bet · FX01KrU1 · 1974-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsbetänkande nr 1974 KrU 1974:1 Kulturutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslag /75 till konst, litteratur, musik m. m. jämte motioner. Maj:t har i propositionen 1974: 1, bilaga 10() under punkten B 1 (s. 1720) föreslagit riksdagenatt till Konstnärsstipendier för /75 anvisa ettreservationsanslag av . Utskottetbehandlar i detta sammanhang motionerna 1974: 292 av () och ()vari hemställs att medger styrelsen för att iavvaktan på en höjning av stipendiebeloppens storlek medge att två stipendier å4 . redan nu kan utbetalas till en och samma stipendiat, 1974: 454 av () och fröken () vari hemställs att till Konstnärsstipendier anvisar ettreservationsanslag av . Gällandebestämmelser m. m. Ur detta anslag utgår stipendier till följande fyrakonstnärsgrupper, nämligen 1. konstnärer inom måleri m. m., 2. författare ochöversättare, 3. tonsättare och 4. konstnärer i övrigt. För varje grupp finnsett organ, en stipendiemyndighet, som svarar för utdelningen av stipendierna.De stipendietyper som förekommer är stora arbetsstipendier, små arbets-ochresestipendier samt stipendier av pensionskaraktär och tillfälliga bidrag. Förgruppen författare och översättare finns under anslaget medel endast till storaarbetsstipendier. Beträffandestorleken av stipendierna finns bl. a. en föreskrift om att vederbörandestipendiemyndighet äger bestämma storleken av de små arbetsstipendierna mediakttagande av att stipendiebeloppet skall vara lägst . Någotmaximibelopp finns däremot inte föreskrivet beträffande dessa stipendier. Ivad gäller resestipendierna finns det inte några föreskrifter om maximi- ellerminimibelopp. Avde stora arbetsstipendier som utdelas inom gruppen författare och översättareär två avsedda för kultiirjournalistisk verksamhet (se prop. 1965: 1, bil. 10,s. Det i motionen 1974: 292 framställda yrkandet, somenligt motiveringen gäller de små arbets- och resestipendierna, syftar tillatt möjliggöra att den enskilde stipendiemottagaren kan få ett högre belopp än4 . Något hinder häremot finns emellertid inte i nu gällande stipendiebestämmelseroch motionärernas önskemål är därför i sak redan tillgodosett. Motionen bördärför inte föranleda någon åtgärd. Iavvaktan på förslag angående kulturarbetarnas villkor föreslås istatsverkspropositionen vissa provisoriska förstärkningar av de statligainsatserna för kulturarbetarna, däribland en höjning av förevarande anslag.Utformningen av dessa förstärkningar har skett sedan överläggningar ägt rummellan företrädare för och kulturarbetarnasorganisationer. Förslaget i motionen 1974: 454 gäller en ytterligare höjning avanslaget så att antalet stora arbetsstipendier till kulturjournalister kanökas från två till sex. Utskottethar i och för sig förståelse för önskemålet i motionen 1974: 454 om enytterligare anslagshöjning men anser sig med hänsyn till det läge vari fråganom statens insatser för kulturarbetarna f. n. befinner sig inte böra föreslåriksdagen att gå utöver förslaget i propositionen. Utskottet tillstyrker attanslaget förs upp med . och avstyrker alltså motionen 1974: 454. 1. att med bifall tillpropositionen 1974: 1 och med avslag på motionen 1974: 454 tillKonstnärsstipendier för /75 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att avslår motionen1974: 292. 2.Konstnärsbelöningar.- Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag underpunkten B 2 (s. 20) och hemställer att till Konstnärsbelöningar /75 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkten B 3 (s. 2021) och hemställer att till för budgetåret1974/75 anvisar ett förslagsanslag av . Förvärvav konst för statens byggnader m. m. Kungl. Maj:t har un der punkten B 4 (s. 2122) föreslagit att 1.godkänna vad som anförts i propositionen 1974: 1 angående beställningar avkonst, som föranleder utgifter under senare budgetår än /75, 2. till Förvärv av konst för statens byggnader m.m. för /75 anvisa ett reservationsanslag av . I motionen 1974: 1356 av herrar () ochEriksson i Ulfsfbyn (c) hemställs att till Förvärv av konst förstatens byggnader m. m. för /75 anvisar ett reservationsanslagav . har i sin anslagsframställning förnästa budgetår uttalat att rådet anser att behoven av konst hos statligamyndigheter samt sysselsättningsläget bland landets konstnärer bör föranledaatt till grund för medelstilldelningen läggs den s. k. enprocentsregeln, vilketinnebär ett belopp motsvarande en procent av investeringskostnaderna förstatliga nybyggen. Rådet vill emellertid inte för nästa budgetår föreslå enstörre ökning än vad rådet med bibehållen målsättning om största möjligaeffektivitet i resursanvändningen kan klara av. Rådet föreslår enanslagshöjning med 3 milj. kr. Förslageti propositionen innebär en höjning av anslaget med . och en vidgningav beställningsramen. Imotionen 1974: 1356 uttalas bl. a. att den primära avsikten med förevarandeanslag givetvis är att berika miljön genom att ge de offentliga byggnaderna enkonstnärlig utsmyckning men att man i den situation som råder för närvarandemåste särskilt beakta konstnärernas tilltagande svårigheter. Förslaget i prop)ositionen innebär bådeen anslagshöjning med . och en vidgning av den beställningsram sområdet förfogar över. Med hänsyn härtill och till att ett förslag beträffandestatens insatser för kulturarbetarna beräknas bli framlagt av underförsta anser sig utskottet inte böra tillstyrka yrkandet imotionen 1974: 1356 om en anslagshöjning med ytterligare . Maj:ts förslag och hemställer 1. att godkänner vad ipropositionen 1974: 1 anförts angående beställningar av konst, som föranlederutgifter under senare budgetår än /75, 2. att med bifall tillpropositionen 1974:1 och med avslag på motionen 1974: 1356 till Förvärv avkonst för statens byggnader m. m. för /75 anvisar ett reservationsanslagav . 5.Ersättning ät författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m.m. Kungl. Maj:t har under punkten B 5 (s. 2225) föreslagit att dllErsättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m.m. för /75 anvisa ett förslagsanslag av . Idetta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1974: 168 av herrar () och iUlfsbyn (c) vari hemställs att till Ersättning åt författare m. fl.för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. för /75 anvisarett förslagsanslag av , 1974: 1353 av m. fl. (vpk) varihemställs att beslutar att biblioteksersättningen skall utgå med 24öre för lån av rätts-skyddat svenskt originalverk och för lån av översattverk och att vederbörande utskott företar den uppräkning av förslagsanslagetsom blir erforderlig, 1974: 1354 av () vari hemställs attriksdagen beslutar att biblioteksersättningens grundmultipel sätts till 21 öreper lån och att vederbörande utskott företar den uppräkning av anslaget somerfordras. Förevarande anslag är uppdelat på två poster. 1, f. n. förslagsvis , utgår ersättning till författarem. för bokutlåning medan posten 2, som är obetecknad, och f. n. uppfördmed , används till ersättning åt författare och översättare förutnyttjande av deras verk i form av talböcker och i taltidningar. Motionerna1974: 1353 och 1974: 1354 gäller båda anslagsposten 1, dvs. de medel som äravsedda till ersättning för biblioteksutlåningen. Yrkandeti motionen 1974: 1353 går ut på en höjning av nuvarande grundbelopp (se närmarenedan under Gällande bestämmelser m. från 18, 72, 6 och 24öre till respektive 24, 96, 8 och . Kostnaden härför kan beräknas till . I motionen 1974: 1354 önskas en höjning till 21, 84, 7 och 28 örevilket kan beräknas kräva en anslagshöjning med . Motionen1974: 168 gäller en höjning av posten 2 med . Yrkandet ansluter av gjord framställning om anvisande av ca 310 000kr. till ersättning åt författare m. fl. i samband med att tidigare på öppnaspolar inspelade talböcker kopieras om till kassetter. För detta ändamål harnågra medel inte beräknats i statsverkspropositionen vilket enligt motionärernabygger på antagandet att de äldre öppna spolarna skall ersättas av kassetterna.Så är emellertid enligt motionärernas uppfattning inte fallet. Befintligatalböcker som är inspelade på öppna spolar kommer att finnas tillgängliga förhemlån av synskadade som fortfarande nyttjar den äldre typen av uppspelningsapparater.Motionärerna uttalar att det inte finns någon principiell skillnad mellan"omkopieringar" och "nyinspelningar" rent tekniskt äralla band kopior av en originalinspelning. Gällandebestämmfiher m. m. Bestämmelserna om biblioteksersättning är meddeladei kungörelsen (1962: 652) om (ändrad : 553).Enligt kungörelsen utgår ersättning med vissa angivna grundbelopp för utlåninggenom stifts- och landsbibliotek, länsbibliotek, folkbibliotek ochskolbibliotek av dels svenska litterära verk i original, dels litterära verk isvensk översättning, i båda fallen under förutsättning att verken är skyddadeenligt gällande lag om upphovsrätt till litterära och konstnärliga vert.Ersättning utgår också för verk av angivna slag som vid nämnda bibliotek ingåri referenssamlingarna och inte lånas ut. Biblioteksersättningutgår inte för utlåning, respektive förekomsten av referensexemplar vid andrabibliotek än de nämnda. Innevarandebudgetår uppgår biblioteksersättningens grundbelopp i fråga om originalverktill för hemlån och till för referens-exemplar samt i fråga omöversatt verk till för hemlån och till för referensexemplar. Genombeslut av Kungl. Maj:t bestäms hur stort belopp som i form avbiblioteksersättning skall överföras från förevarande anslag till Sverigesförfattarfond. Storleken av detta belopp beror dels av grundbeloppens storlek,dels av omfattningen av den utlåning, respektive det bestånd avreferensexemplar som biblioteksersättningen skall grunda sig på. Dennaomfattning bedöms på grundval dels av årliga statistik övertotal utlåning och totalt antal referensexemplar i folk- och skolbiblioteken,dels av stickprovsundersökningar som genomförs i samverkan mellanförfattarfonden och . Avde medel som överförs från anslaget till fonden disponeras en del tillindividuella ersättningar medan återstoden tillförs fondens s. k. fria del.Individuell ersättning, s. k. författarpenning, utgår till svenska författareav originalverk med f. n. av grundbeloppet för hemlän av originalverkoch av grundbeloppet för referensexemplar av dylikt verk. I den mån enförfattare når upp till en ersättning i form av författarpenning som överstigerett gränsvärde av . (100 000 boklån eller 25 000 referensexemplar)sker en reduktion av den del av ersättningen som ligger över gränsvärdet. Reduktionensker i tre etajv per. Omvänt gäller den regeln att belopp som inte når upp till150 kr. (1 500 lån eller 375 referensexemplar) inte betalas ut tillvederbörande författare utan i stället ingår i fondens fria del. Om en bok harhögst tre upphovsmän (författare, illustratörer) delas författarpenningen likamellan dem. För verk med fler än tre upphovsmän utgår ingen individuellersättning. Denfria delen av fonden används efter bestämmande av författarfondens styrelsetill stipendier, pensioner, understöd och andra för författare, översättare m.fl. gemensamma ändamål. Ersättning åt författare och översättare för utnyttjande av deras verk iform av talböcker och i taltidningar fördelas Vid fördelningen tillämpar förbundet vissa normer,men något beslut av statsmakterna att just dessa normer skall tillämpasföreligger inte. I det föregående har utskottet vid behandlingen avanslaget Konstnärsstipendier kort redovisat bakgrunden till att i åretsstatsverksproposition, efter överläggningar med företrädare förkulturarbetarnas organisationer, föreslagits endast vissa, som provisoriskabetecknade förstärkningar av de statliga insatserna för kulturarbetarna. Ifråga om förevarande anslag innebär förslaget i propositionen endast sådana anslagsökningarsom sammanhänger med dels en ökning av biblioteksutlåningen (+ . ),dels ökat utnyttjande av författares och översättares verk i form av talböckeroch i taltidningar (_+ ). I propositionen har i fråga om talböckernainte räknats med att ersättning skall utgå i de fall tidigare inspelningar påöppna spolar i motsvarande omfattning kopieras över till kassetter. En avSveriges författarförbund gjord framställning om anvisande av . tillersättning åt författare och översättare i samband med dylik omkopiering har sålundainte föranlett någon åtgärd. Vadförst gäller ersättningen för biblioteksutlåningen m. m. (anslagsposten 1) hari motionerna 1974: 1353 och 1974: 1354 yrkats ändringar av gällande grundbeloppsom skulle kräva anslagshöjningar om . Medhänsyn till det utredningsarbete angående statens insatser för kulturarbetarnasom pågår inom och som snart kan väntas vara avslutat och till deöverläggningar som ägt rum med kulturarbetarnas organisationer anser sigutskottet inte böra tillstyrka någon ändring i de grunder som för närvarandegäller för ersättningar åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genombibliotek. Utskottet avstyrker därför motionerna 1974: 1353 och 1974: 1354.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen beträffande anslagsposten 1. Ifråga om anslagsposten 2 ersättning till författare och översättare förutnyttjande av deras verk i form av talböcker och i taltidningar har imotionen 1974: 168 yrkats anvisande av det av äskadebeloppet av . till ersättning åt författare m. fl. i samband med atttalböcker som inspelats på öppna spolar kopieras över till kassetter. Utskottetfår till en början erinra om att 18 § lagen om upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk bl. innehåller en bestämmelse om att "bibliotek ellerorganisation, med Konungens tillstånd och på de villkor som däri angivas, måframställa exemplar av utgivet litterärt verk genom ljudupptagning, attanvändas för utlåning till blinda och andra svårt vanföra". Då dennainskränkning i upphovsrätten infördes uttalades det från riksdagenssida att den omständigheten att lagtexteninte innehöll någon ersättningsbestämmelse inte uteslöt att "skäligersättning" till upphovsmannen kunde utgå av allmänna medel. Några avstatsmakterna fastslagna normer för dylik ersättning finns emellertid inte,utan man har nöjt sig med att ställa ett belopp till förfogande förändamålet. Detta belopp fördelas av författarförbundet enligt vissa avförbundet självt antagna normer, som innebär ersättning med visst belopp perband och inspelningstimme. Ersättningen är sålunda enligt de normer somförfattarförbundet tillämpar knuten till själva framställningen av talböckeroch inte till utlåningen av dem. Somredan nämnts har i propositionen inte beräknats några medel till ersättning åtförfattare och översättare i samband med att talböcker som spelats in på öppnaspolar kopieras över till kassetter. Grunden härtill torde vara att man räknatmed att de på öppna spolar inspelade talböckerna i utlåningsverksamheten kommeratt ersättas av "kassetttalböckerna" efter hand som dessaframställs. Det skulle sålunda i varje fall i huvudsak inte bli fråga om någonsamtidig användning i utlåningsverksamheten av en äldre och en nyareinspelning eftersom den förra byts ut mot den . Enligtden uppfattning som kommit till uttryck i motionen 1974: 168 kan man inte räknamed att de äldre, öppna spolarna kommer att ersättas av kassetterna. Tvärtomanser motionärerna att de båda typerna av talböcker kommer att användasparallellt. Någon principiell skillnad mellan att med oförändrad teknikframställa ett nytt exemplar av en på öppna spolar inspelad talbok och attframställa detta nya exemplar som kassett-talbok föreligger inte. Eftersomersättning enligt praxis utgår för varje ny talbok bör medel enligtmotionärernas uppfattning beräknas till ersättning åt författare ochöversättare för den planerade framställningen av kassett-talböcker. Föregen del vill utskottet först framhålla behovet av bestämda normer för nuifrågavarande ersättningar. Enligt vad utskottet inhämtat kan man räkna med attkulturrådet kommer att ta upp denna fråga. Det synes utskottet lämpligt att ettblivande förslag av rådet utformas efter överläggningar i frågan medvederbörande organisationer. Bristenpå genomtänkta ersättningsnormer gör det svårt att beräkna hur stort belopp sombehövs för att den av förutsatta "skäliga ersättningen"skall kunna utgå. Det saknas också underlag för en till-förhtlig bedömning av ivilken omfattning och takt äldre talböcker kommer att utmönstras som en följdav att de inspelade verken förs över till kassett-talböcker. I detta läge anserutskottet att bör medge att ersättning må kunna utgå vid nuifrågavarande omkopieringar. Vidbifall härtill bör vidare ställa medel till förfogande så attersättningar sammanlagt kan utgå med högst det belopp som äskats avförfattarförbundet. Utskottet tillstyrker därför motionen 1974: 168. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet att i anledning avpropositionen 1974: 1, med bifall till motionen 1974: 168 och med avslag påmotionerna 1974: 1353 och 1974: 1354 till Ersättning åt författare m. fl. förutlåning av deras verk genom bibliotek m. m. för /75 anvisar ettförslagsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl.Maj:ts förslag under punkten B 6 (s. 2526) och hemställer att till Statensbiografbyrå för /75 anvisar ett förslagsanslag av . att till Musikaliskaakademien för /75 anvisar ett förslagsanslag av . Maj:t har under punkten B 9 (s. 2829)föreslagit att till Filmstöd för /75 anvisa ett anslagav . I detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1974: 449 av m. fl. (m)vari hemställs att hos Kungl. Maj:t uttalar att till lotterimedel bör anvisas ett belopp om625 . 1974/75, 1974: 1355 av () ochfröken () vari hemställs att till Filmstöd för budgetåret1974/75 anvisar ett anslag av . Liksom motionen 1974: 449 avsermotionen 1974: 1355 den restaurering av äldre svensk film som filminstitutetbedriver, och yrkandet gäller en anslagshöjning med . Restaureringen av film har enligt institutetsanslagsframställning inte kunnat bedrivas i önskvärd omfattning piå grund avatt resurserna varit för knappa. Detta innebär att oersättliga kulturhistoriskavärden kan gå förlorade. I propositionen redovisas att Kungl. Maj:t den 9 februari1973 tilldelat filmrestaureringsverksamheten . av särskilda lotterimedel.Däremot har en framställning om anvisande för samma ändamål under förevarande anslag inte föranlett någon åtgärd från Kungl.Maj:ts sida. Genom beslut har Kungl. av de särskilda lotterimedlen till förfogande förfortsatt restaurering av äldre svensk film. Mot den bakgrunden anser utskottetinte att det finns anledning för utskottet att föreslå att göra detuttalande som önskats i' motionen 1974: 449 eller att besluta om den höjning avanslaget utöver Kungl. Maj:ts förslag som yrkats i motionen 1974: 1355. Utskottettillstyrker förslaget i propositionen och avstyrker motionerna 1974: 449 och1974: 1355. 1. att med bifall tillpropositionen 1974: 1 och med avslag på motionen 1974: 1355 till Filmstöd / 75 anvisar ett anslag av , 2. att avslår motionen1974: 449. 9.Viss beredskapsutrustning m. m. för . Maj:ts förslag under punkten B 10 (s. 30) och hemställer att riksdagentill Viss beredskapsutrustning m. m. för för /75anvisar ett reservationsanslag av . Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar i Lane-Herre-stad' (c), Anderssoni (s), i Agnas (m), fröken (), herrar (),(), (), herrar (), i Ulfsbyn (c), fruMogård (m), herrar (). (), (vpk), fröken () och (). 1.vid punkten 1 (Konstnärsstipendier) av () och fröken ()som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 2 sombörjar med' "Utskottet har" och slutar med "motionen 1974;.454" bort ha följande lydelse: Oaktatde förslag ovannämnda delbetänkande kan kom- maatt innehålla finner utskottet det angeläget att antalet stipendierum förkulturjournalister ökas med två till fyra. Utskottet tillstyrker med anledningav motionen 1974: 454 en höjning av anslaget med . utöver Kurirgl.Maj:ts förslag. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse 1. att i anledning av propositionen 1974:1 och motionen 1974:454 till Konstnärsstipendier för budgetåret 191ApS anvisarett reservationsanslag av , 2.vid punkten 5 (Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genombibliotek m. av (vpk) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 sombörjar med "Med hänsyn" och slutar med "anslagsposten 1"bort ha följande lydelse: Medhänsyn till penningvärdeförsämringen, de ökade levnadskostnaderna och detfaktum att många författare lever på små och osäkra inkomster anser utskottetdet rimligt att för nästa budgetär höja biblioteksersättningen till medsikte på tidigare föreslagna . Detta grundbelopp bör fördelas så att 10öre tillfaller fondens fria del och författaren i form avförfattarpenning med samma procentuella avtrappning som gäller vid högautlåningssiffror. Detbör också påpekas, att ännu ej avlämnat sitt betänkande i fråga omde ekonomiska villkoren för kulturarbetarna. När detta betänkande föreliggerskall det i vanlig ordning remissbehandlas och därefter skall propositionframläggas. Det kommer sannolikt därför att dröja ytterligare innanförfattarna eventuellt får någon förbättrad ersättning, vilket utskottet anservara orimligt. Isammanhanget är också av vikt att påpeka att bokförsäljningen är en del avkulturutbudet och är belagd med mervärdeskatt, en inkomst till statskassan påf. Utskottet anser det därför rimligt att författarna fårigen en något större del av dessa pengar i biblioteksersättningen. delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse att i anledning av propositionen 1974: 1och motionen 1974: 1354 samt med bifall till motionerna 1974: 1353 och 1974:168 till Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genombibliotek m. m. för /75 anvisar ett förslagsanslag av 19 117 000kr. 1.vid punkten 4 (Förvärv av konst för statens byggnader m. av (), () och i Ulfsbyn (c): I samband med inrättandet avstatens konstråd infördes den s. k. enprocentsregeln med innebörd, att vidbeviljande av anslag till statliga byggnader ett belopp motsvarande ca enprocent av byggnadskostnaderna skulle anvisas till konstnärlig utsmyckning. Medel anvisades begynnelsevis genom särskilda anslag påkapitalbudgeten för varje aktuell byggnad. 1948/49 infördes en särskild postför förvärv av konst till statens byggnader på driftbudgeten under åttondehuvudtiteln. har den ursprungliga enprocentsregeln urholkatstrots höjda anslag. motsvarar anvisade medel ca 1/avkostnaderna för de byggnader som kunnat komma ifråga för konstnärligutsmyckning. avser att längre fram i vår framlägga ettdelbetänkande rörande kulturarbetarnas ekonomiska villkor. Oavsett vilkaförslag om statliga insatser detta kommer att innehålla, framstår det för osssom självklart att de offentliga byggnaderna genom konstnärlig utsmyckningskall spegla konstströmningarna och vårt lands ställning somkulturnation. Detta sker icke nu i tillfredsställande omfattning. Det är naturligt att staten ger bildkonstnärerna stöd ochersättning bl. a. i form av stipendier, konstnärsbelöningar och liknande. Avstörre betydelse är att konstnärerna genom beställningar ges starkt vidgadearbetsmöjligheter. Enligt vår mening är det därför synnerligen angeläget inom upprättar en tidsplan för anslagshöjningarsom leder fram till en tillämpning av den s. k. enprocentsregeln. 2. vid punkten 5 (Ersättning åt författare m. fl. förutlåning av deras verk genom bibliotek m. av () och fruFraenkel (fp): Vid utskottsbehandlingen av anslaget till den s. k.biblioteksersättningen åt författare m. fl. har vi avstått från att yrka enhöjning av den nuvarande grundmultipeln per lån. Detta ställningstagande hänger samman dels med denomständigheten att längre fram kommer att presentera förslagrörande statliga insatser för kulturarbetarna, dels med att konstnärsorganisationernavid sina överläggningar med utbildningsministern förordat att bildkonstnärernaprioriteras vid de provisoriska förstärkningar som är möjliga under kommandebudgetår. Vi vill här framhålla att vi står fast vid vårt tidigareställningstagande att frågan om författares m. fl.