bet · FX01KU6 · 1974-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1974 KU 1974.6 betänkande med anledning av motion om folkomröstning rörande det vilande förslaget till ny regeringsform. I motionen 1974:1175 av herrAdolfsson (m) hemställs: "1. att viUe för sin del antaga lag omfolkomröstning angående förslag till ny regeringsform i huvudsakligöverensstämmelse med bifogade förslag, 2. att ville för sin delbesluta uppskjuta det slutliga ställningstagandet till det vilande förslagettill ny regeringsform m. fl. därmed sammanhängande grundlagsändringar till 1975års riksdag, 3. att på huvudtitel anvisar ettförslagsanslag för folkomröstning i grundlagsfrågan om 10 000 000kronor". I det tiU motionen fogade förslaget till lag omfolkomröstning angående förslag tiU ny regeringsform anges som föremål förfolkomröstningen frågan huruvida bör anta eller förkasta det vilandeförslaget tiU ny regeringsform. Vidare skaU med tvåtredjedels majoritet kunna besluta att ställa tilläggsfrågor tiU de röstanderörande innehållet i grundlagsförslaget. Ansvaret för upplysningsverksamheteni samband med omröstningen skaU åvila en folkomröstningsnämnd som utses avkonstitutionsutskottet. Motionären uttalar i motiveringen att grundlagen, som"utgör själva basen för samhället och som tiUika skall ange hur långtvarje enskild medborgares grundläggande rättigheter sträcker sig", måsteomfattas av en folkmajoritet. Det är emellertid enligt motionären osäkert omverkligen svenska folket önskar få en ny gmndlag av det innehåll som detvilande förslaget till regeringsform har. Enligt motionären finns ingen annanmöjlighet att få läget klarlagt än att höra väljarna i saken genom enfolkomröstning. För att väljarna skaU få tillräckUg tid att sätta sig in ifrågan bör omröstningen hållas först . En konsekvens härav blir attriksdagen knappast hinner slutbehandla det vilande förslaget i så god tid att,om det skulle antas, alla tiUämpningsbestämmelser hinner färdigställas . Det slutliga avgörandet rörande det vilandegrundlagsförslaget bör därför uppskjutas till riksdag. Gällande bestämmelser m. m. Enligt gällandegmndlagsbestämmelser (49 § RF och 1 § RO) kan i lag, stiftad samfällt av Kungl.Maj:t och , förordnas att allmän folkomröstning skall anställas. Såkan ske om "med hänsyn till något ärendes särskilda vikt och beskaffenhetprövas nödigt, att före dess avgörande folkets mening inhämtas". 1 1974.4 saml. Det svenskafolkomröstningsinstitutet är enbart rådgivande. Institutet aktualiserades påett avgörande sätt i omkring i samband med frågan omrusdrycksförbud. Möjligheten att anordna rådgivande folkomröstning infördes igrundlagarna 1921-1922 och användes första gången i just förbudsfrågan.Sedan har institutet endast utnyttjats angående högertrafiken och år1957 för frågan om allmän tjänstepensionering. antog som vilande de förslagtill ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. som konstitutionsutskottetframlagt på grundval av förslag i propositionen 1973:90 (KU 1973:26).Beträffande dessa förslag och behandlingen av olika i frågan väcktaändringsförslag hänvisas till utskottets ifrågavarande betänkande och kammarensprotokoll (RD 1973:110-112). I det vilande förslaget till ny regeringsform behålls detnuvarande institutet rådgivande folkomröstning. 8 kap. (Lagar och andraföreskrifter) 4 § lyder sålunda: "Föreskrifter om rådgivande folkomröstningi hela riket meddelas genom lag." Under arbetet med förslagetaktualiserades upprepade gånger det av författningsutredningen framlagdaförslaget att medge en minoritet av ledamöter att få till stånd enbeslutande folkomröstning om ett såsom vilande antaget förslag igrundlagsärende. En sådan ordning föreslogs sålunda redan i en reservationtill grundlagberedningens betänkande (SOU 1972:15) av herrar Hemelius,och . Enligt reservationen skulle fordras att yrkande väcktesav minst en tiondel och stöddes av minst en tredjedel av ledamöter.Vid riksdagsbehandlingen av grundlagspropositionen (1973:90) framlades ocksåmotionsyrkanden (dels c och fp, dels m) av denna innebörd. I enlighet med vadkonstitutionsutskottet föreslagit avslog efter votering dessayrkanden, som tillstyrkts i en reservation av sju ledamöter i utskottet (3 c, 2fp, 2 m). 1 motionen begärs att enfolkomröstning skall anordnas om det som vilande antagna förslagettill ny regeringsform. I fråga om detta förslag gäller nu att det är en odelbarenhet som har att slutligt anta eller förkasta. Någon ändring iförslaget får därvid inte göras. Det vilande förslaget till ny regeringsform är ettomfattande lagkomplex med bestämmelser i många olika hänseenden. Om vissadelar av förslaget rådde vid dess antagande som vilande olika meningar inomriksdagen. Beträffande förslaget i dess helhet förelåg ett motionsyrkande omavslag. Utskottet avstyrkte enhälligt detta yrkande och avslog detutan votering. Enligt gällande grundlagar är grundlagsstiftningenkringgärdad med särskilda formföreskrifter. Ett grundlagsförslag skall sålundabehandlas av två olika riksdagar och vidare måste nyval föregå det andrariksdagsbeslutet. Dessa bestämmelser syftar tiU att förhindra icke övertänktaändringar och beslut som saknar stöd i folkmeningen. folkomröstning i grundlagsfrågor uppställs däremot inte. Det folkomröstningsinstitut som finns är enbartrådgivande. Gällande bestämmelser innebär att sådan folkomröstning skall kunnaanställas om det prövas nödigt tiU ledning för statsmakternas beslut i visstärende. Sedan bestämmelsernas tillkomst 1922 har folkomröstning endastanställts och aldrig i någon grundlagsfråga. Vid remissbehandlingen av grundlagberedningens i mars 1972framlagda förslag, pä vilket det vilande förslaget tiU ny regeringsformbygger, gjordes inte från något håll gällande att förslaget borde göras tillföremål för folkomröstning. Något yrkande därom väcktes inte heller i sambandmed riksdagsbehandlingen . De krav på folkomröstning om förslaget till nyregeringsform som framställts i den allmänna debatten under de senastemånaderna härrör främst från olika grupper, som är missnöjda med vissabestämmelser i förslaget. Kritik har därvid riktats mot ohka regelkomplex.Särskilt har frågorna om statsformen och monarkens ställning samt omregleringen i grundlag av skyddet för enskildas fri- och rättigheter stått iförgrunden. 1 dessa och andra frågor har olika och med varandra oförenligameningar hävdats. En grupp är sålunda missnöjd med förslaget därför att detinte innebär övergång till republik, en annan därför att förslaget enligt dessåsikt inte ger monarken en tillräckligt stark ställning. Även i vad gällerfrågorna om grundlagsreglering av rättighetsskydd går åsikterna starkt isär omvad som skall skyddas i grundlag och hur det skall ske. Gemensamt för många avde mot förslaget kritiska grupperna är dock att de anser att den av respektivegrupp påtalade bristen är så väsentlig att förslaget inte bör antas. Oenighetenär däremot stor om vad som i stället bör gälla. Den prövning av det vilande förslaget till regeringsformsom har att slutligt företa innebär att, mot bakgrund av övervägandenom för-och nackdelar med lösningen av de olika detaljfrågoina och om dessasbetydelse vid helhetsbedömningen, ta ställning till förslaget som en enhet. Fördenna prövning kan en rådgivande folkomröstning om förslaget i dess helhetendast ge en begränsad vägledning. Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berett alttillstyrka att en folkomröstning anställs om det vilande förslaget till nyregeringsform. De i motionen framställda yrkandena om uppskov med slutligtställningstagande till förslaget och om anslag för folkomröstning förutsätterbifall till förstahandsyrkandet om folkomröstning. Utskottet avstyrker såledesäven dessa yrkanden. attriksdagen avslår motionen 1974:1175. Närvarande: herrar i (s), (),fm ThunvaU (s), herrar i (m). (), iStockholm (s), (), Fiskesjö (c), i (s), iBarkarby (s), Jonnergård (c), HemeUus (m), i (s), ()och (vpk). av (): Till de synpunkter som anförs i utskottets enhälligabetänkande vill jag foga ett påpekande. Det vore värdefullt om möjlighet tillbeslutande folkomröstning vid grundlagsändringar kunde införas iregeringsformen. Den bör utformas så som beskrivs i reservation nr 15 ikonstitutionsutskottets betänkande 1973:26 (s. 115 f.). 1/3 av riksdagensledamöter bör kunna föra ut ett vilande grundlagsförslag till folkomröstning ianslutning till följande riksdagsval. "Folkomröstningen föreslås utformadsom ett ställningstagande - ja eller nej till det vilande grundlagsförslaget.Detta förfaller om flertalet av dem som deltagit i folkomröstningen svarar nejoch om antalet nejröster svarar mot mer än hälften av de röster som avgivitsvid det förrättade riksdagsvalet. 1 annat fall har den nyvaldariksdagen att i vanlig ordning fatta ett andra beslut i frågan." Vid en sådan beslutande folkomröstning uppstår inga av desvårigheter att tolka utgången som en rådgivande folkomröstning nu skulle ledatill. Tyvärr röstade socialdemokrater och kommunister ner dettaförslag, som stöddes av , och moderata samlingspartiet. Denintensiva debatten om grundlagen har ytterligare understrukitbetydelsen av en sådan möjlighet till beslutande folkomröstning vidgrundlagsändringar. kommer när den nya regeringsformen trätt ikraft att föreslå en ändring som möjliggör beslutande folkomröstning igrundlagsfrågor. GOTAB 74 7043 S 1974