bet · FX01KU8 · 1974-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1974 KU 1974:8 betänkande med uppgift på vilandeförslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning, m.m. får härmedför slutliga ställningstagande anmäla vid riksdag somvilande antagna förslag till ny regeringsform (förslaget under 1) och ny riksdagsordning(förslaget under 2) ävensom förslagtUl ändring i successionsordningen (förslaget under 3) och itryckfrihetsförordningen (förslaget under 4). Förslagen har fogats som bilagatill detta betänkande. Utskottet hänvisar till sitt betänkande 1973:26 ochpropositionen 1973:90. Närvarande: herrar i (s), (),(), herrar i (m), (), iStockholm (s), (). Fiskesjö (c), i (s), iBarkarby (s), Jonnergård (c), Hemelius (m), i (s), ()och (vpk). I) av herrar i (m) och Hemelius (m): Ett allmiint medborgarintresse äratt innehållet i grundlagarna är känt i vidast möjliga män. Detta gäller självfallet om en redanantagen grundlag. Men det bör också gälla innehållet i ett vilandegrundlagsförslag. Detta särskilt när det såsom nu är fråga om att ersätta sedangammalt gällande grundlagar med helt nya. Debatten inför sådana ändringar börkunna grundas pä ett objektivt faktaunderlag, tillgängligt för allmänheten. Förmedborgarna måste det te sig som angeläget att de har möjlighet att få kännedomom vad statsmakterna har att avgöra. Mot denna bakgrund har Moderata samlingspartiet föreslagiten allmän information om innehållet i det vilande grundlagsförslaget. En sådaninformation kommer också, enligt vad vi har oss bekant, att bli tillgänglig ochen skrift om den nya grundlagen är under utarbetande. Enligt vår mening bör därför inte fatta beslutom definitivt antagande av den nya grundlagen förrän detta informationsmaterialkommit medborgarna till hända. Detta bör föreligga i hemmen innan ärendetbehandlas i . Kammaren bör ej fatta beslut förrän så skett. Förmedborgarna är det angeläget att vid beslutstillfället veta vad 1 .Riksdagen 1974. den grundlag som av skall antagas ellerförkastas innebär. Djupt otillfredsställande vore det om stora grupper närbeslutet fattas ej visste dess innebörd. Den tidsutdräkt, som ett uppskovhärför skulle föranleda, måste anses som obetydlig i förhållande tillnackdelarna av missuppfattningar till följd av en medborgarnas bristandemöjlighet till kännedom om det faktiska innehållet. 2) av (): Det är beklagligt attkonstitutionsutskottet har vägrat att göra en sakgranskning av det vilandegrundlagsförslaget. Ingenting i riksdagsordningen hade hindrat utskottet attpå sedvanligt sätt behandla det vilande förslaget samt motionerna utifrånfrågeställningen ja eller nej till det vilande förslaget. Utskottet har därmedunderlåtit att ge och allmänheten den vägledning om sin uppfattningsom en sakbehandling hade inneburit. För en mer utförlig argumentering i dennafråga hänvisar jag till mitt särskilda yttrande till KU:s betänkanden 1974:1och 2 i vilka övriga vilande förslag till grundlagsändringar anmäldes. Utskottet har drivit sin formalism över gränsen till detlöjeväckande när man behandlar det vilande förslaget \ett betänkande ochmotionerna om avslag på det vilande förslaget ; ett annat! Bifall till detvilande förslaget innebär ju att motionerna om avslag avvisas - därmed hade detvarit helt naturligt att ta upp dessa krav i samma betänkande. Jag har tillutskottets protokoll reserverat mig mot denna typ av handläggning av frågan. Jag är också kritisk till den brådska som präglatbehandlingen av den nya regeringsformen. Enligt den ursprungliga planen skullebåde utskott och kammare ha beslutat om det vilande förslaget Jöremotionstidens utgång ! Mot ett sådant förfarande protesterade BjörnMolin och jag, vilket ledde till att utskottet kom att avvakta motionstidensutgång. Men också därefter har majoriteten i utskottet handlagt ärendet med enhelt omoliverad snabbhet - t. ex. beslut i utskottet , justeringav betänkandcna redan morgonen därpå. Eftersom huvuddelen av den nya regeringsformen (ochföljdändringar i lagar) ändå inte träder i kraft förrän 5 kandenna hets i behandlingen inte försvaras. Det hade varit lyckligare omutskottet hade sakgranskat det vilande förslaget medan denoffentliga debatten pågått. Många missuppfattningar hade kunnat uppunder innan det vilande förslaget förts till beslut i kammaren. har alltså nu utt säga ja eller nej till det vilandeförslaget i sin helhet. Det finns då ingen anledning att dölja de mänga bristersom den nya regeringsformen rymmer. Från liberalt håll visade vi iett drygt tjugotal reservationer och särskikla yttranden (KU:s betänkande1973:26) hur vi ville förbättra förslaget. Vi begärde rätt till offentligautskottsutfrågningar, möjlighet till beslutande folkomröstning vid grund- lagsändringar, andra regler för regeringsbildning medsyfte att minska talmannens orimligt stora makt, klara beslutsregler inomregeringen, en starkare ställning för lagrådet och mycket annat. Vi beklagadeatt majoriteten i utskottet vägrade att redan då ge fler medborgerliga fri- ochrättigheter skydd i grundlagen. Men dessa och andra svagheter finns också i den nugällande regeringsformen. finns ingen rätt till offentligautskottsutfrågningar, ingen obligatorisk lagrädsgranskning av viktiga lagar,ingen möjlighet till beslutande folkomröstning vid grundlagsändringar, m. m.Sådana brister kan därför knappast anföras för att motivera ett nej till detvilande förslaget. Med ett par undantag återfinner vi nackdelarna i det vilandeförslaget också regeringsform. Däremot rymmer det vilande förslaget en rad fördelar ijämförelse med nu gällande grundlag. Vi genomför konsekvent parlamentarismensprincip i klara paragrafer. Den nya regeringsformen kan, i motsats till dagens,tolkas efter bokstaven. Rösträttsåldern och ger därmedytterligare ungefär 200 000 svenska medborgare en möjlighet att påverka landetsstyrelse. Nästa riksdagsmannaval kommer att gälla 349 ledamöter, vilket kanförhindra uppkomsten av parlamentariska dödlägen i . Debatträtten iriksdagen ökar. Den nuvarande höstriksdagen med sin efter val föråldradesammansättning försvinner. Där finns också flera andra fördelar i jämförelsemed regeringsform. Det är sant att de politiska fri- och rättigheterna bordeha fått skydd i grundlag redan i denna reformomgång. Motståndet från främstsocialdemokraterna pä denna punkt är djupt beklagligt. Jag hänvisar här tillBjörn Molins och mitt särskilda yttrande i KU:s betänkande 1973:26 s. 100-102.Men det är också sant att regeringsform inte heller ger något sådantskydd, vilket framgår av de övergrepp mot friheten som skett då dennagrundlag varit i kraft. Någon försämring av skyddet för rättigheterna, som endel påstått i debatten, är det alltså inte fråga OI71. På vissa punkter införs i stället grundlagsskydd förmedborgerliga rättigheter, som inte värnas i vår författning. Svenskmedborgare får inte landsförvisas eller hindras återvända till landet.Retroaktiv straffskärpning får inte ske. Medborgare som berövats frihetenskall utan oskäligt dröjsmål få sin sak prövad av domstol. Särskild domstol fårinte inrättas för redan begången gärning. Dödsstraff får inte införas. På dessa(och ytterligare ett par punkter) kommer alltså vanlig lag inte att kunnainskränka rättigheter garanterade i grundlag. Det är en förbättring iJämförelse med regeringsform. I flera avseenden är därför det vilandegrundlagsförslaget, trots alla sina brister, bättre än nu gällanderegeringsform och riksdagsordning. Därför är det naturligt att rösta ja tilldet vilande förslaget. Därmed lägger man också en grund för nästa omgång reformerav vår författning. kommer redan nästa är då den-nya regeringsformenträtt i kraft att återkomma med sina av majoriteten i avvisade krav.Jag hänvisar äter till KU;s betänkande 1973:26. allt kommer vi att intensivt arbeta för att de politiskafri- och rättigheterna t. ex. religionsfriheten, yttranderätten,föreningsfriheten och demonstrationsrätten - skyddas i författningen. Det fårinte vara möjligt att genom vanlig lag inskränka de friheter som ärfundamentala för demokratin. Ett utkast till hur ett sådant fri- ochrättighetskapitel skulle kunna utformas återfinns i motionen 1973:1880. kommer att tillsammans med andra intresseradefullfölja opinionsbildningen för grundlagsskydd för fri- och rättigheterna.Arbetet i den nya utredningen, som skall föreslå skydd i författningen åt fri-och rättigheterna, bör ske under så stor öppenhet som möjligt. Det gerintresserade medborgare en möjlighet att påverka utredningens arbete och gerutredningens medlemmar viktiga impulser. Jag hänvisar här till mina inlägg iriksdagens allmänpolitiska debatt den . Ett antagande av denvilande regeringsformen gör det lättare att med den som grund bygga upp ettnytt rättighetskapitel i stället för att behöva utgå års föråldradeförfattning. Bilaga 1 Förslag tillRegeringsform 1 kap. STATSSKICKETS GRUNDER 1§ All offentlig makt i utgår från folket. Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning ochpå allmän och lika rösträtt. Den förverkhgas genom ett representativt ochparlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. Denoffentliga makten utövas under lagarna. Regeringsformen,successionsordningen och tryckfrihetsförordningen är rikets grundlagar. är folkets främsta företrädare. stiftar lag, beslutar om skatt till staten ochbestämmer hur statens medel skall användas. granskar rikets styrelseoch förvaltning. Konungen är rikets statschef. Regeringen styr riket. Den är ansvarig inför . I riket finns primärkommuner ochlandstingskommuner. Beslutanderätten i kommunerna utövas av valdaförsamlingar. Kommunernafår taga ut skatt för skötseln av sina uppgifter. För rättskipningen finns domstolaroch för den offentliga förvaltningen statliga och kommunalaförvaltningsmyndigheter. Dom.stolar ochförvaltningsmyndigheter skall i sin verksamhet iakttaga saklighet ochopartiskhet. De får ej utan rättsligt stöd särbehandla någon på grund av hanspersonliga förhållanden, såsom tro, åskådning, ras, hudfärg, ursprung, kön,ålder, nationaUtet, språk, samhällsställning eller förmögenhet. GRUNDLÄGGANDE FRI- OCH RÄTTIGHETER Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad 1. yttrande- ochtryckfrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddelauppgifter och framföra åsikter, 2. rätt tiUinformation: rätt att inhämta och mottaga uppgifter och upplysningar, 3. mötesfrihet:frihet att anordna och att deltaga i möten, 4. demonstrationsrätt:rätt att ensam eller i grupp framföra åsikter på idlmän plats, 5. föreningsfrihet:frihet att sammansluta sig med andra till förening, 6. religionsfrihet:frihet att sammansluta sig med andra till trossamfund och att utöva sinreligion, 7. rörelsefrihet:frihet att röra sig inom riket och att lämna riket. Varje medborgare är skyddad mot attmyndighet tvingar honom att tillhöra förening eller trossamfund eller att åsikter till känna. Varje medborgare är skyddad mot attmyndighet utsätter honom för kroppsvisitation eller annat påtvingat kroppsligtingrepp, för husrannsakan, för intrång i hans brev-, post- ellerteleförbindelser eller för hemlig avlyssning. Beträffande tryckfriheten ochrätten att laga del av allmän handling gäller vad som är föreskrivet itryckfrihetsförordningen. Föreskrifter som i övrigt närmare utformar de fri-och r. 'ittigheter och det skydd som avses i I -3 §§ beslutas i den ordning somföreskrives i 8 kap. Förening av arbetstagare samtarbetsgivare och förening av arbetsgivare äger rätt att vidtaga fackligastridsålgärdcr, öm annat ej följer av lag eller avtal. 3 kap. 1 § utses genom fria, hemliga och direkta val.Riksdagen består av en kammare med trehundrafyrtionio ledamöter. Förledamöterna skall finnas ersättare. Rösträtt vid val till riksdagentillkommer svensk medborgare som är bosatt i riket. Om rösträtt för svenskmedborgare som ej är bosatt i riket finns bestämmelser i lag. Den som icke haruppnått ålder senast på valdagen eller som är omyndigförklarad avdomstol har ej rösträtt. Frågan huruvida rösträtt enligt första stycket föreliggeravgöres på grundval av en före valet upprättad röstlängd. Ordinarie val till förrättas . Regeringen får förordna om extraval till mellan ordinarie val. Extra val hålles inom tre månaderefter förordnandet. Efter val till får regeringen icke förordna omextra val förrän har förflutit från den nyvalda förstasammanträde. Ej heller får regeringen förordna om extra val under tid då dessledamöter, efter det att samtliga har entledigats, uppehåller sina befattningari avbidan på att ny regering skall tillträda. Bestämmelserom extra val i visst fall finns i 6 kap. 3 §. Nyvald riksdag samlas på femtondedagen efter valdagen, dock tidigast på fjärde dagen efter det att valets utgånghar kungjorts. Varie val gäller för tiden från det att den nyvaldariksdagen har samlats till dess den närmast därefter valda samlas.Denna tid är valperiod. För val till är riket indelat i valkretsar. Mandaten i utgöres av trehundratio fastavalkretsmandat och trettionio utjämningsmandat. De fastavalkretsmandaten fördelas mellan valkretsarna på grundval av en beräkning av förhållandet mellan antaletröstberättigade i varje valkrets och antalet röstberättigade i hela riket.Fördelningen fastställes i sänder. Mandaten fördelas mellan partier.Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder ival under särskild beteckning. Endast parti som har fått av rösterna ihela riket är berättigat att deltaga i fördelningen av mandaten. Parti som harfått färre röster deltager dock i fördelningen av de fasta valkretsmandaten ivalkrets, där partiet har fått av rösterna. De fasta valkretsmandaten fördelasför varje valkrets proportionellt mellan partierna pä grundval av valresultateti valkretsen. Utjämningsmandaten fördelas mellan partierna så, attfördelningen av alla mandat i , med undantag av de fastavalkretsmandat som har tillfallit parti med av rösterna,blir proportionell mot de i fördelningen deltagande partiernas röstetal i helariket. Har parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten erhållit fleramandat än som motsvarar den proportionella representationen i förpartiet, bortses vid fördelningen av utjämningsmandaten från partiet och defasta valkretsmandat det har erhållit. Sedan utjämningsmandaten har fördelatsmellan partierna, tillföres de valkretsar. Vid mandatfördelningen mellan partierna användesuddatalsmetoden med första divisorn jämkad till 1,4. För varie mandat som ett parti harerhållit utses en riksdagsledamot samt ersättare för honom. Endast den som uppfyller villkorenför rösträtt och som är myndig kan vara ledamot av eller ersättareför ledamot. till får överklagashos en av utsedd valpröv-ningsnämnd. Den som har valts tillriksdagsledamot utövar sitt uppdrag utan hinder av att valet har överklagats. Ändrasvalet, intager ny ledamot sin plats så snart ändringen har kungjorts. Vad nusagts om ledamot äger motsvarande tillämpning på ersättare. Valprövningsnämndenbeslår av ordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare och som ej får tillhöra ,och sex andra ledamöter. Ledamöterna väljes efter varje ordinarie val, så snartvalet har vunnit laga kraft, för tiden till dess nytt val till nämnden har ägtrum. Ordföranden väljes särskilt. Nämndens beslut får ej överklagas. Ytterligare bestämmelser i de ämnensom angives i 2-11 §§ samt om utseende av ersättare för riksdagsledamöternameddelas i riksdagsordningen eller annan lag. hålles i , om icke ellertalmannen bestämmer annat av hänsyn till säkerhet eller frihet. utser inom sig för varjevalperiod en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. Regeringen och varjeriksdagsledamot får i enlighet med vad som närmare angives i riksdagsordningenväcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning, om ejannat är bestämt i denna regeringsform. väljer inom sig utskott, däribland ettkonstitutionsutskott, ett finansutskott och ett skatteutskott, enligtbestämmelser i riksdagsordningen. Ärende som väckes av regeringen ellerriksdagsledamot beredes före avgörandet av utskott, om ej annat är bestämt idenna regeringsform. När ärende skall avgöras ikammaren, får varje riksdagsledamot och varje statsråd yttra sig i enlighet medvad som närmare angives i riksdagsordningen. Bestämmelser om jäv finns iriksdagsordningen. Vid omröstning i gällersom beslut den mening varom mer än hälften av de röstande förenarsig, om ej annat särskilt angives i denna regeringsform eller, beträffande frågor som hör till förfarandet i , i huvudbestämmelse iriksdagsordningen. Om förfarandet vid lika röstetal finns bestämmelser iriksdagsordningen. Riksdagsledamot och ersättare fårfullgöra uppdrag som ledamot utan hinder av tjänsteuppgift eller annan sådanförpliktelse som åligger honom. Riksdagsledamot eller ersättare fåricke lämna sitt uppdrag utan medgivande. När det finns anledning till det, skallvalprövningsnämnden självmant pröva om ledamot eller ersättare är behörigenligt 3 kap. 10 §. Den som förklaras obehörig är därmed skild från sittuppdrag. Ledamot eller ersättare får i annat fall än som avses iandra stycket skiljas från uppdraget endast om han genom brott har visat siguppenbarligen olämplig för uppdraget. Beslut härom fattas av domstol. Ingen får väcka talan mot den somutövar eller har utövat uppdrag som riksdagsledamot eller beröva honom friheteneller hindra honom att resa inom riket pä grund av hans yttranden ellergärningar under utövandet av uppdraget, utan atl har medgivit delgenom beslut om vilket minst fem sjättedelar av de röstande har förenat sig. Misstankes riksdagsledamot för brott i annat fall, skallbestämmelser i lag om gripande, anhållande eller häktning tillämpas endast omhan erkänner brottet eller har tagits på bar gärning eller fråga är om brottför vilket ej är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Under tid då riksdagsledamot ärriksdagens talman eller tillhör regeringen utövas hans uppdrag somriksdagsledamot av ersättare. kan i riksdagsordningen föreskriva attersättare skall träda i riksdagsledamots ställe när denne är ledig. Bestämmelserna i 6 § och 8 § första stycket om skydd förutövandet av uppdrag som riksdagsledamot gäller även talmannen och hansuppdrag. För ersättare som utövar uppdrag som riksdagsledamotgäller bestämmelserna om ledamot. Ytterligare bestämmelser omriksdagsarbetet meddelas i riksdagsordningen. Statschefen hålles av statsministernunderrättad om rikets angelägenheter. När så erfordras sammanträder regeringeni konselj under statschefens ordförandeskap. Som statschef får endast dentjänstgöra som är svensk medborgare och har fyllt . Han får ickesamtidigt vara statsråd eller utöva uppdrag såsom talman eller riksdagsledamot. Statschefenskall samråda med statsministern, innan han reser utrikes. Är konungen av sjukdom, utrikesresa eller annan orsak hindrad att fullgöra sina uppgifter, inträder enligt gällandetronföljd medlem av konungahuset, som ej är hindrad, för att såsom tillfälligriksföreståndare fullgöra statschefens uppgifter. Utslocknar konungahuset, utserriksdagen en riksföreståndare att fullgöra statschefens uppgifter tills vidare.Riksdagen utser en vice riksföreståndare. Detsamma gäller, om konungen dör eller avgår ochtronföljaren ännu ej har fyllt tjugofem är. Har konungen utanavbrott varit hindrad att fullgöra sina uppgifter eller underlåtit att fullgöradem, skall regeringen anmäla det till . bestämmer, omkonungen skall anses ha avgått. kan utse någon att efterregeringens förordnande tjänstgöra som tillfällig riksföreståndare när ingenmed behörighet enligt 3 eller 4 § kan tjänstgöra. Talmannen eller, vid förfall för honom, vice talmantjänstgör efter regeringens förordnande som tillfällig riksföreståndare, näringen annan behörig kan tjänstgöra. Konungen kan ej åtalas för sinagärningar. Riksföreståndare kan ej åtalas för sina gärningar som statschef. Regeringen består av statsministern och övriga statsråd.Statsministern utses i den ordning som angives i 2-4 §§. Statsministerntillsätter övriga statsråd. När statsminister skall utses,kallar talmannen företrädare för varie partigrupp inom till samråd.Talmannen överlägger med vice talmännen och avgiver sedan förslag tillriksdagen. skall senast på fjärde dagen härefter, utanberedning i utskott, pröva förslaget genom omröstning. Röstar mer än hälften avriksdagens ledamöter mot förslaget, är det förkastat. I annat fall är detgodkänt. Förkastar talmannensförslag, förfares på nytt enligt 2 §. Har fyra gånger förkastattalmannens förslag, skall förfarandet för utseende av statsminister avbrytasoch återupptagas först sedan val till har hållits. Om ej ordinarieval ändå skall hållas , skall extra val förrättas inom sammatid. När har godkänt förslagom ny statsminister, anmäler denne så snart det kan ske de av honom utseddastatsråden, för . Därefter äger regeringsskifte rum vid en särskildkonselj inför statschefen eller, vid förfall för denne, inför talmannen.Talmannen kallas alltid till konseljen. Talmannen utfärdar förordnande för statsministern påriksdagens vägnar. Förklarar attstatsministern eller annat statsråd icke åtnjuter förtroende, skalltalmannen entlediga statsrådet. Kan regeringen fövordna om extra val till , skall dock beslut om entledigande ej meddelas om regeringen inom frånmisstroendeförklaringen förordnar om extra val. Statsråd skall entledigas om hanbegär det, statsministern av talmannen och annat statsråd av statsministern.Statsministern får även i annat fall entlediga annat statsråd. Om statsministern entledigas ellerdör, skall talmannen entlediga övriga statsråd. Har regeringens samtliga ledamöterentledigats, uppehåller de sina befattningar till dess ny regering hartillträtt. Har annat statsråd än statsministern entledigats på egen begäran,uppehåller han sin befattning till dess efterträdare har tillträtt, omstatsministern begär det. Endast den får vara statsråd som ärsvensk medborgare . Statsråd får icke utöva allmän eller enskild tjänst. Hanfår ej heller inneha uppdrag eller utöva verksamhet som kan rubba förtroendet förhonom. Vid förfall för talmannen övertagervice talman de uppgifter som enligt detta kapitel ankommer pä talmannen. För beredning av regeringsärendenskall finnas ett regeringskansli. I detta ingår departement för skildaverksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen.Statsministern utser bland statsråden chefer för departementen. Vid beredningen av regeringsärendenskall behövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter. omfattning som behövs skall tillfälle lämnas sammanslutningar och enskildaatt yttra sig. Regeringsärenden avgöres avregeringen vid regeringssammanträde. Regeringsärenden som gäller verkställighetinom försvarsmakten av författningar eller särskilda regeringsbeslut kan dock,i den omfattning som angives i lag, under statsministerns överinseende avgörasav chefen för det departement till vilket ärendena hör. Statsministern kallar övrigastatsråd till regeringssammanträde och är ordförande vid sammanträdet. Mi'.istfem statsråd skall deltaga i regeringssammanträde. Departementschef är vidregeringssammanträde föredragande i ärende som hör till hans departement.Statsministern kan dock förordna att ärende eller grupp av ärenden, som hörtill visst departement, skall föredragas av annat statsråd ändepartementschefen. Vid regeringssammanträde föres protokoll. Skiljaktig mening skall antecknas i protokollet. Författningar, förslag tillriksdagen och andra expeditioner av regeringens beslut skall för att blivagällande skrivas under av statsministern eller annat statsråd på regeringensvägnar. Regeringen kan dock genom förordning föreskriva att tjänsteman isärskilda fall får skriva under expedition. Statsministern kan utse ett av deövriga statsråden att i egenskap av ställföreträdare vid förfall förstatsministern fullgöra haps uppgifter. Har statsministern ej utsettställföreträdare eller har också denne förfall, övertages statsministernsuppgifter i stäUet av det av de tjänstgörande statsråden som har varit statsrådlängst tid. Om tvä eller flera har varit statsråd , har den äldste avdem företräde. LAGAR OCH ANDRA FÖRESKRIFTER