bet · FX01JuU12 · 1974-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 1974 JuU 1974:12 betänkande i anledning av propositionen1974:55 med förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1973:162) omsärskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationellbakgrund jämte motioner. I propositionen 1974:55 har Kungl. Maj:t () föreslagit att bifallaföljande i propositionen framlagt Lag omfortsatt gUtighet av lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggandeav vissa våldsdåd med internationell bakgrund Härigenom förordnas att lagen(1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd medinternationell bakgrund, vilken lag gäller till utgången av , skalläga fortsatt giltighet till utgången av . 1 motionen 1974:1625 av herrSjöholm m. fl. (fp) hemställs att dels avslår propositionen 1974:55,dels begär förslag till de ändringar i utlänningslagen som må erfordras förbekämpande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund, dels ock beslutar geKungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförs om internationellaöverenskommelser inom ämnesområdet. I motionen 1974:1641 av m. fl. (vpk)hemställs att måtte avslå propositionen 1974:5 5 om förlängning avlagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd medinternationell bakgrund. 1 propositionen föreslås att 1973års lag om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd medinternationell bakgrund, den s. k. terroristlagen, får fortsatt giltighet til!utgången av . Propositionen innehåller en utföriig redogörelse förlagens hittillsvarande tillämpning och ger också en översikt över deninternationella terroristverksamhetens utveckling . I motionerna 1974:1625 och 1974:1641 yrkas avslag påpropositionen. Motionen 1974:1625 upptar också yrkanden att skalldels begära förslag till de ändringar i utlänningslagen som kanerfordras för bekämpande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund, dels geKungl. Maj:t till känna vad i motionen anförs om det angelägna i attinternationella överenskommelser om sanktioner mot terrordåd kommer till ståndoch att aktivt verkar i detta syfte. Yrkandena och motiveringarna imotionerna överensstämmer i allt väsentligt med vad som anfördes imotioner i samband med lagens antagande. I motionen 1974:1641 framhållsytterligare att erfarenheterna av lagens tUlämpning visar, att lagstiftningenär obehövlig. Utskottet vill i fråga om behovet av ifrågavarandelagstiftning och utformningen av dess regelsystem hänvisa till sitt betänkandeförra året i samband med lagens antagande (JuU 1973:18). Argumenteringen imotionerna motiverar dock ett upprepande av vissa grundläggande fakta somutskottet slog fast i sitt betänkande . Utskottet anförde bl. För varje utlänning gäller - i överensstämmelse medfolkrättens regler och internationell praxis att han inte har någonovillkorlig rätt vare sig att resa in eller uppehålla sig i vårt land. 1princip skall en individuell lämplighetsprövning ske i varie särskilt fall.Terroristlagen tar sikte enbart på utlänningar som tillhör eller verkar försådana terroristgrupper och -organisationer som genom sin tidigare verksamhethar visat att de systematiskt använder främmande område som skådeplats förvåldsaktioner med politiska syften och därför kan befaras göra det även iSverige. 1 lagen angivna tvångsmedel kan tillgripas endast mot sådanapresumtiva terrorister som drabbats av avvisnings- eller utvisningsbeslut menändock med stöd av vår liberala asylrättsliga praxis tillåtits stanna i Sverigedärför att de är politiska flyktingar eller på grund av att andra särskildaskäl är för handen. Uttalandena visar enligt utskottets mening attmotionärernas påståenden att lagstiftningen skulle innebära en diskrimineringav utlänningar och stå i strid med de principer på vilka vårutlänningslagstiftning vilar saknar grund. Den internationella utvecklingen under det senaste åretger enligt utskottets mening klart vid handen att vi inte kan göra avkall påansträngningarna att skydda oss mot våldshandlingar av det slag som motiveradeförra årets lagstiftning mot den internationella terrorismen. De erfarenhetervi har är alltför begränsade för att möjliggöra några säkra omdömen omverkningarna av denna lagstiftning. Det förhållandet att ett antal personer medviss anknytning till ansetts böra avvisas om de kommer hit och attrikspolisstyrelsen funnit anledning att med stöd av terrpristlagen begärautvisning av ett antal personer talar dock, som föredragande statsrådetframhåller, för att lagen svarar mot ett faktiskt behov. Lagen torde dessutomha en omedelbar preventiv effekt som tillgodoser lagstiftningens primära syfte,nämligen att hålla presumtiva terrorister borta från vårt land. Underhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet att lagen får fortsatt giltighet tUl utgången av . Om Kungl.Maj:t finner det erforderligt att begära ytterligare förlängning avgiltighetstiden, bör ges en redogörelse för den fortsattatillämpningen på samma sätt som årets riksdag informerats om tillämpningenunder lagens första giltighetsår. En sådan redovisning är inte minst med hänsyntill lagstiftningens i viss mån extraordinära karaktär värdefull och ägnad attförstärka garantierna för att lagen inte används på sådant sätt atträttssäkerheten blir åsidosatt. Utskottets ställningstagande innebär attutskottet avstyrker motionen 1974:1625 och motionen 1974:1641 i vad däri yrkatsavslag på propositionen och begärts förslag till annan lagstiftning. Med anledning av yrkandet i motionen 1974:1625 rörande detinternationella samarbetet vill utskottet utöver vad utskottet härvidlaganförde föregående år erinra om att ansträngningarna fortsatt pådet internationella planet för att få till stånd nya internationellaöverenskommelser om skydd mot terroristhandlingar. Ett resultat' avsamarbetssträvandena utgör den diplomatskyddskonvention som antagits av FN:sgeneralförsamling och som avser att förebygga våldsbrott mot diplomater ellerandra personer som åtnjuter särskilt internationellt-rättsligt skydd. a. organisationens parlamentariska församling ägnatproblemen kring den internationella terrorismen betydande uppmärksamhet. På detnordiska planet bör erinras om att i en rekommendation i oktober1973 hemställt om utredning av möjligheterna för nordiskt samarbete tillförebyggande av politisk våldsutövning med internationell bakgrund inomnordiskt område. Angeläget är enligt utskottets mening att det mellanstatligasamarbetet av berört slag, som tyvärr ännu inte givit önskvärda resultat,fortsätts och intensifieras. Med dessa uttalanden'avstyrker utskottet bifalltill motionen 1974:1625 även i nu berörd del. Utöver vad sålunda anförts vill utskottet liksömföregående år framhålla det angelägna i att verkningsfulla åtgärder vidtas föratt informera allmänheten och i synnerhet invandrarna om lagstiftningens rättainnebörd. Arbetet härmed bör enligt utskottets mening fortsätta. Utskottet vUlockså instämma i departementschefens uttalanden om förfarandet vid framställningarom utvisning m. m. enligt lagen. Handläggningsordningen är somdepartementschefen framhåller onekligen omständlig. Enligt utskottets meningbör det vara möjligt att, utan att ge efter på de väsentliga rättssäkerhetskravsom legat bakom reglernas utformning, åstadkomma en något mindre omständligochdärmed också snabbare procedur. Utskottet förutsätter att Kungl. Maj:t ägnarfrågan härom fortsatt uppmärksamhet. A. att med avslag påmotionen 1974:1625, yrkandena A och B, och motionen 1974:1641 bifallerpropositionen 1974:55; B. att beträffandeinternationella överenskommelser om sanktioner mot terrordåd avslår motionen1974:1625, yrkande C. Närvarande: (), fröken (),herrar Polstam (c), Larfors (s), i (c), i (s).Westberg i (fp), (), i (c), (), i (s), (), (), herrar () och i (vpk). sid punkten A i utskottets hemställan av i (vpk), som anser dels att den del av. utskottetsyttrande som börjar på s. 2 med orden "Utskottet vill" och slutar pås. 3 med orden "fortsatt uppmärksamhet" bort ha följande lydelse: I motionen1974:1641 framhålls bl. a. följande; 1 ett lagstiftningssystem, byggt på logik ochrättssäkerhet, ställs bestämda krav på lagars utformning. Brott är endast vadsom klart definieras i lag. Gränsen mellan brott och icke brott skall ägarimlig klarhet. Repressalier skall följa enligt fast logik, inte enligtsvävande "lämplighetsbedömningar". Grundvalen för ingripande skallkunna definieras och i varje särskilt fall utgöras av konkretiserademisstankar, knutna till fallet. Oskyldiga skall inte av politiska eller andra"lämplig-hetsskäl" riskera att summariskt drabbas gemensamt med skyldiga.Terroristlagen bryter mot samtliga dessa principer Den är därför ett främmandeelement i svensk lagstiftning. Vidare bör en lag vara utformad för sitt uppgivna ändamål.Dess bestämmelser bör stå i proportion till syftet. En lag bör sålunda inte gålängre än vad som är nödvändigt. Den bör inte införa en rad bestämmelser ellerrepressalier, som inte används i den regelmässiga tillämpningen utan hålls somen "sovande" reserv av maktmedel. Ett sådant förhållande gör attdrastiska förändringar i rättsläget kan företagas utan den lagstiftandeinstansens medverkan. Obehövliga eller obsoleta bestämmelser kan plötsligtväckas till liv. Terroristlagcn äger typiska sådana egenskaper, varom härnämnts. Den är alltså även i detta avseende olämplig. Utskottet kan för sin del heltinstämma i dessa synpunkter. Beträffande erfarenheterna under lagenshittillsvarande giltighetstid kan noteras att enligt propositionen endast ett60-tal personer har uppförts på det särskilda registret över s. k. presumtivaterrorister. Det torde sålunda röra sig om en speciell krets av i sammanhangetväl kända personer. Dessa hade uppenbarligen kunnat observeras och registreraspå vanligt sätt. Att för deras skull hålla ett specialregister i vilket - viden strängare tillämpning folk kan hamna även på ytterst lösa grunder ärfelaktigt och obehövligt. De särskilda spaningsåtgärderna har enligtrikspolisstyrelsen icke använts i något fall. Detta bekräftar helt uppfattningenatt dessa särskilda åtgärder inte alls var nödvändiga för att bekämpa denspeciella form av kriminalitet som lagstiftningen avser att hindra. Utvisning har begärts endast beträffande nio personer.Förhållandet bekräftar uppfattningen att lagar av undantagskaraktär inte ärbehövliga för att bemästra ett problem av de här aktuella dimensionerna. 1 anslutning till vad sagts kan framhållas attobehövliga och vidsträckta befogenheter skapar, liksom allundantagslagstiftning, inte blott osäkerhet inom det rättsområde där de råder.De tenderar också att påverka myndigheters attityder och beteende rent allmänti riktning mot ett grövre och mer summariskt uppträdande. Det drabbar oskyldigaoch vidgar kretsen av "misstänkta". Rättsosäkerheten och nyckfullheten i tillämpningen kanbelysas av följande förhållanden. 1 fjolårets kammardebatt hävdade föredragandestatsrådet att personer med anknytning till två organisationer var påtänkta somföremål för lagen Ustasja och Svarta september. I nu förevarande propositionhar begreppet Svarta september förvandlats till "vissa palestinskaorganisationer". Man frågar sig: Vilka organisationer åsyftas? Godtycket i definitioner och tillämpningsområde framgåräven av följande. En ny, japansk organisation har inneslutits i lagenstillämpning. Denna organisation, som i och för sig är att beteckna somkriminell, har dock aldrig varit verksam på skandinavisk botten. Det hardäremot den israeliska organisation som bl. a. utförde mordet i mensom inte omfattas av lagen. Enligt utskottets mening står det helt klart att befintliglagstiftning vid sidan av terroristlagen, framför allt utlänningslagen, gertillräckliga möjligheter när det gäller skyddet mot terroristiska aktioner iSverige. Dessa möjligheter ger mindre utrymme för godtycke. Slutsatsen kanendast bli en: terroristlagen bör avskaffas. I enlighet med det anförda bör propositionen avslås. Någraändringar i utlänningslagen - i enlighet med vad som föreslås i motionen1974:1625 erfordras ej. Härutöver vill utskottet notera att regeringen tydligenavser att förhandla om eventuellt återinförande av viseringsfrihet mellanSverige och . Regeringen erkänner därmed att upphävandet avviseringsfriheten saknade relevans för frågan om bekämpande av Ustasja- Ställningstagandet stöder kritiken attåtgärden snarare var riktad mot än mot Ustasja. Utskottet finnerdet tillfredsställande att man nu överväger att korrigera den från börjanfelaktiga åtgärden och att återställa viseringsfriheten. dels att utskottet under A bort hemställa A. att med bifall tUlmotionen 1974:1641 och i anledning av motionen 1974:1625, yrkandena A och B,avslår propositionen 1974:55.