bet · FX01UU3 · 1974-12-31 00:00:00 — för ändamålet, vilket innebär en uppräkning medmer an . I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1974:278 av herrBohman m. fl. (m) i vad avser hemställan att hos Kungl. Maj:themställer att inom ramen för beviljade anslag ett belopp om skall utgåtill missionens och andra humanitära organisationers biståndsverksamhet (punkt11), dels motionen 1974:657 av herrHelén m. fl. (fp) i vad avser hemställan att uttalar att stödet tiUde friviUiga organisationernas u-landsverksamhet skall öka tiU i motionenangiven nivå (punkt 16). I motionerna 278 och 657 förordasatt 35 mUj. samma belopp som föreslås i SlDA.s petita avsätts förbidrag tUl enskUda svenska organisationers biståndsverksamhet. I propositionen beräknas 25 mUj. för ändamålet, vilketinnebär en uppräkning i förhållande tUl innevarande budgetår. 1 propositionen uttrycks en positiv syn på de enskUdaorganisationernas utvecklingsfrämjande verksamhet. Denna utgör ofta ettvärdefullt stöd till det utvecklingsarbete som bedrivs av enskildaorganisationer och bidrar därtill tUl ett förstärkt engagemang i föru-länderna. Vidare redogörs i propositionen (jfr sammandraget här ovan) för de kriterier som gäUer i fråga om bidrag tiUvederbörande organisationer. Vid föredragning inför utskottet har framgått att deenskUda organisationerna i rätt stor omfattning fördelar bistånd ikatastrofsituationer liksom stöd till offer för rasdiskrimination ochkolonialt förtryck. De statliga bidrag som organisationerna faktiskt kommer attåtnjuta över olika anslagsposter under /75 kan därför komma attuppgå till en högre summa än det belopp av 25 milj. kr. Under innevarande budgetår beräknas ett bistånd om sammanlagt ungefär 40milj. ha förmedlats genom enskUda organisationer, varvid deras medverkan ikatastrofbiståndet m. m. inräknats. Utskottet har erfarit att den nedskärning av beräknadebidrag som gjorts i propositionen i förhällande tUl SlDA:s petita inte är attbetrakta som en begränsning av möjligheterna att bifaUa framställningar frändessa organisationer, i den mån framstäUningarna motsvarar bidragskriterierna.Olikheterna förklaras i stäUet av skUda uppfattningar om den summa sombidragsframställningar av detta slag bortsett från bidrag av katastrofmedel kan komma att belöpa sig till. Utskottet förutsätter att bidrag tUl enskUdaorganisationer kommer att beviljas i den omfattning som anges i motionerna,under förutsättning att framställningar härom inkommer som motsvararbidragskriterierna. Även om den summa som anges i propositionen inte är attuppfatta som en begränsning, förefaUer det rimligt att, med tanke på debedömningar som framkommit vid föredragningar inför utskottet, höja beräkningenav medelsbehovet till 30 mUj. för /75 inom ramen förbevUjade anslag. Utskottet återkommer i samband med medelsanvisningen underpunkten 18 (Bilateralt utvecklingssamarbete) till hemstäUan angående motionerna1974:278 och 657, båda såvitt nu är i fråga. och funktioner Propositionen (s.42-43, 6366) Huvuddelen av direktabistånd till enskUda mottagarländer lämnas inom ramen för långsiktigasamarbetsprogram. Programmeringen syftar till att låta mottagarlandets regeringange hur de resurser som ställer till förfogande bör nyttiggöras för attstödja landets egna utvecklingsansträngningar. Pä svensk sida möjliggör länderprogrammeringen en merrationeU beslutsordning och ger ett effektivt instrument för biståndsgivningentill ett enskilt land. TiU SIDA har delegerats att komma överens medmottagarlandets myndigheter om utformningen av det stöd tUl enskildaverksamheter som upptas i samarbetsprogrammen. Maj;tsbeslut i ärenden av detta slag. SIDA är centralförvaltningsmyndighet för det direkta utvecklingssamarbete som Sverigebedriver med utvecklingsländer. I den omfattning Kungl. Maj:t föreskriversamarbetar styrelsen dessutom med mellanstat-Uga organisationer. SIDA leds aven styrelse. Chef för den löpande verksamheten är en generaldirektör. I enUghetmed den nya instruktion för verket, som trädde i kraft ,bedrivs verksamheten inom tio byråer: länderbyrån, industribyrän,lantbruksbyrän, undervisningsbyrån, befolkningsbyrån med sektionen för hälso-och näringsfrågor, utredningsbyrån, ekonomibyrån, rekryterings- ochutbild-nmgsbyrän, personaladministrativa byrån samt informationsbyrån. I propositionen redovisas SlDA:sframstäUning om 27 nya tjänster för /75, fördelade på flertaletenheter och byråer inom verket. SIDA föreslär vidare bl. a. en ny tjänst somöverdirektör samt en tjänst som chefsjurist. 1 övrigt Ugger tyngdpunkten iSIDA:s personaläskande vid tjänster som har samband med ökat varu- ochkatastrofbistånd, behovet att förstärka kapaciteten att lämna industribiständoch andra förskjutningar i sektorinriktningen samt med ett ökat informationsutbud. Departementschefen erinrar om att enrad förändringar genomförts av det bUaterala biståndets administration. Införandet av fasta rutiner för länderprogrammeringenligger nära i tiden. Under innevarande budgetår har det blivit möjligt att dranytta av de möjligheter till rationalisering av biståndsadministrationen somdet nya systemet erbjuder. Det bättre underlaget för biståndsplaneringen, somländerprogrammeringen ger, kan utnyttjas för att införa förenklade och mindrepersonalkrävande planeringsrutiner och metoder för resursöverföring ochkontroll. Arbetet med detta pågår inom SIDA och departementschefen villunderstryka betydelsen av att mottagarlandets egna organ i växande utsträckningfår ta på sig ansvar för genomförande, kontroll och uppföljning avbiståndsfinansierad verksamhet. Härigenom möjliggörs personalbesparingar inomverket som ett mål för att införa länderprogrammering genomsamarbetsprogram uppnås. som möjligheter finns till betydanderationaliseringsvinster medför förändringarna av det bilateralautvecklingssamarbetets inriktning på länder och biståndsformer, resursinnehålloch administration, åtminstone , ökade krav på delarav SIDA:s administration. Departementschefen har beräknat medel för sex nyatjänster. Denna ökning av SIDA:s personal medger en förstärkning avinköpsverksamheten, industribyrån, sektionen för hälso- och näringsfrågor samttillgodoser behov av ytteriigare biträdespersonal. genomfördes SlDA:s flyttning till nyalokaler i kvarteret . Därmed bortfaller de engängsutgifter som desenaste åren belastat myndighetsanslag. För utgifter i övrigt beräknardepartementschefen en ökning av medelsanvisningen med . Inom dennaram ryms, förutom ökade omkostnader till följd av löne- och prishöjningar, bl. a. förhyrning av motionslokaler förSIDA.s personal. Viss höjning av posterna för reseersättningar och utbildningav hemmapersonalen finner departementschefen också motiverad. I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1974:657 av herrHelén m. fl. (fp), i vad avser hemstäUan att beslutar att ge SIDAberedningsansvaret för medverkan i de internationellabiståndsprogrammen (punkt 4) samt att ger Kungl. Maj:t tiU känna vadi motionen anförs under avsnittet (punkt 23), dels motionen 1974:1271 av herrFälldin m. fl. (c) i vad avser hemställan att rUcsdagen hos Kungl. Maj:t begäratt SIDA ges beredningsansvaret för medverkan i de internationellabiståndsprogrammen (punkt 1). Frågan om beredningsansvaret förSveriges medverkan i de internationella biståndsprogrammen tas upp imotionerna 65 7 och 1271. Enligt gmndlagen ingås överenskommelser med annan stateUer med mellanfolklig organisation av regeringen. Detsamma gäller åtagande avinternationell förpliktelse för riket i annan form än överenskommelse.Förvaltningsmyndighet har inte denna kompetens utan särskUt bemyndigande frånregeringen. Enligt vad som framgått vid utskottsbehandlingen ärmotionernas syfte att understryka vikten av att SIDA skaU bidra tillberedningen av ärenden rörande medverkan i de internationellabiständs-programmen. Härvidlag vUl utskottet erinra om följande uttalande av1970 års riksdag (SU 1970:85): Utskottet förutsätter vidare attden sakkunskap som finns företrädd inom SIDA också fortsättningsvis utnyttjas idet multilaterala utvecklingssamarbetet, däribland även vad gäller de svenskaförberedelserna för och deltagandet i möten inom de mellanstatligaorganisationerna. En fortsatt nära kontakt med och god inblick i deinternationella organens planering och löpande verksamhet är av störstabetydelse även för SIDA och för utformningen av bUateralautvecklingssamarbete som i allt större utsträckning anknyts och samordnas medde internationella biståndsprogrammen. Utskottet vUl understryka vikten avatt nära kontakter upprätthålls mellan departement och myndigheter rörandehandläggningen av ärenden avseende det multUaterala samarbetet. 1 statsverkspropositionenanförs härvidlag följande: De svenska insatserna inom demultUaterala organisationerna förbereds i nära samråd med berörda svenskamyndigheter, bl. a. inom ramen för den s. k. multUaterala samrädsgruppen.Härigenom har ett enhetligt uppträdande i de olika organisationernamöjliggjorts, liksom en närmare samordning med det direkta svenskautveckhngssamarbetet. Det är också angeläget att som ett led i dessasamordningssträvanden se tUl att aUa biståndsinsatser som kanaliserarvia internationella organisationer inordnas i aUmänna politik i dessaorganisationer. Utskottet finner i detta sammanhangatt man bör fästa lika mycket vikt vid det samråd mellan berörda departementoch myndigheter som är ett nödvändigt led i utarbetandet av en håUfast svenskbiståndspolitik som vid samordningen av de svenska ställningstagandena i olikaorgan. Utskottet noterar med tUlfredsstäUelse att ettkonsultativt statsråd numera har biständsfrägorna som sin särskUdaarbetsuppgift. Därigenom bör bl. a. samrådet rörande biståndspolitikensuppläggning kunna underlättas. Vad åter angår samordningen dvs. uppnåendet av enhetligasvenska stäUningstaganden i olika internationella organ - så är även dettaberoende av ett utbyte av informationer och synpunkter mellan de departementoch myndigheter som deltar i vederbörande organs arbete. Det följer avgrundlagen att ansvaret för samordningen av utrikespolitiken, varavbiståndspolitiken är en del, vUar på . Utrikesled-ningenskaU häUas informerad om alla kontakter av utrikespolitisk betydelse somsvenska myndigheter upprätthåller med utländska eller internationella organ. I anslutning tUl det som sagts välkomnar utskottet attSIDA i sin årliga anslagsframställning inkommer med synpunkter på medverkani de internationella biståndsprogrammen. Utskottet menar att en sådan ordningger bättre underlag vid bedömningen av dessa program och attmöjligheterna i övrigt tUl en öppen och realistisk debatt om verksamhetenhärigenom vidgas. Motionerna 657 och 1271, båda såvitt nu är i fråga, tordefå anses besvarade med vad utskottet anfört. Motionen 657 tar även upp frågan om SIDA:s personalbehov.Motionärema framhåUer att den ökande anslagsvolymen ställer ökade krav påbiståndsförvaltningens kapacitet och finner att SIDA:s äskanden rörande nyatjänster bör bifallas. 1 SIDA:s petita har anmälts behov av 27 nya tjänster /75. Dessa fördelar sig på flertalet enheter och byråer inomverket. För att generaldirektören skall fä möjlighet att ägna sigåt särskUt prioriterade verkschefsuppgifter och med hänsyn till att arbetet iSIDA medför stor bortovaro från föreslås att en ny tjänst som överdirektörpå SIDA inrättas. Vidare föreslås en tjänst som chefsjurist. I övrigt liggertyngdpunkten i SIDA:s personaläskanden vid tjänster som har samband med ökatvaru- och katastrofbistånd, behovet att förstärka kapaciteten att lämnaindustribistånd och andra förskjutningar i sektorinriktningen samt ett ökatinformationsutbud. 1 statsverkspropositionen beräknasmedel för sex nya tjänster. Denna ökning av SIDA:s personal medger enförstärkning av inköpsverksamheten, industribyrån, sektionen för hälso- ochnäringsfrågor samt tUlgodoser behov av ytterligare biträdespersonal, framhållsi propositionen. Motiveringen till den nedskärning som sålunda gjorts iSIDA:s äskanden framgår av följande uttalande i propositionen: har en radförändringar genomförts av det bUaterala biståndets administration. Införandetav fasta rutiner för länderprogrammeringen ligger nära i tiden. Underinnevarande budgetår har det blivit möjligt att dra nytta av de möjligheter tUlrationalisering av biståndsadministrationen som det nya systemet erbjuder. Detbättre underlaget för biståndsplaneringen, som länderprogrammeringen ger, kanutnyttjas för att införa förenklade och mindre personalkrävande plane-ringsmtineroch metoder för resursöverföring och kontroU. Arbetet med detta pågår inom SIDAoch jag vUl understryka betydelsen av att mottagarlandets egna organ i växandeutsträckning får ta på sig ansvar för genomförande, kontroll och uppföljning avbiståndsfinansierad verksamhet. Härigenom möjliggörs personalbesparingar inomverket som ett mål för att införa länderprogrammering genom samarbetsprogramuppnäs. som möjligheter finns tUl betydanderationaliseringsvinster medför förändringama av det bUateralautvecklingssamarbetets inriktning på länder och biståndsformer, resursinnehälloch administration, åtminstone , ökade krav på delarav SIDA:s administration. Utskottet vUl erinra om attriksdagens revisorer för yttrande till bl. SIDA överlämnat engranskningspromemoria angående resultatvärdering i den svenskabiståndsverksamheten. I promemorian konstateras bl. a. att brister vidlåder detpraktiska genomförandet av det system för resultatvärdering som tUlämpas av SIDA. I sitt yttrande över granskningspromemorian har SIDA bl.a. framhållit att överväganden av regeringen av utrikespolitisk natur,sekretessbestämmelser och liknande omständigheter kan medföra att Sverigeeller den svenska allmänheten inte kan få full insyn i all av ett mottagarlandmed svenskt stöd bedriven verksamhet. Styrelsen finner att någon principiellskUlnad mellan vad som anförs i promemorian och styrelsens syn pä principer föroch metoder för genomförande av resultatvärderingsverksamheten inomutvecklingssamarbetet inte torde föreligga. Styrelsen framhåUer att det emeUertid krävs resurser frånSIDA i form av personal för genomförande av resultatvärderingsverksamheten. 1detta sammanhang framhåller styrelsen att den föreslagna förstärkningen av SIDA:spersonalresurser är otUlräcklig och hänvisar till statsverkspropositionensuttalande om att mottagarlandet i växande utsträckning får ta på sig ansvaretför genomförande, kontroU och uppföljning av biståndsfinansierad verksamhet.Styrelsen anser att den under sådana förhållanden endast har små praktiskamöjligheter att ytterligare öka ambitionsnivån eller kvalitén i vad gällergenomförandet av resultatvärderingsverksamheten inom utvecklingssamarbetet. LItskottet noterar i dettasammanhang att revisorer inlett en särskUd undersökning rörandepersonalkostnader i den svenska biståndsverksamheten. Det bör vidare erinras om att det ingår i den biståndspolitiskautredningens uppgifter att göra en översyn av de administrativa formerna för desvenska biståndsmyndigheternas arbete och avge förslag tUl eventuellaändringar. De pågående utredningarna torde få till resultat att ettbättre underlag kommer att finnas för beslut som berörbiständsmyndig-heternas administration. Emellertid pågår redan nu en mycketbetydande ökning av biståndets volym som kan motivera en förstärkning av SIDA:sadministration, även om det ingalunda föreligger en självklar proportiona-litetmellan biständsanslagens ökning och behovet av personalförstärkningar. Vid föredragning inför utskottet har framgått att mångamottagarländer i samband med överföringen tUl dem av svenska resurser begäroch behöver tjänster som stäUer ökade krav på SlDA:s förvaltning. Dettaförhällande bör beaktas vid bedömningen av verkets personalbehov, särskilt somdet är en av gmndreglerna för våra utvecklingsinsatser att de skaU utgå fränmottagarländernas önskemål och prioriteringar. Av de skäl som nämnts i det föregående bör Kungl. Maj:töverväga att, så snart en ökning av biståndsanslagen är aktuell, framlägga enberäkning av medel för nya tjänster inom SIDA, som tar hänsyn tUl de synpunktersom utskottet här anfört. Syftet medmotionen 657, såvitt nu är i fråga, torde vara tUlgodosett. 1. att riksdagenanser motionerna 1974:657 och 1271, i vad de avser beredningsansvaret förSveriges medverkan i de internationella biståndsprogrammen, besvarade med vadutskottet anfört, 2. att riksdagenanser motionen 1974:657, i vad avser biständs-förvaltningens kapacitet,besvarad med vad utskottet anfört, 3. attriksdagen ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört omberedningsprocessen avseende deltagande i multilateralt samarbete ochbehovet av nya tjänster inom SIDA. Information i om u-landsproblemen Propositionen(s. 6063) a. följande: I förra årets statsverkspropositionframhölls att informationsverksamhetens utbyggnad i första hand borde skegenom att löntagarorganisationer, studieförbund och andra folkrörelser gavsökade bidrag för att självständigt informera om u-landsförhållanden,utvecklingsproblem och bistånd. Jag anser att denna grundprincip förinformationsverksamheten är riktig och beräknar därför en kraftigökning av bidragen till enskilda organisationers egen informationsverksamhet.En ökning av dessa bidrag med 2 mUj. till 6 milj. kr. under budgetåret1974/75 bör ge berörda organisationer väsentligt ökade möjligheter att nå egnamedlemmar och andra målgrupper med självständig information om u-landsfrågor. SIDA:s egen produktion av informationsmaterial har nåtten betydande omfattning. Redan under innevarande budgetär disponerar SIDA försin informationsverksamhet ungefär lika mycket som hela Världsbanksgruppen ochlångt mer än UNDP. Även inom i stort oförändrade anslag ges kontinuerligtutrymme för en betydande nyproduktion av material. Eftersom avsikten är attbidragsmottagande folkrörelseorganisationer i stor utsträckning skallproducera och sprida egen information minskas kraven pä SIDA när de direktabidragen till folkrörelserna ökar. Mot denna bakgrund anser jag att ökningen avmedelsanvisningen för SIDA:s informationsverksamhet kan begränsas. Utrymme böremellertid beredas för det tidigare nämnda informationsprojektet om isamarbete med en rad andra institutioner. Jag föreslår att medlen för SIDA:segen informationsverksamhet ökas med . till 4,75 milj. kr. inrättades en särskild beredning förinformationsfrågor. 1 informationsberedningen ingår representanter förArbetarnas bildningsförbund (ABF), (), (), , ,Ungdomsorganisationers landsråd (SUL), SIDA och utrikesdepartementet.En av huvudfrågorna för beredningen blir att diskutera den framtidaarbetsfördelningen mellan folkrörelserna och SIDA. Härutöver kommer beredningenatt medverka vid fördelningen av bidrag till folkrörelseorganisationernasinformationsverksamheter. Kostnaderna för beredningen förutsätts täckas av demedel som anvisas för SlDA:s informationsverksamhet. I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1974:401 av herrWerner i m. fl. (m), vari hemställs att anhåller att Kungl.Maj:t genom beredningen för u-landsinformation låter överse principerna förfördelningen av anslagen tiU organisationernas informationsverksamhet, dels motionen 1974:657 av herrHelén m. fl. (fp) i vad avser hemställan att ger Kungl. Maj:t tillkänna vad i motionen anförs om SIDA:sinformarionsverksamhet (punkt 17). Det ingår i den biständspolitiskautredningens uppgifter att precisera de allmänna målen för den statligtfinansierade u-landsinformationen. 1 utredningens direktiv sägs bl. Huvudmålet för denna informationskall som hittUls vara att sprida kunskap i om underutvecklingensorsaker samt om sociala och ekonomiska situation. Kunskaper omdessa förhållanden är en förutsättning för en folklig förankring av det svenskabiståndet till och över huvud taget för solidaritet medtredje världens folk. Informationsverksamheten skall liksom hittUls ocksåomfatta den svenska och multUaterala biståndsverksamheten. Utredningens utgångspunkterför granskningen av denna del av informationen bör vara det faktum att deavgörande utvecklingsinsatserna görs och måste göras av själva. Det är särskUt angeläget att utredningen undersökermöjligheterna att engagera de mänga männsikor som informationen hittUls intekunnat nä. Det framstår som självklart att stödet tiU folkrörelsernasverksamhet härvid bör tUldelas en avgörande betydelse. Effektiva resultattorde förutsätta en betydande grad av självständighet hos folkrörelserna närdet gäUer upplysningsverksamhetens utformning. Utredningen bör även undersökaskolans roll i u-landsinformationen. Utredningen bör i detta sammanhang övervägainformationsverksamhetens organisatoriska former. Av den redogörelse som här lämnatsframgår att syftet med motionen 401 är tUlgodosett. I motionen 657 påtalas den av regeringen föreslagnanedskärningen av SIDA:s anslagsäskande, vUken innebär att de enskUdaorganisationerna kommer att fä . mindre tUl förfogande än vad SIDAförutsatt. Motionärerna menar vidare att propositionens förslag inte ger kompensationför prisstegringar inom SIDA:s egen informationsverksamhet, långt mindre tUlnågon utvidgning av verksamheten. I propositionen framhåUs bl a. att en ökning av bidragentUl enskUda organisationers egen informationsverksamhet med 2 milj. kr. under /75 bör ge berörda organisationer väsentligtökade möjligheter att nå egna medlemmar och andra målgrupper med självständiginformation om u-landsfrågor. Vidare framhålls i propositionen att SIDA:s egenproduktion av informationsmaterial nu har nått en betydande omfattning och attSIDA redan under innevarande budgetår för sin informationsverksamhet disponerarungefär lika mycket som hela Världsbanksgruppen och långt mer än UNDP. Äveninom i stort sett oförändrade anslag ges kontinuerligt utrymme för en betydandenyproduktion av material. Mot bakgrunden av det som här anförts avstyrker utskottetmotionen 657, såvitt nu är i fråga. 1. att riksdagenanser motionen 1974:401 besvarad med vad utskottet anfört, 2. att riksdagenavslår motionen 1974:657, såvitt avser SIDA:s informationsverksamhet. Medelsanvisning m. m. Bidrag till intemationella biståndsprogram Propositionen (s. 24-41) Maj:t har (punkten C I) föreslagit att 1. godkänna de ipropositionen angivna riktlinjerna för multilateralt utvecklingssamarbete, 2. godkänna dengjorda utfästelsen om bidrag till /76 i enlighet med vad som förordas i propositionen, 3. medge attKungl. Maj:t gör utfästelser om bidrag till ,(), Internationella utvecklingsfonden (),Internationella livsmedelsprogrammet (WFP), FN:s flyktingkommissarie ()och () för budgetåren 1975/76 och 1976/77 samt inomramen konvention om livsmedelshjälp (FAC) för /76 ienlighet med vad som förordats i propositionen, 4. medge attKungl. Maj:t, om sä bedömes lämpligt, i enlighet med vad som angivits ipropositionen, utbetalar det första svenska bidraget till under den fjärdepåfyllnaden , även om överenskommelsen härom då inteskulle ha trätt i kraft, 5. tiU Bidrag tillInternationella biståndsprogram för /75 anvisa ettreservationsanslag av . På ifrågavarande anslag redovisas bl. a. följande (jfrreferat under punkten 4 ovan). Vid hösten1973 tillkännagav regeringen med förbehåll för godkännande sinavsikt att höja det svenska bidraget för (budgetåret1974/75) till sammanlagt 175 milj. kr. Till följd av att nu övergåtttill bidragsutfästelser i svenska kronor på grund av växelkursändringar underår 1973 uppgår höjningen till . Bidraget har delats upp i ett ordinariebidrag på 160 milj. kr. och ett bidrag på 15 milj. kr. till UNDP:s program förde minst utvecklade länderna. Med samma förbehåll gjordes en utfästelse förverksamhetsåret: 1975 (/76) omfattande dels ett ordinariebidrag till UNDP pä 180 milj. kr., dels ett bidrag pä 15 milj. kr. till deminst utvecklade . Höjningen i förhållande till tidigarelämnade bemyndigande (UU 1973:3, rskr 139) får ses mot bakgrund av en appellfrän och generalförsamling om ökade bidrag för attfullfölja UNDP:s förutsedda verksamhetsprogram för 1972-1976. I propositionen begärs godkännande av de gjordautfästelserna (budgetåren 1974/75 och 1975/76) samtriksdagens bemyndigande att om den fortsatta utvecklingen motiverar