bet · FX01FöU27 · 1974-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsbetänkande nr 1974 FöU 1974:27 Försvarsutskottetsbetänkande med anledning av motioner om Rommehedslägrets bevarande och framtidautnyttjande. I detta betänkande behandlas ett par motioner somtar upp frågan om Rommehedslägrets utnyttjande . 1 motionen 1974:666 av m. fi. (s, c,vpk) har föreslagits att hos Kungl. Maj:t hemställer att frågan omRommeheds framtida utnyttjande utreds. 1motionen 1974:667 av m. fi. (m, c, fp) har hemställts attriksdagen beslutar 1. att Rommehedslägret skall bevaras, 2. atl en utredning tillsätts med uppgifi atl utredaRommehedslägrets framtida utnyttjande från kulturhistorisk synpunkt. Utskottethar inhämtat yttrande över motionerna från chefen för armén,, i och Boriänge kommun. gemensam skrivelse har Kungl. svenska aeroklubben och Svenskafiygsportförbundel anmält intresse för frågan om Rommehedslägrets framtid. Rommehed, som ligger i Boriänge kommun, har varitövningsplats för landels äldsta indelta regemente. Den var Dalregementets förläggnings-och lägerplats . Dalregementet har sedan regementetfiyttade till bedrivit utbildning - främst repetitionsutbildning - i Rommehed. Rommehedslägretligger från Dalregementets föriäggning i . Lägerplatsenomfattar 13 ha mark. Härtill kommer ett övningsfält om 77 ha. Lägret består avett 40-tal välbyggda och väl bevarade men ganska omoderna timmerbyggnader. Därfinns malinrältning med matsal samt för-läggningsutrymmen för ca 520 man.Utbildningsbetingelserna är emellertid begränsade. Chefenför armén har i en lägerplan, som han fastställt , räknat med attRommehedslägret skall avvecklas. En förutsättning härför är emellertid att ettnytt läger av fältmässig typ uppförs för Dalregementets räkning. Som tänkbaraföriäggningsorter för del nya lägret har nämnts , där regementet har ettövningsfält, och som ligger från . Sedan lägerplanen fastställdes har endast absolutnödvändiga underhållsarbeten fått utföras i Rommehed. En av chefen förDalregementet redovisad beräkning visar att underhållskostnaderna förett bibehållande av lägret i nuvarande skick uppgår till ca 1,7 milj. kr. En begränsad standardhöjning, som tillgodoserbrandmyndigheternas krav och innefattar modernisering av manskaps- ochbefälsföriägg-ningar (centralvärme, toaletter, tvätt- och duschrum samttorkmöjligheter), har beräknats medföra yiteriigare kostnaderom ca 4,8 milj,kr, (kostnadsläge ), Påuppdrag av militärbefälhavaren för Bergslagens militärområde har chefen förDalregementet också undersökt vilka myndigheter, organisationer m. fi, som kanha intresse av att utnyttja lägret , sedan det avvecklats sommilitärt objekt. Följande användningsområden har ansetts kunna komma i fråga,nämligen - turism (, , DalaAirport, Boriänge kommun), - kurser (försvarsenhel,, polisen m,fi,), - läger (, Stockholmsskoldirektion), - idrotts- ochfriskvård (, skyttel). Frekvensen i den alternativa användningen är dock svår att överblicka. Den förutsätter också enstandardmässig upprustning utöver den som har redovisats av chefen förDalregementet, Motionerna 1974:666 och 1974:667 har i huvudsaksamma innehåll och syfte. Motionärerna anser att Rommehedslägret bör bevarasoch att frågan om dess framtida utnyttjande bör utredas. Utredningen bör enligtmotionen 1974:667 avse lägrets framtida utnyttjande från kulturhistorisksynpunkt, Rommehedslägrethar enligt båda motionerna en utomordentligt stark förankring hos landskapetsinvånare och frågan om dess bibehållande anses vara ett hela landskapetsintresse. Enligt landsantikvarien,som motionärerna åberopar, måste Rommehedsbevarande betecknas som en riksangelägenhet från kulturminnesvårdandesynpunkter. Motionärerna anför yiteriigare: Byggnadsbeståndet är från kulturhistorisk synpunktså intressant att landsantikvarien planerar att i samband med det utöver trähusbebyggelsen i - ett av de föreslagnapilotprojekten - visa också Rommeheds byggnadsbestånd. Landsantikvarien hävdarmed bestämdhet att Rommehed måste bevaras som kulturminnesmärke och helst ocksåutnyttjas även . Motionärerna tar upp olika alternativ för lägretsframlida utnyttjande. a. redovisas ett förslag från iKopparbergs län att civil- försvarsutbildningskulle föriäggas till Rommehed, Ett beslut i denna riktning skulle enligtmotionärerna innebära att de fasta kostnaderna för lägret kunde fördelas på ettväsentligt större antal nyttjandenätter än om Dalregementet ensamt ärnyttjare för ett fåtal förband under de numera tidsmässigt kortakrigsförbandsövningarna. Chefen för armén bedömer Rommehedslägret vara uniktfrån byggnadssynpunkt och anser att det inte bör förfaras. Han föreslår att enutredning initieras från civilt lokalt och regionalt håll och förklarar sigberedd att biträda vid utredningen. Till utlokaliserade statligamyndigheter kan enligt vad arméchefen erfarit komma att ha behov avRommehedslägret. , som bifogar ett yttrandefrån landsantikvarien i , anför: Rommehedslägret äger, som framhålles i motionen,ett mycket stort kulturhistoriskt värde såväl med hänsyn till helhetsmiljön somtill huvudparten av de enskilda byggnaderna. Få om ens någon av de militäralägerplatser som funnits i landet har bevarats i så pass orört skick somRommehed, vilket redan det ur kulturhistoriska synpunkter är ett kraftigt skältill att förorda lägrets bevarande. Härtill kommer att ett stort antal avbyggnaderna inom lägret som redan nämnts i sig äger betydande kulturhistorisktvärde. Ämbetet anser det därför som mycket angeläget alt en utredningtillsattes med uppgift att utreda Rommehedslägrets framtida utnyttjande, lex,för olika aktiviteter av det slag som redovisats i motionerna. Ämbetet förklarar sig berett att biträda en dylikutredning såväl med mera detaljerade uppgifter om anläggningens historia ochkulturhistoriska värde som med råd och synpunkter vad gäller erforderiigaupprustnings-och moderniseringsarbeten. Enligtlänsstyrelsen i har Rommehedslägret sådana höga kvaliteter ochär av sådant framstående kulturhistoriskt värde att det bör bevaras och hållaslevande. En förutsättning för ett effektivt bevarande är dock att man kan finnanågot användningsområde som knyter an till lägrets egenskaper och som samtidigtnyttiggör dess stora förläggningskapaciiet. för på nytt framkravet på att en femte civilförsvarsutbildningsenhet förläggs till Kopparbergslän och anför: vill i detta sammanhang ytterligareframhålla de regionalpolitiska effekterna av en förläggning av enutbildningsenhet till länet. Antalet fast anställda beräknas uppgå till 40-50personer vilket utgör ett betydande tillskott av arbetstillfällen iBorlängeområdet, som f n, domineras av den tunga industrin. Speciellt gynnsamtorde en sådan lokalisering bli då den kan erbjuda en del kvinnligaarbetstillfällen. nu pågående trafikpolitiska planeringen har framfört krav pååtgärder för att förbättra kommunikationerna till länet. främstmol att en upprustning sker av SJ:s bannät för att möjliggöra snabbare ochsäkrare förbindelser. Utlokaliseringen av de statliga verken med totalt ca 1000 anställda lill Falun-Boriänge kommer att innebära ett bättre underiag förde kollektiva transporterna. En förläggning av civilförsvarets utbildningsenhettill Boriängeområdet kommer att betyda ett ökat underlag för de kolleklivakommunikationerna och kommer på detta sätt atl ge en viktig regionalpolitisksekundäreffekt. Man kalkylerar med alt ca 200-250 personer kommeratttransporteras till och från utbildningsenheten. Restiderna till och från enutbildningsenhet i Boriängeområdet kan därför förväntas bli gynnsammare närunderlag för ett ökat resande till Borlänge-Falunområdet erhålles. anser att en utredning bör tillsättasmed direktiv alt undersöka förutsättningarna att till Rommehed föriäggacivilförsvarets femte utbildningsenhet samt att undersöka andra myndighetersläger- och utbildningsbehov. Utredningen bör enligt ävenöverväga vem som bör vara huvudman för lägret och särskilt pröva omstiftelseformen kan vara lämplig. Borlängekommtm finner det självklart att lägret måste bevaras. Hur lägret skall drivasi framtiden måste bli föremål för utredning, vid vilken såväl militära somcivila intressen bör övervägas. KungLsvenska aeroklubben (KSAK) och Svenska fiygsportförbundel (FSF) anser det varaav betydelse att deras intressen blir uppmärksammade vid ärendets behandling iriksdagen. De anför vidare: För KSAK/FSF finns stort intresse för Rommehedslägreti kombination med flygfältet. skulle man här kunna skapa ett mycketvärdefullt fygcentrum för olika slags fiygsport, för Frivilliga fiygkårenskurser och övningar m. m. Redan nu är Rommehedsfältel och lägret bas för nedreoch övre Norriands gemensamma årliga segelfiygtävling. Verksamheten kan utökassåväl på segel- som molorfiygsidan. Här fordras givetvis samordning medlinjetrafiken på fältet. KSAK och FSF är huvudorganisationer förallmänfiyget resp. fiygsporten med närmare 20 000 medlemmar. 150 av landetsfiygklubbar är anslutna till KSAK/FSF. Av dessa hör nio hemma i . Rommehed har - som antytts i det föregående - enlång historia som militär övningsplats och lägret som vuxit upp på platsenutnyttjas alltjämt av Dalregementet i för viss utbildning, främstrepetitionsutbildning. Chefen för armén har emellertid i en lägerplan, somfastställdes , förklarat att Rommehedslägret bör avvecklas men förstsedan ett nytt övningsläger av fältmässig typ uppförts för Dalregementet. Manhar diskuterat olika alternativ för föriäggningen av ett sådant läger. Någotbeslut i denna fråga föreligger dock ännu inte. Dalregementet väntar således alltjämt på en lösningav lägerfrågan. De ekonomiska förutsättningarna för försvaret att drivaRommehedslägret har försämrats påtagligt. En utredning, som gjorts avchefen för på uppdrag av militärbefälhavaren för Bergslagensmilitärområde, visar att kostnaderna för hyra, drift och underhåll av lägretär orimligt höga i förhållande till den nytta försvaret har av lägret.Utredningen har av militärbefälhavaren överiämnats till chefen för armén.Militärbefälhavaren har i samband därmed förklarat att han för sin del finnerdet angeläget att lägret avvecklas som militärt förvaltningsobjekt ochatt ett nytt läger i stället uppförs i anslutning till Dalregementetsföriäggning i . Kvarstår emellertid frågan om Rommehedslägrets framtid. Chefen för i sin utredning berört lägrets betydelse från kulturhistorisk synpunkt ochäven redovisat det intresse som kunnat konstateras från olika håll när detgäller lägrets bevarande och framtida utnyttjande. Militärbefälhavarenframhåller i anslutning därtill att lägret är unikt och att del inte förförfaras. Han anser att lägrets fortsatta användning och därmed även denlämpliga formen för dess förvaltning skyndsamt bör utredas. Helafrågan om Rommehedslägrets bevarande och framtida utnyttjande har tilldragitsig stort intresse i . Detta återspeglar sig i motionerna 1974:666 och1974:667, vilka i allt väsentligt grundar sig på resultatet av regementschefensutredning. Motionärerna understryker att lägret har en stark känslomässigförankring hos landskapets invånare. Delär omvittnat i föreliggande utredningsmaterial liksom i de yttranden somutskottet har inhämtat att Rommehedslägret har ett stort kulturhistorisktvärde. Riksantikvarien pekar för sin del på värdet av såväl själva lägerplatsensom byggnaderna på denna. I likhet med remissinstanserna finner utskottet det ihög grad motiverat att försöka bevara lägret för framtiden. En förutsättninghärför är emellertid - och härom tycks alla vara ense -att man kan finna enlämplig form för lägrets nyttiggörande. Försvaret bör inte kvarstå somhuvudman för lägerplatsen. Imotionerna redovisas vissa av de användningsområden som har ansetts kunna kommai fråga. Redan nu bedrivs, framhåller motionärerna, hemvärns- ochfrivilligutbildning och även vissa civilförsvarsövningar kontinuerligt medlägret som bas, Den skrivelse som utskottet fått motta från Kungl, svenskaaeroklubben och vittnar om ett stort intresse frånderas sida att få utnyttja lägret i kombination med fiygfältet ()som ligger strax intill. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om att har fattat beslutom ny fredsorganisation för utbildnings-, övnings- och förrådsverksamheten inomcivilförsvaret (prop, 1974:75, FöU 1974:20, rskr 1974:191). Innebörden härav äratt en femte civilförsvarsanläggning- utöver dem som redan finns i ,Revingeby, Katrineholm-Malmby och - kommer att förläggas tillGöteborgsområdet. Det är knappastrealistiskt atl räkna med alt en myndighet, förening eller annanorganisation ensam skall kunna åta sig att förvalta anläggningen i ochutnyttja den till fullo. En lösning med ett antal intressenter, som slår sig sammanom delta, förefaller därför att ligga närmast till hands. Underiag för enprövning av möjligheterna att på detta sätt nyttiggöra anläggningen finns-såvitt utskottet kan bedöma - i den utredning som chefen för harredovisat. Någon fördjupad utredning angående lägrets framtida utnyttjandekrävs alltså inte. Däremot måste frågan föras vidare genom förnyade ochfördjupade kontakter med dem som har anmält intresse för projektet. Konkretadiskussioner bör därvid föras om förutsättningarna för intressenternasmedverkan. Uppdraget att leda dessa förhandlingar bör lämpligen anförtros åt enstatlig civil myndighet med lokal anknytning och bred överblick, förslagsvislänsstyrelsen i . Enviktig fråga är formen för ett samarbete mellan de olika intressenterna, blandvilka försvarets myndigheter ingår. Stiftelseformen har nämnts som en tänkbarlösning. Om en stiftelse bildas för den som en av sina första uppgifter attträffa överenskommelse med vederbörande statlig förvaltningsmyndighet om attfå disponera Rommehedslägret för sin verksamhet. Enligt vad utskottet harinhämtat finns det goda utsikter för en stiftelse som bildas för ändamålet attförvärva lägret med större eller mindre markområde utan ersättning tillstatsverket. För detta talar bl. a. att det har visst värde frånberedskapssynpunkt att lägret bevaras och vid behov kan utnyttjas för t. ex.forcerad värnpliklsutbildning. Vad utskottet har anförtbör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet att som sin mening ger Kungl. Maj:t tillkänna vad utskottet med anledning av motionerna 1974:666 och 1974:667 haranfört om den fortsatta handläggningen av frågan om Rommehedslägrets bevarandeoch framtida utnyttjande. Närvarande:herrar i Gäddvik (m), i (s), (c), i (s), i (c), Gustavssoni (s), i (fp), (), herrarGlimnér (c). (), herr andre vice talmannen (), herrarGustavsson i (s), (). i (c) och ().