bet · FX01KU20 · 1974-12-31 00:00:00 — Kommittén har avgelt förslag om ett organ för ökadsamordning inom den offentliga sektorn i vad gäller teknisk standardisering ochdylikt inom ADB-området. publicerade kommittén vidare en verksamhetsrapport(Ds Fi 1973:10) med redogörelse för kommitténs arbete under det första åretsamt uppläggningen av det fortsatta arbetet. Datasamordningskommitténsfortsatta arbete har delats upp i ett antal olika utredningsområden: samordningav data i ADB-baserade informationssystem, den tekniska och organisatoriskautformningen av ADB-verk-samheten, metodik- och teknikutveckling, säkerhet ochADB samt de offentliga ADB-systemens inverkan på förvaltning och samhälle. Inomutredningsområdet avseende den tekniska och organisatoriska utformningen avADB-verksamheten ingår som en huvuduppgift att klariägga vilka systemstrukturersom från tekniska och ekonomiska utgångspunkter är tänkbara samtvilka för- och nackdelar som är förknippade med olika strukturer. Medsystemstruktur avses därvid främst de tekniska, organisatoriska ochlokaliseringsmässiga aspekterna på de enskilda ADB-systemen samt dessassamverkan i ett mer eller mindre samordnat och överordnat informationssystem.Till systemstrukturen hör således frågorna om centralisering, decentraliseringoch regionalisering av ADB-system. med den framtida systemstrukturen harorganiserats som ett särskilt projekt .Inom delta projekt har gjorts dels en teknisk miljöstudie för perioden framtill 1985, dels en förstudie avseende del fortsatta arbetet inom projektet, \*1974. Dentekniska miljöstudien har utförts av på uppdrag av kommitténoch dalainduslriuiredningen och redovisats i en rapport . Förstudien har utförts av enarbetsgrupp inom komniiténs sekretariat och redovisats i en rapport . a, beskrivningar av olika systemstrukturer, däribland olikaformer av regionalisering och en genomgång av för-och nackdelarna med dem. Rapportenhar remissbehandlals och enligt vad som inhämtats planerar kommittén att taställning till de frågor som behandlas i rapporten . Förutomdalasamordningskommiltén arbetar flera andra offentliga utredningar med olikafrågor på dataområdet. (U 1968:48) utreder arkivfrågorför den moderna informationsbehandlingens databärare m. m.Daiaindiistriutredningen (11971:02) utreder näringspolitiska åtgärder på deldatatekniska området. BeredningsgruppenJör ADB-frågor inom länsstyrelserna m.m. (C 1973:06) behandlar frågor om utveckling och utnyttjande av automatiskdatabehandling med anknytning till samhällsplaneringen inom länsstyrelserna m,m. Samarbetsorganet for ADB inom rättsväsendet (Ju 1968:59) bereder frågor omomläggning av rutiner inom rättsväsendet för automatisk dalabehandling ochdärmed sammanhängande frågor. Vidarekan nämnas all sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut(Spri) presenterat en rapport angående inlegritetsfrågor viddatabehandling inom sjukvården speciellt från juridiska, etiska, medicinska,organisatoriska och funktionella synpunkter. Avsikten är att rapporten efterremissbehandling skall läggas till grund för generella anvisningar angåendeanvändningen av ADB inom sjukvården. Datalagstiftningi andra länder m. m. är det enda land som har endalalag som läcker såväl den privata som den offentliga sektorn, I åtskilligaeuropeiska länder pågår lagstiftningsarbetet, 1 , , Nederiändernaoch arbetar kommittéer med frågan, I har ett konmiiltéförslagi ämnet offentliggjorts och i finns ett lagförslag utarbetat. Idetta sammanhang kan nämnas alt ministerrådet inom i september 1973antog resolutionen (73) 22, innehållande rekommendationer till skydd förprivatlivet gentemot ADB-regisler på den privata sektorn. För närvarandeförbereds en motsvarande resolution avseende ADB-register inom den offentligasektorn. Vidare kan niimnas all inom pågår arbete med en sammanställningav hur långt medlemsländerna hunnit i fråga om dalalagstiftning. Utvecklingen inom ADB-området har under de senasteårtiondena varit utomordenligt snabb. Genom införandet av ADB har betydandeadministrativa rationaliseringar kunnat genomföras varjämte underlaget för planeringoch beslutsfattande i olika sammanhang har förbättrats på avgörande sätt.Samtidigt som utvecklingen av ADB-tekniken visat denna tekniks stora betydelseför den industriella och samhälleliga utvecklingen har de alltmer avanceradedatasystemen väckt stark oro. Farhågor har t, ex. uttalats för alt utvecklingenkan medföra stora risker för den enskildes integritet. Vidare har anförts attavancerade ADB-system möjliggör en centralisering av beslutsfattande inomolika områden. Det har gjorts gällande att icke önskvärda maktförskjutningar isamhället kan bli en följd härav om inte motåtgärder vidtas . Imotionerna 1974:1, 1974:918, 1974:1181 och 1974:1190 behandlas åtskilligafrågor med anknytning till användningen av ADB inom den privata respektive denoffentliga sektorn. De tar bl. a. upp skyddet för den enskildes integritet ochriskerna för icke önskvärda maktförskjutningar i samhället. Datainspektionenhar sedan utskottet berett inspektionen lilirälle härtill avgelt yttrande övermotionerna. Derisker i samband med utvecklingen av ADB-tekniken som berörts i del föregåendehar föranlett en rad åtgärder i vårt land. a. till de påtalade riskerna för en utveckling mot ett alltmercentraliserat beslutsfattande tillkallades 1971 dalasamordningskommiltén (DASK)med uppdrag atl svara för utredning av frågor rörande samordning och kontrollav dalabanker, m. m. Kommitténs huvuduppgift är alt belysa vilken samordning främst inom den offentliga sektorn men även i övrigt som är möjlig ochönskvärd såväl som . Utöver de tekniska och dataorganisatoriska frågor som därvid aktualiseras skall utred ningen också uppmärksamma 1, ex, frågor om definitioner och terminologi, datakvalitet, sekretesskydd och andra säkerhetsfrågor samt dokumentations- problem i samband med användningen av ADB, Med hänsyn till nödvän digheten alt fö ett samlat underlag för den politiska styrningen av utveck lingen inom ADB-området skall kommittén följa pågående utrednings- och utvecklingsarbete inom området, initiera kompletterande utredningar samt tillhandahålla statsmakterna ett relevant beslutsunderlag. Vid1973 års riksdag antogs ett förslag till datalag som syftar till atl skydda denenskilde mot sådant otillböriigt intrång i den personliga integriteten som kanbli följden av den alltmer utbredda dalaregistreringen av personuppgifter.Enligt datalagen (1973:289) får dataregister som innehåller personuppgifter iprincip inte inrättas eller föras utan tillstånd av ett nytt centraltämbetsverk datainspektionen. Vissa särskilda regler gäller dock i fråga omregister som inrättas genom beslut av Kungl. I sambandmed att datainspektionen beviljar tillstånd till ett personregister skallden också meddela alla de föreskrifter som behövs för att förebyggaotillböriigt integritetsintrång. Datainspektionen skall vidare utöva tillsyn överregistren och kunna ingripa i efterhand med nya eller ändrade föreskrifter. Isista hand skall inspektionen kunna återkalla meddelat tillstånd. Enskild skallha rätt alt på begäran fö upplysning om de uppgifter som finns om honom i ettvisst dataregister. Till den enskildes skydd innehåller datalagen vidare bl. a.föreskrifter om tystnadsplikt samt straff- och skadeståndsskyl-dighel.Tillslåndssystemet för personregister skall inte börja gälla förrän den 1 juli1974. Beträffande sådana register som har tagits i drift före denna tidpunktgäller särskilda övergångsbestämmelser. I princip är emellertid även nubefintliga register underkastade datainspektionens tillståndsprövning. Datainspektionens beslut kan överklagas till regeringen, JO har tillsyn överdatainspektionens verksamhet liksom över varje annan myndighet, bl. a. dem somför personregister. JK har enligt datalagen rätt atl föra talan motdatainspektionens beslut för att tillvarata allmänna intressen. Samtidigtmed datalagen antogs som vilande ett förslag till ändringar itryckfrihetsförordningen, vilket avsåg att i offentlighetshänseende likställaADB-upptagningar och andra upptagningar av teknisk natur med handlingar.Förslaget har slutligt antagits och träder i kraft . Datalagenkompletteras av bestämmelserna i den av Kungl. Maj:t utfärdade datakungörelsen(1973:291). Ytterligare föreskrifter för tillämpning av datalagen får meddelasav datainspektionen. Detta ämbetsverk inrättades den 1 juli 1973.Datainspektionen har som central förvaltningsmyndighet till uppgift att prövafrågor om tillstånd och utöva tillsyn enligt datalagen. Det åliggerdatainspektionen särskilt atl med uppmärksamhet följa utvecklingen i fråga omanvändningen av ADB i vad gäller personuppgifter, att hos Kungl. Maj:tframlägga förslag till erforderiiga åtgärder inom inspektionens verksamhetsområdesamt att inom detta lämna myndigheter, organisationer och enskilda råd ochupplysningar i frågorom ADB i vad gäller personuppgifter. I datainspektionensstyrelse ingår bl. a. företrädare för de fyra största politiska partierna. Underriksdagsbehandlingen av förslaget till datalag bröt sig meningarna bl. a.om inrättande av en dalaombudsman och om det undanlag från de allmännatillslåndsreglerna som ligger i alt personregister, vars inrättande beslutasav Kungl. Maj:t, inte är underkastat datainspektionens tillståndsprövning påvanligt sätt. Fråganom alt inrätta en dataombudsman togs upp i motionen 1973:1638 (fp), I motionenhävdades alt rätten att överklaga datainspektionens beslut borde föriäggas tillett särskilt, fristående organ en dalaombudsman. På detta organ skulleankomma att övervaka efterlevnaden av datalagstiftningen. Organet borde övertaden allmänna tillsyn som ankommer på JO liksom den rätt alt överklagainspektionens beslul som enligt datalagen tillkommer JK. Yrkandet avsåg attKungl. Maj:t skulle framlägga förslag om inrättande av ett sådant organ. I sitt betänkande (KU 1973:19) överdatalagsförslaget jämte motioner uttalade utskottet förståelse för tanken attett sammanförande av tillsyns- och besvärsbefogenheler hos ett enda, friståendeorgan skulle kunna ha vissa fördelar från integritetssynpunkt. Att tillskapa enny, särskild kunde emellertid innebära enöverorganisation. Enligt utskottet fick frågan därför hållas öppen i avbidanpå erfarenheter av den nya lagstiftningen. Skulle den föreslagna ordningenbeträffande tillsyn, kontroll och besvärsrätt på området inte visa sigmotsvara de anspråk som måste kunna ställas därpå fick enligt utskottetsjälvfallet andra åtgärder snabbi övervägas. I enlighet med utskottetsförslag avslog motionsyrkandet. Imotionerna 1974:1 (fp) och 1974:1190 (m) upprepas nu det 1973 väckta yrkandetom dataombudsman. Datainspektionenunderstryker i sitt remissyttrande att dess verksamhet i stor utsträckninghittills har inriktats på att inspektionen skall kunna fungera som en"allmänhetens dataombudsman". Denna uppgift är enligt datainspektioneninte oförenlig med skyldigheten att i varje särskilt fall med den objektivitetsom är möjlig göra avvägningar mellan skilda intressen. Såvitt datainspektionenkunnat finna under sin hittillsvarande verksamhet motsvarar den gällandeordningen i fråga om rättssäkerhet, kontroll, tillsyn och besvärsrätt väl deanspråk som med fog kan ställas. Det finns enligt dalainspektionen ännu ingetsakligt underiag för organisatoriska förändringar. Sådana skulle enligt vaddatainspektionen ullalar i det rådande uppbyggnadsskedet sannolikt försvåraverksamheten. Datainspektionenframhåller vidare att JO:s tillsyn över myndigheterna i förevarande sammanhangkan sägas bestå av två led. Det ena innebär att JO övervakar all demyndigheter, som är ansvariga för ADB-register, följer gällande bestämmelserombl. a. skydd för personlig integritet. Denna tillsynsuppgift tillkommer enligtdatalagen även datainspektionen. Det andra ledet i JO:s tillsyn innebär alt JO,som har tillsyn över alla myndigheter, övervakar att datainspektionen fullgörsin tillsynsuppgift. Eftersom datainspektionens tillsyn omfattar även denenskilda sektorn kan JO:s övervakning av inspektionen sägas indirekt innebärafillsyn även inom denna sektor. Datainspektionenbefinner sig ännu i ett uppbyggnadsskede, och datalagen träder i sin helhet ikraft först . Såväl JO som JK har enligt gällandeordning vittgående befogenheter med avseende på tillsyn och kontroll inomADB-området. Med hänsyn härtill och till vad datainspektionen anfört i sillremissyttrande är det enligt utskottets mening inte förenat med risk föråsidosättande av allmänhetens intressen atl hålla frågan om atl inrätta ettsådant organ som åsyftas i motionerna öppen i avvaktan på erfarenheter av dennya lagstiftningen. På grund härav och med hänvisning till vad utskottetanförde i denna del avstyrker utskottet förevarande motionsyrkanden. Som redan nämnts finns del i datalagen ett undantagfrån den eljest föreskrivna skyldigheten alt inhämta dalainspektionenstillstånd innan personregister inrättas. Undantaget avser personregister varsinrättande beslutas av Kungl, Maj:l eller . Enligt datalagen måstedock sådant beslut alltid föregås av yttrande från datainspektionen, och idatakungörelsen sägs atl inspektionens bedömning av registret skall ske enligtsamma grunder som vid prövning av tillsiåndsärende. När beslut meddelats avKungl. Maj:l eller om all inrätta registret, skall denregisteransvariga myndigheten anmäla registret till inspektionen som då haratt granska detta och meddela bl. a. de föreskrifter som behövs till skydd förden personliga integriteten. Itvå motioner 1973 - 1973:1638 (fp) och 1973:1641 (m) - föreslogs alldatainspektionens tillståndsprövning skulle gälla även de personregister sominrättas efter beslut av Kungl. Maj:t. Motionerna avstyrktes av utskottet. Isin skrivning pekade utskottet på en rad omständigheter som enligt ut-skolletinnebar att kontrollen över all otillbörligt inlegritetsinlrång inte skalluppkomma i samband med de av slalsmaklerna inrättade personregistren blev minstlika god som beträffande övriga register. Därjämte framhöll utskollel allriskerna för kompetenskonflikter undanröjdes med den i propositionenföreslagna ordningen. Även i detta fall följderiksdagen utskottet. Yrkandetom att datainspektionens tillståndsprövning skall omfatta också personregistersom inrättas efter beslul av Kungl, Maj:t återkommer i motionerna 1974:1(fp), 1974:918 (c) och 1974:1190 (m). Datainspektionenbehandlar frågan utförligt i sill remissyttrande. Dalainspektionen påpekar allskillnaden i handläggningen av ärendena om de på olika säll inrättade registrenär huvudsakligen formell. Enligt datainspektionens uppfattning kan problemetADB och personlig integritet normall lösas genom lämplig utformning avpersonregistren. Endast undantagsvis torde del behöva bli fråga om alt ejacceptera inrättandet av eit personregister för ett rimligt ändamål. Datainspektionenanser att del med gällande konstitutionella grunder för vår förvaltning intebör ifrågakomma att fungerar som särskilt tillslåndsorgan. För alluppnå vad motionärerna efiersträvar på ett säll som är förenligt meddatainspektionens ställning som ett under Kungl, Maj:l lydandeförvaltningsorgan och del förhållandet atl inspektionens beslul kan överklagashos Kungl, Maj:l pekar inspektionen på en annan lösning. Denna skulle vara allKungl, Maj:l konsekvent uppdrar ål den blivande registeransvariga myndighetenatt utveckla ett genom kommillébetänkande eller på annat sätt väckt förslag omstatligt personregister med ADB så långt att myndigheten och alltså ej Kungl,Maj:t kan söka principlillslånd hos datainspektionen. Ett sådantutvecklingsarbete som här avses kan enligt datainspektionen ske i samråd medinspektionen. När dalainspektionens beslul föreligger får myndigheten ombeslutet är positivt föra saken Maj:l för ställningslagande till anslagsfrågan för del tilltänktaregistret. Skulle datainspektionen avslå myndighetens ansökan omprinciplillslånd kan myndigheten genom besvär föra frågan under Kungl, Maj:lsprövning, Kungl. Maj:l har då atl överväga om del finns skäl för en annan synpå integritetsfrågorna än den som kommit till uilryck i datainspektionensbeslul. Datainspektionen tillägger att den utom i vad avser dekonsliiulionella synpunkterna anser den här diskuterade frågan som enpraktisk handläggningsfråga. Den av datainspektionen angivna lösningen kanförverkligas inom ramen för gällande bestämmelser i datalagen. Denuvarande skillnaderna i handläggningsordning mellan personregister sominrättas genom beslut av Kungl, Maj:t och andra personregister inom den underKungl. Maj:i lydande förvaltningsseklorn är som datainspektionen framhållithuvudsakligen av formell natur, Dalainspeklionens yttrande ger vid handen altvissa avgränsningssvårigheter föreligger när del gäller alt avgöra om ettregister tillhör den ena eller den andra kategorin. Medden av datainspektionen angivna lösningen all Kungl. Maj:i anbefallermyndigheterna förfarandet med all söka principgodkännande från datainspektionensynes de nuvarande gränsdragningssvårighelerna i huvudsak kunna undvikas. Påett säll som är förenligt med datainspektionens ställning iförvaltningssystemet och Kungl. Maj:ls roll som besvärsinsians synes därmedockså kunna tillgodoses motionärernas önskemål alt dalainspektionen i förvägskall lillslåndspröva alla dataregister som inte inrättas genom beslul avriksdagen. Ett konsekvent tillämpande av det av datainspektionen rekommenderadeförfarande! bör enligt utskoltets mening ha fiera fördelar. Såvitt nu kanbedömas synes del vidare inte vara förenat med svårigheter av vare sigprincipiell eller praktisk art, Utskollel förordar därför all Kungl, Maj:lnärmare utreder frågan på del säll som kan vara lämpligt och om utredningensresultat inte talar däremot verkar för förfarandets genomförande. Detanförda bör ges Kungl, Maj:t till känna, Imotionen 1974:1 (fp) las vidare upp åtskilliga dalafrågor i övrigt. De avser dejuridiska problemen i samband med missbruk av och fel i användningen av datorer,auktoriserade revisorers insikter i daiadokumenla-lion, specifikation avsekretesskraven för dala i eller statlig ägo, sammankoppling avdataregister med manuellt register, daiaregisirering av s, k. mjukdala och dalai sjukvården saml initiativ till iniernaiionella konventioner på dataområdet. Dei motionen upptagna frågorna gäller alla centrala problem som aktualiseras avden snabba utvecklingen inom ADB-tekniken och den alltmer omfattandeanvändningen av datorer i offentlig och enskild förvaltning. Frågorna harockså uppmärksammats i olika sammanhang. Beträffandesäkerhetsfrågorna i vid mening omfattas dessa som nämnts avdaiasamordningskommilténs direktiv. Enligt vad ulskottel erfarit har kommitténför dessa frågor etablerat ett samarbete med statskontoret, som skapat ensärskild organisation för deila arbete med expertis från stalsför- valiningenoch från leverantörer av datasystem. Inom detta arbete har särskilt studeratsproblem i samband med den fysiska säkerheten (t, ex, byggnader, regler förtillträde till lokaler osv. ), metoder för all skydda data (t. ex. genomkryptering och andra metoder), funktionssäkerhel (l. ex. åtgärder i händelse avströmavbrott, brand m. samt frågor angående dalas kvalitet (t. ex,kvalitetsdeklaration av statistiska uppgifter, mjukdata m, m. Deproblem som aktualiseras vid daiaregisirering av s, k, mjukdala, dvs. data somgrundar sig på värderingar och subjektiva bedömningar, uppmärksammades avoffentlighels- och sekretesslagstiftningskommitlén. I 4 5 datalagen harinförts vissa begränsningar i rätlen för datainspektionen atl bevilja tillståndtill personregister som innehåller särskilt känsliga uppgifter. Datainspektionenhar i sill remissyttrande förklarat sig vara inställd på atl underkastaregister med bedömningar och värderingar en särskilt sträng prövning. Bl, a,anför dalainspektionen alt granskningen av sådana register måste resultera ianvisningar som leder till att information inte redigeras eller struktureraspå ett sådant sätt atl nyanseringar går föriorade. Datainspektionen anförvidare att den, då så behövs, genom föreskrift enligt 6 S datalagen kanförordna all registrerad skall ha räll att oftare än en gång fö del avinnehållet i personuppgifi som innefattar upplysning om honom. Ettområde inom vilket användningen av s. k. mjukdata är av den största vikt ärsjukvården. Motionärerna framhåller all data som används i sjukvården ialldeles särskilt hög grad behöver kvalitelsdeklareras. Sjukvårdens planerings-och rationaliseringsinstitut (Spri) har presenterat en rapportangående integrilelsfrågor vid användning av ADB inom sjukvården specielltfrån juridiska, etiska, medicinska, organisatoriska och funktionellasynpunkter. Avsikten är alt denna rapport efter remissbehandling skall läggastill grund för generella anvisningar angående användningen av ADB inomsjukvården. Beträffandede juridiska problemen i samband med missbruk och fel i användningen av datorerkan nämnas atl i dalalagen införts åtskilliga straffbestämmelser. Deskyldigheter som enligi dalalagen åvilar de regisieran-svariga är sålunda tillsiörre delen siraffsanktionerade genom särskilda siraff-besiämmelser i dalalagen,1 vissa fall har daiainspekiionen möjlighet alt förelägga vite. Dalalageninnebär också i enlighei med vad offenlligheis-ochsekrelesslagstiftningskommillén föreslog kriminalisering av vissaotillbörliga förfaranden med datamaterial, s. k. dataintrång. Straffbestämmelsen,som inte är inskränkt till personregister, avser den som olovligen bereder sigtillgång till upptagning för automatisk databehandling eller olovligen ändrareller utplånar eller i register för in sådan upptagning. Bestämmelsen skallinte tillämpas om gärningen är belagd med straff i . En hel delbrottsliga förfaranden som har anknytning till ADB kan nämligen straffas enligtgällande regler i . Skadeståndslagens(1972:207) bestämmelser torde i stor utsträckning täcka behovet avskadeståndsregler på datateknikens område. tillämplighetfordras att skada vållats uppsåtligen eller av vårdslöshet. Därjämte innehållerdatalagen en särskild bestämmelse som ålägger den registeransvarige striktskadeståndsansvar om registrerad tillfogas skada genom att personregisterinnehåller oriktig uppgift om honom. Särskilda regler om striktskadesländsskyldighet finns också som avser skador till följd av tekniska fel ivissa offentliga ADB-register. Frågorom revision av ADB-redovisningssystem har aktualiserats i fiera sammanhang. Ioktober 1973 avgav utredningen om bokföringslagstiflningen sitt betänkande medförslag till bokföringslag (SOU 1973:57), Förslaget tar betydande hänsyn tillförekomsten av datorbaserad bokföring. Med sikte pä rner omfattande ochutvecklad datoranvändning föreslås särskilda tilläggsbestämmelser omautomatisk databehandling. Dessa avser bl. a. dokumentation av datasystem föralt möjliggöra en effektiv revision. Betänkandet remissbehandlas f. n. avjustitiedeparlemenlel. Av datainspektionens remissyttrande framgår vidare atlFöreningen auktoriserade revisorer tidigt uppmärksammat revisorers behov avutbildning i ADB och all föreningen är verksam för detta ändamål. Manuelltförda register liksom hålkorlsregister omfattas inte av dalalagens regler. Enuppbyggnad av registersystem, beslående av en kombination av ADB-register ochannat register, blir sällan aktuell eftersom behandlingskostnaderna för ettsådant syslem som regel kommer atl vara alltför höga. Datainspektionen harvidare befogenheter som i praktiken kan sägas hindra sammankoppling mellanADB-register och annat register. Enligt 6 § datalagen kan nämligen datainspektionenförbjuda notering i ADB-fört personregister alt kompletterande material omnågon registrerad finns på annat håll, s. k. "fiaggning". Sådantförbud för meddelas om sammankoppling med register av annat slag innebär riskför otillbörligt intrång i personlig integritet. Somdatainspektionen redovisat i sitt remissyttrande pågår inom arbetemed att åstadkomma internationella överenskommelser angående användningen avbl. a. dataregister med personuppgifter.