bet · FX01TU1 · 1974-12-31 00:00:00 — Under hänvisning härtilloch i avvaktan på resultatet härav anser utskottet några särskilda åtgärderfrån sida i anledning av motionerna ej erforderliga och avstyrkerdärför desamma. Vid sin behandling av frågan ommedelstilldelningen till väg- och gatubyggandet redogör departementschefen bl.a. för utfallet av investeringarna inom denna sektor 1972 samt de beräknade kostnaderna . Vidare erinras omde angelägna behov av olika driftåtgärder som föreligger pä det statligavägnätet. För innevarande budgetår är anslaget till Drift avstatliga vägar ca 1 100 milj. kr. sedan på tilläggsstat anvisat 75milj. Ökade medel bör enligt departementschefen för nästa budgetår(avseende ) ställas till förfogande under anslaget. En höjningav detsamma med ca 130 milj. kr. i förhållande till det i riksstaten för budgetåret1973/74 anvisade beloppet föreslås därför. Totalt skulle därmed för dettaändamål disponeras ca I 155 milj. kr. Inom denna ram räknar departementschefen med att vägverketvid normal omfattning av servicearbetena kan utföra förbättringsarbeten i ungefärsamma omfattning som . I sammanhanget erinras om att underde senaste budgetåren även betydande insatser i form av beredskapsarbeten -avseende förbättringsarbeten tillkommit för arbeten på detta område. Underbudgetåren 1971/72 och 1972/73 har således för ändamålet sammanlagt ca 250milj. anvisats över elfte huvudtiteln. För innevarande budgetårrepresenterar vidare beslutade insatser i form avförbättringsåtgärder kostnader i storleksordningen 60 milj. kr. Dessa arbeten,som primärt tillkommit från allmän sysselsättningssynpunkt, är enligtstatsverkspropositionen relativt jämnt fördelade över landet och har ävenbidragit till att påskynda långsiktiga program för upprustning av desekundära och tertiära vägarna. Utskottet finner den föreslagna anslagshöjningenvälmotiverad och tillstyrker densamma. I motionen 1974:786 har yrkats attriksdagen beslutar att sådana ekonomiska resurser ställs till vägverketsförfogande att de enligt motionärerna aviserade indragningarna av allmäntunderhåll för vissa vägar inte kommer till stånd. Några indragningar av dettaslag har emellertid, enligt vad utskottet erfarit, inte nu aviserats. dessutom redan tidigare (TU 1973:6) framhållit regleras frågan omindragning av allmän väg och förutsättningarna härför i väglagen (1971:948),som behandlade och godtog så sent som i slutet av år 1971.Bestämmelserna i den till väglagen anslutande vägkungörelsen (1971:954) innebäratt uppfattning i en indragningsfråga ges stor vikt. yttrande över glesbygdsutredningens senaste betänkande och även iandra sammanhang gjorda uttalanden framgår vidare att indragningsärendena handläggsunder stor hänsyn till förhållandena i de enskilda fallen och att indragningarsker endast då vägande skäl föreligger. Med beaktande av det anförda anser utskottet motionen intepåkalla någon särskilda åtgärd och avstyrker därför densamma. Anslaget Byggande av statliga vägarär för innevarande budgetår ca 725 milj. kr., vartill kommer av påtilläggsstat anvisade 115 milj. kr. För nästa budgetår (avseende kalenderåret1975) förordas av departementschefen en medelsanvisning om 745 milj. kr.,innebärande en nominell ökning med ca 20 milj. kr. jämfört med riksstaten /74. Uppräkningen bör enligt departementschefen i stort medgeett vägbyggande under är 1975 i enlighet med flerårsplanerna. Utskottettillstyrker förslaget samt vill i anslutning härtill och i anledning av en radyrkanden i de i det följande behandlade motionerna kraftigt understryka viktenav att vägväsendet på tillförs ökade resurser i syfte att ökaframkomligheten och trafiksäkerheten på våra vägar. I statsverkspropositionen föreslåsockså införandet av ett särskilt, konjunkturpolitiskt betingat anslag om 200milj. kr., benämnt Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseendestatliga vägar. I anslutning härtill framhålls att en betydande del av deberedskapsåtgärder, som utförts och som finansierats viaarbetsmarknadsverket, avsett vägarbeten. Utan att ändra på det förhållandet attvägarbeten även i fortsättningen kan antas komma att utgöra en betydelsefulldel av beredskapsarbetena förordar departementschefen sålunda - för attytterligare höja handlingsberedskapen och säkerställa en så ändamålsenliganvändning som möjligt av vissa från sysselsättningssynpunkt nödvändiga 1** 1974. insatser att ett anslag av denna karaktär införs. I anledning härav har i motionen 1974:777 yrkats attriksdagen uttalar sig för att anslaget kommer till användning enligt vissa imotionen närmare angivna grunder, innebärande bl. a. att det i sin helhetutnyttjas. Vidare yrkas att av anslaget 60 milj. kr. används tillbroupprustningar, varigenom ett av i detta hänseende framlagt programskulle kunna förverkligas . Resten av anslaget föreslås fördelat med50 milj. kr. på egentligt vägunderhåll och 90 milj. kr. på förbättringsarbeten.I motionen 1974:780 har också begärts att anslaget utnyttjas till fullo ienlighet med de riktlinjer som angivits i motionen samt att får iuppdrag att planera sin verksamhet med hänsyn till detta. Även i detta fallföreslås en väsentlig del av anslaget användas till förstärkning av broar. Avtotalbeloppet anses 50 milj. kr. böra användas till byggande och 150 mHj. kr.till drift av statliga vägar. 1 motionen 1974:1440 har yrkats att av anslaget100 milj. kr. skall användas för byggande och 100 milj. kr. förförbättringsåtgärder på det statliga vägnätet. Utskottet vill i anledning härav framhålla att väganslagenunder nästa budgetår inte kommer att överstiga lägstaverksamhetsalternativ även om det särskilda anslaget på 200 milj. kr. Hänsyn måste också tas till de eftersläpningar som föreligger pådetta område och till de kraftiga kostnadsökningar som tillkommer på grund avde höjda oljepriserna. Utskottet vill därför understryka att det särskildaanslaget ej bör få medföra någon minskning av de beredskapsarbeten som eljestskulle komina till stånd. Vidare bör beslut i frågan få deninnebörden att det särskilda anslaget på 200 milj. kr. för /75till fullo får utnyttjas av samt att verket redan nu får i uppdragatt planera sin verksamhet med hänsyn till detta. Det bör vidare ankomma påvägverket att göra fördelningen mellan byggnads- och driftanslag underbeaktande av de sysselsättningsmässiga effekterna. Utskottet förutsätter attdärvid behovet av en snabb ombyggnad av broar med otillräcklig bärighetsärskilt uppmärksammas, att angelägna nybyggnadsbehov inte eftersatts och atten återhämtning kan påbörjas i fråga om det ackumulerade behovet av egentligtvägunderhåll. Vad utskottet sålunda anfört bör av ges Kungl. Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till att verket,enligt dess petita, genomfört en inventering för att kartläggavar det finns ett akut behov av att bygga om vägkroppar och/eller broar ochdärmed uppnå förhållandevis stora samhällsekonomiska vinster. I första hand börman enligt inrikta sig på broar med otillräcklig bärighet i förhållandetill de vägar som broarna är belägna på. Inventeringen omfattar delsminimiåtgärder och kostnader för att höja tillåtet axel- och boggitryck från8/till 10/på sådana broar som ligger på de mest angelägnavägsträckorna, dels kostnader för att bygga om broar som redan är upplåtna för10/16 tons axel- och boggitryck men där vissa risker finns för bronslångsiktiga fortbestånd. Medelsbehovet för sådana objekt som bl. a. är av intresse för skogsnäringen uppgår till totalt ca 110 milj. kr. De inventerade behoven hänför sigså gott som uteslutande till de sekundära och tertiära vägnäten och ärfördelade över hela landet. Kostnaderna för var och en av de behövligaombyggnadsåtgärderna är i allmänhet mindre än 1 milj. kr. En insats på 30milj. till dessa broombyggnader skulle medge att det inventeradeakuta behovet skulle kunna täckas . För detta belopp skulleunder första året ca 65 objekt kunna åtgärdas. Den sammanlagda våglängd, somhärigenom skulle kunna öppnas för tung trafik (10/), uppgår till ca 280km. Yrkandena i motionen 1974:1081, atten del av anslaget bör ställas till vägförvaltningarnas förfogande i enlighetmed vad motionären anfört, och i motionen 1974:1085, att hos Kungl.Maj:t hemställer att de trafik- och vägpolitiska aspekterna i högre grad änhittills beaktas vid fördelningen av medel från anslaget, har utskottet intefunnit sig kunna biträda och avstyrker därför nämnda motioner Ej heller kan utskottet tillstyrka att medel frän det nyaanslaget specialdestineras för arbeten i vissa län eller till särskilda företagpå det sätt som föreslagits i motionerna 1974:802, 1974:1086 och 1974:1412.Utskottet återkommer till dessa motionsyrkanden i det följande. I motionen 1974:124 har hemställtsatt hos Kungl. Maj:t begär skyndsam utredning och förslag angåendeinförande av ett vägbroanslag så att såväl sådana broprojekt som exemplifieratsi motionen som andra projekt kan komma till utförande tidigare än eljest ochutan att inkräkta på övrigt vägbyggande i de berörda länen. 1 motionen1974:1442 har likaledes yrkats att hos Kungl. Maj:t begär skyndsamutredning och förslag angående införande av ett vägbroanslag så att broprojektkan komma tUl utförande tidigare än eljest och utan att inkräkta på övrigtvägbyggande i landet. Anledningen till att det särskilda storbroanslag samt denflerårsplan för byggande av storbroar, som tidigare fanns, numera slopats äremellertid att systemet med ett sådant anslag ej längre befunnits vararationellt eller eljest ändamålsenligt. Byggandet av en bro har nämligenansetts vara en så integrerad del av själva utbyggnaden av vägen på ömse sidorom bron att företagen ansetts böra bedömas som en helhet. Den ursprungliga motiveringen för storbroplanen, nämligenatt större broföretag skulle möjliggöras trots små ramar i övrigt per län ochvägtyp, anses vidare ha mist sin betydelse. En av orsakernahärtill anges vara att ramarna för riksvägar och länsvägar numera vanligen ärså stora att ett broföretag kan genomföras rationellt och ekonomiskt inom dessaramar. En annan orsak är att anslagen principiellt fördelas efter vägprojektensolika angelägenhetsgrad. Detta innebär att ett län, som har ett angelägetbroföretag, får sin ram avpassad efter det medelsbehov som betingas avföretaget. För att planeringen skall bli så effektiv och ändamålsenlig sommöjligt har det. därför ansetts vara tillräckligt med flerårsplaner förriksvägar resp. länsvägar. Dettabetraktelsesätt finner utskottet riktigt. Ett återinförande av ett särskilt broanslag torde f. ö. enligt utskottets bestämdauppfattning ej heller i och för sig medföra en ökning av eljest tillgängligaanslagsmedel. Utskottet vill dock i anslutning härtill erinra om attvägverket har påbörjat en inventering av vilka färjeleder sompå förhållandevis kort sikt bör ersättas med broar. färjebeståndomfattar drygt 120 färjor fördelade på 80 färje- och båtleder. Drift- ochunderhållskostnader för färja och färjeläge är tillsammans med kapitalkostnadernai många fall höga. Vid denna inventering har det visat sig att det i vissa fallkan vara ekonomiskt att ersätta färjor med broar även om de trafikekonomiskavinsterna i form av tidsbesparing för trafikanterna inte tas med i kalkylerna.Detta innebär att det rent företagsekonomiskt är lönsamt för attersätta vissa färjor med broar. Till detta kommer de samhällsekonomiskavinsterna. I den fastställda flerårsplanen för femårsperioden 1977 harlänsstyrelserna i allmänhet i sin prioritering bedömt det mer angeläget attsatsa på förbättringar av länsvägar än att ersätta en i och för sig välfungerande färjeförbindelse med bro. Beträffande medelsbehoven till sådanabroinvesteringar kan det i enlighet med vad som anförts ej generelltförutsättas att dessa behov ingår i den genomförda behovsinventeringen förperioden fram . avser att göra en mer detaljeradutvärdering av färjeinventeringen och med utgångspunkt i en företagsekonomiskbedömning framlägga förslag om vilka färjor som inom en rimlig tidsrymd börersättas med broar. Ett sådant program skulle även väl sammanfalla med dearbetsmarknadspolitiska aspekterna att skapa sysselsättningsobjekt förbyggnadsarbetare i vissa delar av landet. Utskottet utgår från att i samband härmed frågor av detslag motionärerna tagit upp kommer att aktualiseras. En förnyad prövning tordevidare på initiativ inte minst från vederbörande regionala vägmyndigheterssida - kunna förutsättas ske vid den revidering av femårs- ochfördelningsplanerna som författningsenligt skall äga rum . Anslaget till Bidrag till drift avkommunala vägar och gator bör i enlighet med Kungl. Maj:ts förslag tas upp medca 184,6 milj. kr., vilket innebär en ökning med 2 5,8 milj. kr. som ansettsnödvändig med hänsyn till pris- och trafikutvecklingen m. m. Även beträffande anslaget till Bidrag till byggande avkommunala vägar och gator föreslås en uppräkning ske. Utskottet tillstyrker densålunda förordade uppräkningen med 10 milj. kr. kr., varigenomfördelningsplanens målsättning för anses kunna fullföljas. Till Bidrag till drift av enskildavägar m. m. har i propositionen föreslagits ett anslag av 83 milj. kr.innebärande en ökning med 8 milj. kr. jämfört med riksstaten för budgetåret1973/74. I anslutning härtill erinrar departementschefen om att anslaget förinnevarande budgetår är uppfört med 75 milj. kr., vartill kommer 10 milj. kr.,som anvisats på Detta innebär en höjning med 25 milj. kr.eller jämfört med närmast föregående budgetår. Till Bidrag till byggande av enskilda vägar har förordatsett anslag av 26,8 milj. kr., vilket betyder en uppräkning med 2 milj. kr. I anledning av Kungl. Maj:ts förslag i dessa delar har imotionema 1974:487 och 1974:780 - under hänvisning till den stora eftersläpningsom anses föreligga beträffande upprustningen av det enskilda vägnätet -yrkatsatt de båda anslagen räknas upp med ytterligare 4,5 milj. kr. resp. 3,7 milj.kr. Utskottet har under en rad av år understrukit att särskildhänsyn måste tas till det enskilda vägnätets betydelse för näringslivet ochkommunikationerna i allmänhet. Med hänsyn till vad departementschefen ianslagsfrågorna härom anfört har utskottet dock funnit sig kunna godtaga den avhonom förordade medelsanvisningen för nästa budgetår. Utskottet förutsätterhärvid att - därest behov av ökade medel för dessa ändamål till följd avenergikrisen m.m. skulle uppstå Kungl. Maj:t på tUläggsstat äskar härförerforderliga medel. Vad utskottet härom anfört bör av ges Kungl.Maj:t tUl känna. Utskottet anser sig vidare kunnautgå från att anslaget till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m.fortsättningsvis får en sådan storlek att för vägar som fyller kraven förerhållande av statsbidrag sådant utan dröjsmål skall kunna tilldelasvederbörande väghållare. Under hänvisning härtill finner utskottet någonsärskild framställning från sida om anslagsberäkningen vid kommandebudgetarbete, såsom yrkats i motionen 1974:498, ej erforderiig. I motionen 1974:308 har hemställtsatt i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om översyn av nu utgåendeiständsättningsbidrag för enskilda vägar. års riksdag har emellertid på förslag avutskottet hos Kungl. Maj:t begärt en översyn av statsbidragsgivningen till detenskilda vägväsendet. Arbetet med en sådan översyn pågår f. n. inom vägverket.I avvaktan på resultatet härav och då utskottet utgår från att därvid ävenprövas frågor av den art motionärerna nämnt synes någon särskild åtgärd frånriksdagens sida nu ej påkallad. Motionen avstyrks därför. De av Kungl. Maj:t i övrigtframlagda anslagsberäkningarna har inte gett utskottet anledning till erinran.Detta innebär bl. a. att kostnadsramarna för för anslagen Drift avstatliga vägar resp. Byggande av statliga vägar i princip bestäms till sammabelopp som anslagen. Det bör vidare ingå i Kungl. Maj:ts befogenheter att i denmån arbetsmarknadsläget, kravet på en ändamålsenlig planering av verksamheteneller andra särskilda skäl motiverar det bemyndiga att under år 1974resp. 1975 jämka de föreskrivna kostnadsramarna för dessa är, t. ex. genom attunder i förväg ta i anspråk behövliga belopp av de medelunder de kalenderårsberäknade anslagen, som kan bli anvisade för verksamhetsåret1975. De sammanlagda utgifterna under deolika väganslagen m. m. för /75 uppgår enligtdepartementschefens beräkningar till ca 2 764 milj. kr. För trafiksäkerhet ochvissa bidrag m. m. beräknas under andra anslag under sjätte huvudtitelnsammanlagt ca 103 milj. kr. att avräknas mot automobilskattemedlen. Underandra, åttonde, nionde och elfte huvudtitlarna föreslås därjämte ca 600 milj.kr. att avräknas mot nämnda medel. Det totalbelopp som avses skola täckas avautomobilskattemedlen skulle därmed samt vid bifall till den av utskottet idetta betänkande förordade anslagshöjningen om 0,2 milj. kr. (avseende NTF:sverksamhet) uppgå till ca 3 467,2 milj. kr. I förhållande till motsvarande påriksstaten för innevarande budgetår uppförda anslag innebär detta en ökning medca 437,2 milj. kr. Då inkomsterna av automobilskattemedlen beräknas till ca 3694 milj. kr. skulle överskottet på vägväsendets specialbudget, där behållningenper uppgick till ca 3 003 milj. kr, komma att under budgetåretöka med ca 226,8 milj. kr. Motionsyrkanden berörande flerårsplaner m. m. I motionen 1974:779 har begärts attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller att frågan om byggandet av en bro mellanGotland och med skyndsamhet beaktas i vägplaneringen. I motionen 1974:800har begärts att vid behandling av frågan om väganslag för nästabudgetår uttalar att län tillerkänns anslag i sådan omfattning attvägstandarden snabbt kan förbättras och en bro byggas vid Bjursunds ström. Imotionen 1974:784 har begärts att måtte hos Kungl. Maj:t hemställa omatt inom tillgängliga anslag utrymme skapas för ett påbörjande av vägenNorrtälje-Kapellskär under /75 samt att utbyggnader på vägenStockholmNorrtälje ges en högre prioritet i planeringen än vad som f. n. ärfallet. 1 motionen 1974:1415 har yrkats att anhåller om att sådanaåtgärder vidtages att ombyggnaden av väg 31 i den del som avser sträckanNässjö-Jönköping kraftigt påskyndas. I motionen 1974:1434 har yrkats attriksdagen hos Kungl, Maj:t begär skyndsam projektering av vägförbindelse iLysekilsområdet, enligt vad som anförts i motionen, samt uttalar att dennaförbindelse bör komma till utförande och finansieras utanför ordinarieanslag till väg- och brobyggen. I motionen 1974:1451 slutligen har yrkats attriksdagen hos Kungl. Maj:t begär att statens vägverk låter projekteraför en ny vägförbindelse från norra delen av kommun i höjd med och att arbetena igångsätts. Frågor om projektering samt byggande och drift av allmännavägar regleras, som tidigare nämnts, i väglagen och vägkungörelsen. De förväg-och gatubyggandet gällande flerårs- och fördelningsplanerna upprättas ienlighet med vägkungörelsens bestämmelser samt vissa andra föreskrifter förfemårsperioder och förnyas vart tredje är. Fördelningen av investeringsmedel deskilda landsdelarna och väggrupperna emellan sker vidare pä grundval av en noggrann angelägenhetsgradering och efter vederbörande regionala och lokala vägmyndigheters hörande allt i syfte att åstadkomma en så likformig och rättvis fördelning avvägmedlen som möjligt. gällande flerårs- och fördelningsplaner och skall revideras att avse . Under hänvisning till vad utskottet i det föregåendeanfört samt då enligt utskottets uppfattning de av motionärerna aktualiseradefrågorna bör prövas i den för handläggning av vägärenden stadgade ordningenavstyrks motionerna i fråga. Av samma skäl och under hänvisning jämväl till vadutskottet i övrigt anfört rörande bl. a. användningen av det nya anslagetSärskilda byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar avstyrksockså yrkandena i motionerna 1974:802, om anvisande av 25 milj. kr. försärskilda vägbyggnadsåtgärder avseende inom ,1974:1412, angående fördelningen av vägresurserna, 1974:1418, angående detsekundära vägnätets behov, och 1974:1086, angående utbyggnaden av 6på sträckan FjäråsFrillesås samt anvisande av medel härför. Övriga motionsledes aktualiserade frågor 1 motionen 1974:1440 har hemställtsatt i enlighet med motionärernas förslag begär utredning och förslagangående införande av s. k. tullvägar. Utskottet har under en lång rad av år behandlatmotionsyrkanden av denna innebörd och hänvisar därför till den ingåenderedogörelse i frågan som lämnades senast vid fjolårets riksdag (TU 1973:6, s.12-13). Dessutom må framhållas att vägkostnadsutredningen numera lagt fram ettbetänkande (SOU 1973:32) benämnt Vägtrafiken - kostnader och avgifter. Ibetänkandet behandlas ekonomiska principer för prissättningen inomvägtrafiksektorn. Vidare redovisas de kostnader som från olika utgångspunkterkan hänföras till vägtrafiken och alltså i ett eller annat hänseende kan ansesingå i vägtrafikens totala kostnadsansvar. Resultatet av expertutredningensarbete skall nu i enlighet med vad som förutsattes redan vid tillsättandet avvägkostnadsutredningen fullföljas inom en parlamentariskt sammansattutredning. I statsverkspropositionen säger sig departementschefen ämna föreslåKungl. Maj:t att ge trafikpolitiska utredningen tilläggsdirektiv att fullföljautredningsarbetet om vägtrafikens kostnadsansvar. Detta arbete sägs vidare böraresultera i ett förslag till vägtrafikbeskattning. Under hänvisning jämväl härtill och i avvaktan påresultatet av utredningsarbetet avstyrker utskottet motionen i denna del. I motionen 1974:1443 har yrkats attriksdagen beslutar att investeringar i båt eller färja för trafik mellan öaroch fastlandet och de ärliga kostnaderna för driften skall varastatsbidragsberättigade enligt bestämmelserna om bidrag till enskilda vägar. Såsom utskottet i sitt betänkande 1973:15 i anledning avmotioner angående Ventrafiken m. m. senast erinrade om behandlades frågan om att tillgodose trafikbehovet i glesbygder och skärgårds-eller öområden i samband med riksdagsbeslut om riktlinjerna för denstatliga trafikpolitiken. I propositionen 1963:191 förutsattes sålundasärskilda insatser frän samhällets sida såvida nämnda områden ej på annat sättkunde erhålla en tillfredsställande transportförsörjning. Med hänsyn till deskiftande befolknings- och näringsförhållandena i olika delar av landet ansågsdet enligt propositionen vara ogörligt att på förhand fastställa vilkenunderskottstrafik som vore nödvändig från allmän synpunkt. En prövning frånfall till fall borde i stället äga rum i samband med att frågan om stöd fråndet allmänna bleve aktuell. Vidare erinrade utskottet om den planering i vad gällertillgogoseende av behovet av väg- och färjtrafikförbindelser somförfattningsenligt åligger vederbörande vägmyndigheter. I anslutning härtillnämndes också att å anslaget till enskilt vägundeihåll särskilda medel finnsdisponibla för bidrag till båt- och färjförbindelser liknande dem motionärernasyftar pä. Utskottet förklarade det vidare vara angeläget att denprincipiellt viktiga frågan om upprätthållande av trafikförbindelserna mellanöar eller öområden och fastlandet samt kostnadstäckningen härför får en snaroch tillfredsställande lösning. Genom de speciella trafikförhållanden som råderi skärgårdarna då ju båttrafiken exempelvis faller utanför systemet medbidrag till viss bussi:rafik kommer skärgårdskommunerna i bidragshänseende iett sämre läge än övriga kommuner. Då utskottet inte kunde finna det godtagbartatt så sker borde det kunna övervägas att införa stöd till båttrafiken enligtprinciper liknande dem som enligt statsmakternas beslut (prop. 1973:53, TU1973:13, rskr 1973:203) kommer att gälla för busstrafiken. Frågan om hur lokaltrafikenbör avgränsas från den regionala trafiken skulle f. ö. enligt nämnda beslutytterligare övervägas. Med hänsyn bl. a. till den storlek som vissa kommunerfår kunde det nämligen ifrågasättas om det vore rimligt att beteckna all trafikinom en kommun som lokal. Utskottet förklarade det slutligen vara lämpligt attberörda frågor prövas i samband med det omfattande utredningsarbete som f. n.pågår pä det trafikpolitiska området. Utskottet förutsatte också att så sker.