bet · FX01KU23 · 1974-12-31 00:00:00 — I motionen 1974:921 av herrCarlström (fp) hemställs "att beslutar överlämna motionen tUlden sittande pressutredningen för beaktande i samband med dess handläggning avhithörande frågor". Motionären anför att tidningarnas annonsintäkter i höggrad bidrar till kostnadstäckningen som abonnentpriserna kan hållastiUbaka, vUket i viss mån medför att folk anser sig ha råd att håUa sig med eneUer flera dagstidningar. I motionen framhåUs att annonsbladens existens med aUsannolikhet innebär att dagstidningarna går miste om vissa annonsintäkter somnormalt borde komma tidningarna till del Enligt motionären kan antagas attbeloppet uppgår tUl ca 20 milj. kr. , pengar som normalt borde slussasöver tUl dagstidningarna bl. a. för att ge dessa större möjUgheter att hållaabonnentpriset nere. Den svenska dagspressen har underde senaste årtiondena genomgått en koncentrationsprocess som inneburit attantalet dagstidningar minskat i snabb takt. stod det klartatt betydande risker förelåg för att ytterligare ett stort antal tidningarskulle vara tvungna av ekonomiska skäl att upphöra med utgivningen. I det lägetbeslöts att ett produktionsstöd skuUe införas till detidningar som generellt sett behövde stöd för att överleva de s. k.andratidningarna. föreslog regeringen en väsentligökning av det StatUga stödet tiU dagspressen. I samband därmed uttaladedepratements-chefen att en utredning borde tiUkallas för att göra en samladbedömning av pressens förhållanden och av effekten av det statliga presstödet.RUcsdagen godkände förslaget tiU höjda produktionsbidrag m. m. och redovisadesamtidigt sin syn på utredningens uppdrag. pressutredning tillkallades föratt mot bakgrund av en preciserad målsättning för presspolitiken och ettstudium av effekten av det nuvarande stödet förutsättningslöst pröva bl a.utformningen av det direkta produktionsstödet. Utredningen, som givits en bred parlamentarisk förankring och innehäUerföreträdare för tidningsbranschen, har inledningsvis genomfört ett flertalstörre undersökningar. Bland dessa kan nämnas projektet ,som syftar till att ge underlag för en precisering av samhällets presspolitik.Genom olika studier innefattande enkäter tiU organisationer, företag ochjournalister samt intervjuer med allmänheten görs ett försök att fastställa denroll som pressen spelar i den poUtiska processen. En undersökning görs också avdet existerande presstödets effekter på dagspressen i dess helhet. I dennaundersökning ägnas speciell uppmärksamhet åt de faU som man i debattenframhållit såsom missgynnade av nuvarande stödprinciper. Vidare kan nämnas atten arbetsgrupp inom utredningen gör en inventering och utvärdering av ohkasamarbetsformer i syfte att rationalisera tidningsdriften. Utredningens arbetehar framskridit så långt att utredningen f. n. räknar med att redovisa sittarbete i ett sammanhang . Det kan nu konstateras att de produktionsbidrag sominfördes varit av avgörande betydelse för att bevara den nuvarandestrukturen inom dagspressen. Utan detta stöd hade flera tidningar med ensammanlagt mycket stor läsekrets fått läggas ned. Kostnadsläget förtidningsbranschen har emeUertid försämrats ytterUgare.Särskilt har priserna på tidningspapper stigit på ett markant sätt.Kostnad.sökntngarna har främst drabbat de s. k. andratidningarna. Dessa harunder varit i en krisartad situation. Deras möjligheter att möta destora kostnadsökningarna genom besparingar eller ökade intäkter är därförmycket små. Mot denna bakgrund har Kungl Maj:t i propositionen 1974:74föreslagit ännu en väsentlig förstärkning av statens stöd tiU dagspressen iform av betydande höjningar av produktionsbidragen för s. k. andratidningar.Förslaget innebär att bidragsbeloppen till oUka tidningar höjs inom ramen förgällande bidragsprinciper. Det till pappersförbrukningen knutna årligaproduktionsbidraget höjs enligt förslaget från . per ton.Maximibidragen höjs från 8 milj. kr. tiU 13,5 milj. kr. för storstadstidning ochfrån 2,5 mUj. för annan tidning. Lägsta utgående bidragräknas upp från . till , vilket också utgör bidrag förtidning som utkommer en gång . För tidningar som utkommer minst sexdagar föreslås att bidrag utgår med lägst . Utgifterna förproduktionsbidragen beräknas öka med 30 milj. kr. till ca 97 milj. kr. Ändringarna föreslås tillämpas redan i fråga omproduktionsbidrag för . Förslaget har enligt tUläggsdirektivutarbetats inom 1972 års pressutredning. Utredningen har därvid framhållit attden i sitt fortsatta arbete självfallet kommer att behandla alla aspekter pådet nuvarande stödsystemet. Utredningen understryker vidare att det nuframlagda förslaget därför inte får ses som en indikation på vad utredningensöverväganden slutligen kan leda fram tiU. Med anledning av propositionen har väckts treföljdmotioner: 1974: 1748 av m. fl. (fp), 1974:1749 av . (m) och 1974:1750 av m. fl. (m). Frågor med anknytning tUldet statliga presstödet eller till pressutredningens arbetehar även tagits upp i de under den allmänna motionstiden väckta motionerna1974:139 av (), 1974:140 av herrar () och Mohn (fp),1974:355 av herrar Schött (m) och i (m) samt 1974:921 av herrCarlström (fp). De i propositionen föreslagna höjningarna avproduktionsbidragen tas upp i motionerna 1974:1748 och 1974:1750. I denförstnämnda motionen hemställs att skall avslå den föreslagnahöjningen av produktionsbidraget tiU tidning som utkommer en gång . Imotionen 1974:1750 föreslås, att det höjda presstödet inom den i propositionenföreslagna kostnadsramen utformas så att höjningen av produktionsbidragenbegränsas tiU ungefär hälften av den av departementschefen föreslagnahöjningen. föreslås att samdistributionsrabatten uppräknas med 2 öreper exemplar, vilket skulle innebära en kostnadsökning på ca 16 milj. kr. Utskottet delar departementschefens uppfattning att detansträngda ekonomiska läget för främst vissa tidningakategorier kräver enomedelbar förstärkning av det statliga stödet tiU dagstidnmgarna. Som pressutredningenanfört saknas emellertid. ännu ett underlag för en mer genomgripande översyn avdet statliga presstödet. De åtgärder som föreslås i propositionen är, somdepartementschefen framhållit, att betrakta som provisoriska i avvaktan på ettställningstagande till de förslag som förbereds inom 1972 års pressutredning.Förslaget i propositionen innebär också i allt väsentUgt endast justeringar avbeloppen i nuvarande stödkungörelse. Med hänsyn till att pressutredningensarbete nu Ur inne i sitt slutskede och att utredningen planerar att redovisasitt arbete är det enUgt utskottets mening inte lämpUgtatt f. n. företa några ändringar i principerna för fördelningen av presstödet.Enligt utskottets bedömning är det inte heUer ändamålsenUgt att tUlstäUautredningen tUläggsdirektiv eUer att i annan ordning pröva de frågor sompressutredningen har under överväganden. Detta gäller särskUt frågorna kring §17 i presstödskungörelsen. Beträffande bidragen tiU veckotidningar av dagspresskaraktärbör framhållas att det fasta beloppet för dessa inte omfattades av de höjningarav produktionsbidragen som genomfördes . Detta belopp har alltså varitoförändrat sedan det statliga presstödet mfördes 1971. Med hänsyn tiUkostnadsutvecklingen är det enUgt utskottet motiverat med denuppräkning som föreslås i propositionen. Vad gäller den höjning av samdistributionsrabatten fördagstidningar som föreslås i motionen 1974:1750 delvis som ett alternativ tiUde i propositionen föreslagna höjningarna av produktionsbidragen viU utskotteterinra om att syftet med detta stöd när det infördes i första hand var attstimulera tidningarna till en effektivitetsfrämjande och kostnadsut-jämnandedistributionssamverkan. Som framgår av redogörelsen i propositionen 1974:1bilaga 9 s. 97 deltar 152 tidningar i rabattberättigadsamdistribution, medan endast 27 tidningar står utanför Av dessa senare är 16 endagarstidningar, sju 2-eller 3-dagarstidningar och fyra 5-, 6- eller 7-dagarstidningar. Av desistnämnda är tre eftermiddagstidningar med i princip enbart lösnummerförsåldupplaga. Enligt utskottets mening är syftet med samdistributionsrabattensålunda i allt väsentligt uppnått och någon anledning att som föreslås imotionen höja samdistributionsrabatten föreligger inte. Enligt presstödkungörelsens huvudregel är endastandratidningar stödberättigade. kan dock enligt 17 § beslutaatt bidrag skaU utgå för dagstidning som inte är andratidning om det med hänsyntiU förhållandena inom tidningens hela spridningsområde är uppenbart att denhar samma svårigheter som en andratidning. Enligt en av 1972 begärdändring av stödkungörelsen kan sådant produktionsbidrag bestämmas till lägrebelopp än som skall utgå enligt stödkungörelsens allmänna regler.Presstödsnämnden får enligt paragrafen också besluta att bidrag inte skaU utgåför andratidning, om det med hänsyn tiU förhållandena inom tidningens helaspridningsområde är uppenbart att den ej har samma svårigheter som enandratidning. Frågan om tiUämpningen av 17 § i presstödkungörelsen haruppmärksammats av årUgen . riksdag uttalade sigför att pressutredningen borde ges möjlighet att, om uppläggningen av arbetetmedgav det, med förtur behandla frågor som rör tiUämpningen av 17 §. Direktivenför pressutredning ger också utredningen en möjlighet tiUförtursbehandling av dessa frågor. Departementschefen understryker emellertidangelägenheten av att frågan inte tas upp helt isolerat utan att eventuellaförslag kan ske mot bakgrund av en samlad bedömning av effekterna av systemetmed produktionsbidrag. Som redovisats i propositionen har pressutredningenunder medverkan av ett stort antal vetenskapsmän och företrädare för olikasektorer inom tidningsbranschen låtit genomföra ett mycket ambitiöstundersökningsprogram. Utredningen har därför inte haft underlag för enförtursbehand-Ung av de frågor som gäller tiUämpningen av § 17 och utredningenplanerar nu som nämnts att presentera sitt förslag i ett sammanhang i aprilnästa är. 1 motionerna 1974:1748 och 1974:1749 behandlas två frågormed anknytning tUl 17 § i stödkungörelsen. I den förstnämnda motionen föreslåsatt hos Kungl. Maj:t skaU begära en sådan ändring avpresstödkungörelsen att större rättvisa uppnås i de fall där förstatidningenendast har en obetydUgt större upplaga än andratidningen. Vidare tas i bådamotionerna upp möjligheterna för presstödsnämnden att bevUja produkrionsbidragtill s. k. ensamtidningar som är utsatta för konkurrens från t. ex.storstadstidningar. 1 motionerna anförs att presstödsnämndens majoritet intefunnit 17 § presstödkungörelsen tUl-lämplig på tidning som är"ensamtidning" på sin utgivningsort. Enhgt motionärerna har dockåtskilliga av dessa tidningar sådana svårigheter att det vore önskvärt om dekunde erhålla produktionsbidrag. I motionen 1974:1748 anförs vidare att delokala förstatidningarnas konkurrenssituation kan bli än svårare när vissa storstadstidningar genom ökade produktionsbidrag får sin ekonomi stärkt. Vad först gäller s. k. ensamtidningar, vilka är utsattaför svår konkurrens frän tidningar som ges ut pä andra orter, bör framhållasatt dessa tidningars svårigheter inte enbart skapas av konkurrens frånstorstadspressen. Även konkurrensen från de större landsortstidningarna medvidsträckta spridningsområden skapar svårigheter för vissa av dessa lokalaensamtidningar. Deras ekonomi torde också, som framhålls i motionen 1974:921, imånga fall påverkas av förekomsten av s. k. annonsblad vilka kostnadsfrittdistribueras tiU hushåUen. Utskottet viU framhålla angelägenheten av att sådanalokala ensamtidningar som här avses får möjligheter att fortleva. Det ankommerpå presstödsnämnden att i avvaktan på pressutredningens förslag pröva aktuellafall enUgt de grunder som angetts i presstödkungörelsen § 17. Det hade varitönskvärt om det visat sig möjligt för, pressutredningen att förtursbehandlafrågan om tiUämpningen av § 17. Enligt vad utskottet erfarit innefattar dockpressutredningens övergripande prövmng av oUka former för det statligapresstödet även de lokala ensamtidningarnas arbetsvillkor. .Ät en expert haruppdragits att särskUt studera ett antal tidningsföretag av oUka typ för attmöjliggöra en utvärdering av presstödet och en ekonomisk prognos för olikatyper av tidningsföretag. Beträffande presstödsnämndens möjligheter att beviljareducerade produktionsbidrag tiU förstatidningar i de faU skillnaden i upplagamellan första- och andratidningarna är obetydUg kan nämnas att sådana bidraghar beviljats för såväl 1972 som 1973. Enligt den i propositionen föreslagnaförstärkningen av presstödet har förutsatts en höjning även av bidragen tUl deförstatidningar som erhåUit sådant . Vid beräkningen av anslaget till presstödjande ändamål ipropositionerna 1974:1 och 1974:74 har inte förutsatts att produktionsbidrag iallmänhet skall utgå till de s. k. ensamtidningarna. I detta sammanhang villutskottet, vad gäller tiUämpningen av § 17, erinra om den nämnda möjlighetenför presstödsnämnden att bevilja bidrag även till dagstidning som inte ärandratidning om det med hänsyn till förhållandena inom tidningens helaspridningsområde är uppenbart att den har samma svårigheter som enandratidning. Vid beräkningen av anslagsbehovet för nästa budgetår hardepartementschefen också räknat med en viss marginal för de eventuellt ytterligaretidningar som kan komma att anses berättigade till bidrag. Motionerna 1974:139 och 1974:355 tar upp en annan frågasom också var aktuell såväl vid 1972 som riksdagar. I motionernahemställs att skall begära en sådan precisering av reglerna ipresstödkungörelsen att det av denna framgår att produktionsbidrag kan utgåäven till dagstidningar som publiceras på annat språl: än svenska. Vid riksdagsbehandUngen av denna fråga 1973 anslöt sigutskottet för sin del tiU uppfattningen att produktionsbidrag i princip börkunna utgå även tiU tidning som utkommer på annat språk än svenska om den iövrigt uppfyUer förutsättningarna härför. Utskottet framhöU vidare att det mot bakgrund av det stora antalet invandrare i landetoch vikten av att tillgodose också deras informationsbehov kunde förutsättasatt pressutredningen som ett led i sitt arbete skuUe ta upp också denna fråga.Riksdagen anslöt sig tiU denna uppfattning. Utskottet har erfarit att äveninvandrarutredningen i sitt arbete uppmärksammat den i motionerna berördafrågan. Med hänsyn tiU arbetet i de nämnda utredningarna bör inte tanågot initiativ av det slag som åsyftas i motionerna 1974:139 och 1974:355. 1 motionerna 1974:140 och 1974:921 behandlas två frågormed anknytning tiU pressutredningens arbete. I den förstnämnda motionen krävsatt pressutredningen i tiUäggsdirektiv ges i uppdrag att lägga fram förslag som"begränsar den nuvarande diskrimineringen av vissa veckotidningar".I motionen 1974:921 uppmärksammas de problem som de alltflera s. k.annnonsbladen skapar för dagstidnmgarna. Motionären anför att tidningarnasannonsintäkter i hög grad bidrar tUl kostnadstäckningen somabonnentpriserna kan hållas tillbaka vilket underlättar för medborgarna atthålla sig med en eller flera dagstidningar. Enligt motionären medförannonsbladens existens sannoUkt att dagstidningarna går miste om betydandeannonsintäkter. I motionen begärs att pressutredningen skall ges i uppdrag atti sitt arbete beakta dessa frågor. De frågor som berörs i motionerna 1974:140 och 1974:921omfattas av pressutredningens uppdrag. Beträffande det allt större antaletannonsblad av oUka slag viU utskottet framhålla att de i motionen berördaförhållandena är av väsentlig betydelse och väl värda att övervägas. Utskottethar erfarit att pressutrednningen i en särskild undersökning uppmärksammatutveckUngen på detta område. Syftet med motionen 1974:921 är alltså redantUlgodosett. Som redan anförts är det med hänsyn till att pressutredningensarbete befmner sig i ett slutskede enligt utskottets mening inte ändamålsenUgtatt som föreslås i motionen 1974:140 tUlstäUa utredningen tUläggsdirektiv. De i statsverkspropositionen föreslagna anslagen tillproduktionsbidrag för dagstidningar, samdistributionsrabatt för dagstidningarsamt pressens lånefond har inte föranlett några motionsyrkanden. Med hänvisning tiU det anförda tUlstyrker utskottetpropositionerna 1974:1 och 1974:74, den förstnämnda såvitt nu är i fråga,avstyrker motionerna 1974:139, 1974:140, 1974:355, 1974:1748, 1974:1749 samt1974:1750. Utskottet föreslår vidare att motionen 1974:921 skaU anses besvaradmed vad utskottet anfört. Utskottet hemställer att riksdagen1. d) 1974:1748såvitt gäller hemställan punkterna 1 och 2 e) 1974:1749, 2. förklararmotionen 1974:921 besvarad med vad utskottet anfört, 3. a) medbifall tiU propositionen 1974:74 hemställan punkten 1 och med avslag påmotionerna 1974:1748 hemställan punkten 3 och 1974:1750 hemställan punkten 1godkänner de i propositionen föreslagna ändringarna i grunderna förproduktionsbidrag till dagstidningar; b) med bifaU tillpropositionerna 1974:1 såvitt nu är ifråga (bilaga 9 p. E 7) och 1974:74hemställan punkten 2 och med avslag på motionen 1974:1750 hemställan punkten 2tiU produktionsbidrag till dagstidningar, för /75 under sjunde huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag av , c) med bifall tillpropositionen 1974:1 såvitt nu är i fråga (bilaga 9 p. E 8) och med avslag påmotionen 1974:1750 hemställan punkten 3 till Samdistributionsrabatt för dagstidningarför /75 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av24 , 4. tiU Pressens lånefond /75 under fonden för låneunderstöd anvisar ett investeringsanslag av . Närvarande: herrar i TroUhättan (s), (),(), herrar i (m), * (s), i (c), i (s), i (m), i (s),Jonnergård (c), Måbrink (vpk), i (s), * (fp), iMalmö (s) och (). * Ej närvarande vid justeringen. 1. av herrar i (m), i (m) ochMolin (fp), vilka ansett dels att den del av utskottetsyttrande på s. 1415 som börjar med orden "Utskottet framhöll vidare"och slutar med orden "1974:139 och 1974:355" bort ha följandelydelse: majoritet haremellertid inte heller ansett sig med stöd av presstödkungörelsenkunna bevilja bidrag tUl den på estniska språket utgivna Eesti Päevaleht trots att tidningen uppfyller alla i presstödkungörelsen angivna vUlkorbeträffande bl. a. upplagans storlek och annonsandel för att erhållaproduktionsbidrag. nämnden har dock, liksom , ansett attdet förhållandet att en tidning utges på annat språk än svenska inte bör varahinder för produktionsbidrag om tidningen i övrigt uppfyller villkoren härför. Det var vid presstödets tUlkomst ingalunda avsikten atttidningar som utkommer på annat språk än svenska av detta skäl skuUe uteslutasfrån möjligheten att erhålla produktionsbidrag. Utskottet anser därför att enjustering i presstödkungörelsen är nödvändig så att där klart anges att entidning som utkommer på främmande språk skaU kunna erhålla produktionsbidrag.En sådan ändring är så angelägen att den bör komma till stånd ochutan att avvakta vad pressutredning kan komma att föreslå generelltbeträffande det statliga stödet till pressen. dels att i utskottets hemställan punkten 1 c bort utgå ochpunkten 1 a ha följande lydelse: att 1. a) med bifaU tiU motionerna1974:139 och 1974:355 ger Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört omändringar i presstödkungörelsen ang. möjUgheter för dagstidning som utkommer påannat språk än svenska att erhålla produktionsbidrag, 2. av herrar i (m) och i (m)vilka anfört: En vital och rikhaltig press är avcentral betydelse för en fri opinionsbUdning och informationsspridning i endemokratisk stat. En utveckling som innebär en fortlöpande koncentration avdenna opinionsbildnings- och informationsverksamhet tUl ett allt mindre antaltidningar måste därför ses med oro. Inte minst för den kommunala demokratin haren Uvskraftig lokal press stor betydelse. Åtgärder som förbättrar pressensarbetsvillkor såväl ekonomiskt som i andra avseenden medverkar därför till attvitalisera demokratin. Samhälleligt stöd tiU pressen är enligt vår mening bådeönskvärt och nödvändigt. På utformningen av samhällets stöd tiU pressen måste, somframhålls i motionen 1974:1750, tre grundläggande krav ställas: Stödet måste vara generellt. Stödet får intevara diskriminerande så att det i främsta rummet är förmånligt för visst partiseller vissa partiers tidningar. Stödet får intevara konkurrenssnedvridandel Det nuvarande presstödet infördes1971 utan ordentlig utredning. Stödet har därför fått en konstruktion som imånga avseenden är orättvis och strider mot de ovan angivna kraven. Vidriksdagsbehandlingen krävdes därför från moderata samlingspartiet att ettnytt förslag till presstöd skulle utarbetas i samarbete med pressensorganisationer. Sedan presstödet införts utgick produktionsbidrag med33 mUj. kr./år. ökades produktionsbidragen tiU: sammanlagt ca 67 milj.kr./år och föreslås i propositionen 1974:74;att ytterligare 30 milj. kr. -sammanlagt 97 milj. kr. - skall anvisas till produktionsbidrag tiU dagspressen. De påtalade bristerna i grundernaför presstödets fördelning får naturligtvis allt allvarligare konsekvenser närallt större belopp distribueras på denna väg. Tidningarsom - kanske endast efter mycket stora ansträngningar - kunnat stå påegna ben kommer i ett allt svårare konkurrensläge i förhållande till vissaandra tidningar, som får bidrag. Ju större bidrag de bidragsberättigadetidningarna får, desto svårare blir det för övriga tidningar att konkurrera meddessa. Orättvisan förstärks alltså med ökande bidrag. Påståenden om att vihåller på att få ett "tidningsfrälse" här i landet kan inte utanvidare avvisas. Presstödet blir också med ökande bidrag allt merdiskriminerande då de i första hand går till tidningar som företrädersocialdemokratisk eller centerpartistisk politik. Vi kan med hänsyn tiU det anfördainte tillstyrka att, som departementschefen föreslär, en ökning av presstödetpå hela 30 milj. kr./år fördelas enligt de principer som gällt . Även iavvaktan på att pressutredning skall redovisa sitt arbete är detenligt vår mening nödvändigt att så långt möjligt reducera de mest uppenbaraorättvisorna i den nuvarande konstruktionen av presstödet. I motionen 1974:1750 föreslås en fördelning av tillskottetpå 30 milj. kr. för presstödjande ändamål som på ett bättre sätt än propositionensförslag tillgodoser de krav som vi anser måste ställas på presstödet. Enligtvår mening bör därför besluta i enlighet med motionens förslag dockmed beaktande av den ändring som föranleds av yrkandet i motionen 1974:1748hemstäUan punkten 3. Med hänvisning till det ovan anförda anser vi attutskottets hemställan under punkten 3 bort haft nedanstående lydelse: attriksdagen 3. a) med anledning av motionerna1974:1750, hemställan punkten 1, och 1974:1748, hemställan punkten 3, och medavslag på propositionen 1974:74 hemstäUan punkten 1 godkänner de i motionen1974:1750 föreslagna ändringarna, i grunderna för produktionsbidrag tiUdagstidningar och samdistributionsrabatt med den ändring som föranleds avyrkandet i motionen 1974:1748 hemställan punkten 3, b) med bifall tillpropositionen 1974:1, såvitt nu är i fråga (bilaga 9 p. E 7), och motionen1974:1750 hemställan punkten 2, samt med anledning av propositionen 1974:74hemställan punkten 2, till produktionsbidrag till dagstidningar för budgetåret1974/75 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , c) med anledningav propositionen 1974:1, såvitt nu är i fråga (bilaga 9. p. E 8), och motionen1974:1750 hemställan punkten 3, till samdistributionsrabatt för dagstidningarför /75 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av40 . 3. av () vUken anfört: har i motioner aUtsedan1971 framhållit det otiUfredsstäl-lande i att statsmakterna privilegierar vissaveckotidningar och diskriminerar andra. I nya partiprogram somantogs sägs bl. Ekonomisk diskriminering avveckopressen bör motverkas. Steg för steg bör vUlkoren för trycktapublikationer förbättras och göras mer Ukartade. Som framgår av motionen 1974:140görs på åtminstone fem olika sätt skiUnad i fråga om stöd ochskatt beträffande periodiska skrifter som utkommer en gång . 1) Vissaveckotidningar behöver inte betala moms. Andra veckotidningar måste betalamoms. 2) Vissaveckotidningar betalar i annonsskatt på reklamintäkter över 3 mUj.kr.