rådgivande,utredande och statsbidragsprövande uppgifter. a. avses det få i uppdragatt fördela medel till fria teatergrupper, till stöd åt tidskrifter samt tillexperiment och utvecklingsarbete på amatörområdet. Detnya bör enligt propositionen ledas av en styrelse med högst 15ledamöter. Bland ledamöterna föreslås ingå representanter för följandeintressegrupper, nämligen kommunerna, landstingen,kulturarbetarorganisationerna, folkbildningsorganisationerna och löntagarorganisationerna.I styrelsen bör vidare enligt propositionen ingå ledamöter med en bredsamhällelig erfarenhetsbakgrund. Det förutsattes ankomma på Kungl. Maj:t attefter sedvanliga överväganden utse styrelsens ledamöter. skall enligt propositionen finnas tre nämnder, nämligenen för teater, musik och dans, en för konst, museer ochutställningar samt en för litteratur och bibliotek. Nämnderna avses få rådgivandeoch bl. a. i vissa bidragsfrågor beslutande uppgifter. I nämnderna börenligt departementschefen ingå ledamöter med sakkunskap och erfarenhet avverksamhet inom olika delar av kulturområdet. Frågan om besvärsrätt behandlas ipropositionen under avsnittet (25.21).Departementschefen förordar att besvär inte skall kunna anföras i de fall närden som söker statsbidrag kan komma i fråga för bidrag i mån av tillgång påmedel men någon ovillkorlig rätt till bidrag ej föreligger för den somuppfyller särskilt angivna villkor för bidrag. Propositionens förslag om sammansättningav styrelse har föranlett yrkanden i tre motioner. Enligt motionen1974: 1701 bör styrelsen med hänsyn till att den får en mycket starkmaktställning ges en helt parlamentarisk sammansättning. Motionärernahemställer i yrkande 11 om ett uttalande av av denna innebörd. Enparlamentarisk förankring av styrelsen med representanter nominerade avriksdagspartierna föreslås i motionen 1974: 1706 och föreslås iyrkande 2 hemställa därom. Kyrkans betydelse som bärande kraft för kulturlivetbör enligt motionen 1974: 1691 markeras genom ett beslut av att enrepresentant med särskild anknytning till svenskt kyrkoliv skall ingå istyrelsen. I den vid vårriksdagens början väckta motionen1974:220, yrkande 1, föresläs att hos Kungl. Maj:t begär utredningoch förslag om inrättande av en särskild avdelning för barnkultur inomkulturrådet, medan enligt motionen 1974: 1713 bör uttala sig för atten närnnd inrättas med särskilt ansvar för kulturens plats i undervisningen.Vad motionärerna därvid främst har i tankarna är de humanistiska ämnena(humanioraområdet). I motionen 1974: 1657 hemställs om ettriksdagsuttalande om att den nämnd inom som kommer att handhafördelningen av tidskriftsstödet bör ges en sådan allsidig och kulturpolitisktdifferentierad sammansättning att kvalitet och mångfald i utibudet av åsikteroch behandlade ämnen främjas. Sistnämnda motion tar även upp frågan ombesvärsrätt över beslut av den nämnd som skall fördela tidskriftsstödet. Detsynes motionärerna självklart att beslut av nämnd rörande fördelningen av enanslagssumma som ställts till förfogande för att främja kulturändamål skallkunna överklagas i rådets styrelse. bör enligt motionärerna uttalaatt möjlighet till besvär i ytterligare högre instans skall ges. I motionen 1974: 1701, yrkande 12, föreslås ettbeslut av att alla beslut som fattas av nämnder skallkunna över- klagashos rådets styrelse samt att styrelsens beslut skall kunna överklagas hosKungl. Utskottet tillstyrker att den nya myndigheten statenskulturråd inrättas och ges i propositionen förordat verksamhetsområde. Därmedtillstyrker utskottet också att teater- och musikrådet, tidskriftsnämnden ochverksamheten vid upphör vid utgången avseptember 1974 och likaså att Kungl. Maj:t erhåller föreslagna bemyndiganden ifråga om inrättande av en chefstjänst samt vidtagande av vissaövergångsanordningar och åtgärder i övrigt. Utskottetfinner inte skäl tillstyrka yrkande 11 i motionen 1974: 1701 om ettriksdagsuttalande att rådets styrelse bör ha en helt parlamentarisksammansättning. Utskottet vill emellertid framhålla att vad som sägs ipropositionen inte talar emot att styrelsen kommer att ges ett parlamentarisktinslag med företrädare för olika politiska partier. Utskottet finner detönskvärt att så blir fallet. Om också uttalar sig härför bör syftetmed yrkande 2 i motionen 1974: 1706 kunna anses bli i huvudsak tillgodosett.Vad utskottet anfört beträffande frågan om parlamentariskt inslag i styrelsenbör som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna.