bet · FX01TU8 · 1974-12-31 00:00:00 — Vad utskottet härom anfört bör av ges Kungl. Maj:t till känna. I motionen 1974:480 har yrkats attriksdagen som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad som anförts i motionen1974:557 om att järnvägshnjen Gårdsjö-Mariestad-Forshem-Lidköping-Vara skaU bevaras. I avvaktan på resultatet av det nu pågående regionalatrafikplanerings-arbetet och då någon nedläggning av berörda bandelar från SJ:s sida inte har aktualiserats finner utskottet emellertid någon särskildåtgärd i frågan inte påkallad och avstyrker därför motionen. Ej heller har utskottet funnit sigböra tillstyrka yrkandet i motionen 1974:791 att hos regeringenhemställer om en utredning om möjligheterna till ett överförande avNordmark-Klarälvens järnväg i statens ägo. I motionen 1974:491 har begärts attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning angående upprustning av den SJtillhöriga hamnanläggningen i . Om ensådan upprustning kommer till stånd i enlighet med motio- närernas förslag torde den nu planerade järnvägenHallstavikHargshamn i förening med normalspåret GimoHargshamn komma attmedföra avsevärt förbättrade transportmöjhgheter för den östra länsdelen.Enligt vad utskottet erfarit föreligger emellertid från SJ :s sida inte någotintresse för en upprustning av hamnen i fråga. Däremot har vederbörande kommun-och landstingsmyndigheter samt i sitt förslag till regionaltrafikplan ansett en upprustning angelägen för att främja en positiv utvecklingav näringshvet i det berörda området. Utskottet anser därför att frånvederbörande kommunala- och regionala organs sida förhandlingar lämpligen börupptas med SJ om upprustning av hamnanläggningen, varvid även de fortsattaäganderätts- och driftsformerna av hamnen bör prövas. Utskottet förutsätter attså sker och finner under hänvisning härtill någon särskild åtgärd i ämnet frånriksdagens sida inte erforderlig. I motionen 1974:1083 har begärtsatt uppdrar åt Kungl. Majrt att tillsätta en utredning med syfte attgranska och framlägga förbättringsförslag angående de rabattsystem somtillämpas för gruppresor till idrottstävlingar i enlighet med vad motionärernaanfört. Utskottet kan emellertid för sin del inte finna en särskild sådanutredning erforderlig. Förhandlingar synes i stället från närmast berördaorganisationers sida lämpligen böra tas upp med SJ i frågan. Under hänvisninghärtill avstyrks motionen. 1 motionen 1974:1414 har yrkats attriksdagen uttalar sin anslutning till de i motionen anförda synpunkterna om attjärnvägsstationerna bör upprustas och få en tidsenhgare gestaltning samt hosregeringen hemställer att pröva möjligheterna att som lämpligasysselsättningsobjekt inleda en sådan upprustning. Förslag i förordad riktningbegärs vidare till nästkommande budgetår varjämte hemställs att somsin mening uttalar att bidrag till ersättning för bibehållande av icke lönsammajärnvägsanstalter väsentligt uppjusteras i kommande budgetförslag. Även utskottet finner det i och för sig önskvärt attjärnvägsstationerna upprustas och får en tidsenligare gestaltning. Utskottetförutsätter dock att SJ i sin fortlöpande investeringsplanering och i sinaårliga anslagsframställningar beaktar behovet härav liksom medelsbehovet förbibehållande av icke lönsamma järnvägsanstalter. Under hänvisning härtillfinner utskottet motionen inte böra påkalla någon särskild åtgärd frånriksdagens sida och avstyrker därför densamma. Vissa frågor rörande kollektivtrafik 1 motionen 1974:314 har yrkats attriksdagen hos Kungl. Maj:t begär utredning och förslag beträffande formerna fören samordnad satsning på kollektivtrafikteknik. I sitt betänkande TU 1971:6 (jfr TU 1972:18) ägnadeutskottet härmed sammanhängande frågor en ingående behandling och redogjordebl. a. för innehållet i en inom Svenska utveckhngs AB utarbetad promemoria i ämnet. I anslutning härtill framhöllutskottet att det är angeläget att en effektiv uppföljning sker av berördafrågor såväl inom utvecklingsbolaget som i övrigt. Utskottet ansåg sig dockkunna utgå från att Kungl. Maj:t uppmärksamt följer utvecklingen på områdetsamt fann under hänvisning härtill någon särskild framställning i ämnet tillKungl. Maj :t från sida ej erforderlig. Av en till propositionen 1974:54 angående finansieringav Svenska utvecklings AB fogad bilaga framgår att under år 1972utvecklingsbolaget tillsammans med och bildade en gemensamprojektgrupp för att undersöka möjligheterna att utveckla kollektivapersontransportsystem för stads- och förortstrafik. I och med att gruppens förstudieblev färdig har samarbetet i denna form avslutats.Företagen utnyttjar resultaten för fortsatta insatser i andra former. presenterade utveckhngsbolaget ett isamarbete med Stansaab utformat projekt till trafikledningssystem för kollektivtrafik. Projektets marknadsförutsättningar anses vara beroende av samhälletsberedskap att investera i kollektivtrafikens utveckUng. Den önskvärdaomfördelningen från individuell trafik tUl en ökad koUektiv trafik förutsätteräven utveckUng av bl. a. bussteknologin med hänsyn tiU ekonomi och komfort.Utveckhngsbolaget har därför i samarbete med ochHägglund utarbetat en kravspecifikation beträffande en stads-och förortsbuss för 1980-talet. Totalt har utveckhngsbolaget investerat ca 10 milj. kr. idenna sektor, vartill kommer investeringar av medintressenter på ca 7 milj. kr. I flera länder pågår f. n. ettintensivt arbete med att utveckla kollektiva transportsystem. Risk synesföreligga att den svenska tillverkningsindustrin här kan komma på efterkälken.De kollektiva transporterna kan vidare komma att utvecklas alltför långsamt pågrund av att man från svensk sida inte tagit en mera aktiv del iutvecklingsarbetet utifrån föreliggande transportbehov. Att utveckla snabbafjärrtransporter med lokala matarsystem bör också ses som ett led i strävandenaatt undvika en alltför stor koncentration av befolkning och arbetstUlfällen.Även möjligheterna att för svensk del hävda sig i konkurrensen om turist-strömmarnabör tas med i bUden. För att undvika dubbelarbete och ge dettaviktiga utvecklingsarbete ökade resurser bör enUgt utskottets uppfattningKungl. Maj :t pröva frågan om lämpliga former för att samordna ochvidareutveckla det arbete som f. n. pågår inom styrelsen för tekniskutveckling. Svenska utvecklings AB, övriga forskningsinstitutioner ochindustrier. Detta kan exempelvis ske genom att bilda ett utveckUngsbolag av detslag som motionärerna föreslår eller genom en stiftelse eller nämnd som fårerforderliga resurser. 1 de skUda alternativen synes förutom statliga organockså böra ingå de kommuner och industrier som vill delta i arbetet. Då utskottet förutsätter att Kungl. Maj:t ytterligareöverväger härmed sammanhängande spörsmål synes f. n. någon särskild åtgärd frånriksdagens sida i anledning av motionen inte vara erforderlig. I motionen 1974:1440 har yrkats attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer om kartläggning av den underdrivmedelsransoneringen ökade kollektivtrafiken. Enligt vadkommunikationsministern i ett svar på en enkel fråga i nyUgenmeddelat kommer genom nu pågående utrednings- och utvärderingsarbete en sådankartläggning att ske. Någon särskUd åtgärd från sida erfordrassålunda ej, varför motionen i denna del avstyrks. I motionen 1974:1439 har begärtsatt hos Kungl. Maj :t hemställer om att studier görs huruvida någonform av luftkuddetågsystem motsvarar de tekniska och ekonomiska krav som börstäUas på den framtida förbindelsen MalmöSaltholmKöpenhamn. 1 anledning härav må erinras om att utskottet i sitt avriksdagen godkända betänkande 1973:25 rörande godkännande av överenskommelserrörande fasta förbindelser över m. m. - starkt underströk vikten av attfrågan om kollektivtrafikens ordnande på bron löses på bästa sätt. Med hänsynhärtUI förutsatte utskottet att alternativet med en spårbunden persontrafikunder förberedelse- och planeringsstadiet ytterligare övervägs samt att därest utvecklingen på energiförsörjningens område eller andra skäl såmotiverar - härav föranledda omprövningar kommer till stånd utan tidsutdräkt.Härvid borde enligt utskottets uppfattning de nya former för kollektivpersontrafik, som den tekniska utveckUngen kan möjliggöra, särskilt beaktas. Under hänvisning härtiU finner utskottet motionärernasyrkande inte påkalla någon särskild åtgärd från sida och avstyrkerföljaktligen motionen i denna del. I motionen 1974:490 har yrkats attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag tiU sådan ändring i fråga omtillståndsgivningen för yrkesmässig trafik att kommunerna kan lösa den lokalatrafikförsörjningen. Vidare har i motionen 1974:789 begärts att hosKungl. Maj :t anhåller om sådan ändring av yrkestrafikförordningen att kommuneroch landsting medges rätt till trafiktillstånd utan krav på fordons innehav. Som motionärerna framhållit har kommunerna under senare årfått ett ökat ansvar för trafikförsörjningen. Att erbjuda kommunmedlemmarna engöd transportservice framstår också som ett naturligt led i kommunernassamlade åtaganden. Det är av stor vikt att kommunerna ges erforderligamöjligheter för att på ett rationellt sätt lösa härvid uppkommande frågor. Deav motionärerna upptagna spörsmålen bör därför enhgt utskottets uppfattninglämpligen prövas i samband med den översyn av yrkestrafikförordningen m. m. somf. n. pågår inom . Då utskottet förutsätter att såsker torde någon särskild åtgärd i ämnet från sida inte varaerforderlig. 1. att riksdagendels med tiUkännagivande av vad utskottet anfört hos Kungl. Maj:t begär attmotionerna 1974:119 i vad avser yrkandet 1 och 1974:315 överlämnas till dentrafikpolitiska utredningen för dess överväganden i berörda frågor, delsavslår motionen 1974:1429, 2. att riksdagenavslår motionen 1974:502, a. avslårmotionen 1974:173, b. avslårmotionen 1974:1077, c. avslårmotionen 1974:788, a. ianledning av motionen 1974:796 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört rörande införan de av transitotariff på m. m., b. avslårmotionen 1974:1092, c. delsi anledning av motionen 1974:1067 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört om att rivningstillståndet för bandelen VikaSågen bör återkallas, dels hos Kungl. Maj:t begär att motionerna 1974:231, 1974:504, 1974:1084 och 1974:1089 i vad avser yrkandet 1 samt 1974:1424 överlämnas till trafikplaneringsutredningen och den trafikpolitiska utredningen för deras överväganden av de i motionerna upptagna frågorna, 5. att ianledning av motionerna 1974:123, 1974:309, yrkandet 1, 1974:313, yrkandet 1,1974:479, 1974:499, 1974:783, 1974:790, 1974:1071, 1974:1089, yrkandet 2,1974:1413, 1974:1439, yrkandet 1, 1974:1440, yrkandet 5, och 1974:1444 som sinmening ger Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet anfört rörande SJ :s verksamhetsamt dess investerings- och taxepohtik m. m., a. avslårmotionen 1974:774, b. avslårmotionen 1974:1440, yrkandet 6, c. avslårmotionen 1974:492, a. avslårmotionen 1974:122, b. avslårmotionen 1974:787, c. avslårmotionen 1974:309, yrkandet 2, 8. att ianledning av motionerna 1974:307, 1974:500 och 1974:501 som sin mening gerKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört rörande breddning av bandelen , a. avslårmotionen 1974:480, b. avslår motionen 1974:791, c. avslårmotionen 1974:491, d. avslårmotionen 1974:1083, 10. att riksdagenavslår motionen 1974:1414, a. avslårmotionen 1974:314, b. avslårmotionen 1974:1440, yrkandet 4, c. avslårmotionen 1974:1439, yrkandet 2, 12. attriksdagen avslår motionerna 1974:490 och 1974:789. Närvarande: herrar i (fp),(). (), (), i (s), iHeden (c), (). (), Rosqvist (s). Östrand (s), (), i (vpk), SeUgren (fp), i (c) ochJohansson i Vrångebäck (m). 1. beträffande vidgade direktiv till den trafikpolitiskautredningen, m. m. av herrar , i , , ,Rosqvist och Östrand (samtliga s) som anser dels att det avsnitt i utskottetsyttrande som på s. 6 börjar med "1 motionen" och på s. 10 slutar med"påkalla någon särskild åtgärd från sida" bort ersättasmed text av följande lydelse: har pågått ett intensivt trafikpolitisktutvecklingsarbete. Det har varit inriktat såväl på utveckling avtrafikplaneringen som på anpassning och omprövning av de trafikpolitiskainstrumenten. Detta har varit en naturlig följd av utvecklingen inomtransportsektorn och samhället över huvud, där omvandlingen inom näringslivet,befolknings- och bebyggelseutvecklingen etc. ställt ökade krav på transportsektorni vad avser såväl person- som godstransporter. Den aktiva politik som förtsinom andra samhällssektorer såsom närings- och regionalpolitiken, arbetsmarknadspolitikenoch miljöpolitiken - med alltmer preciserade målsättningar för det samhälleligahandlandet har också medfört behov av att fastare än tidigare infogatransportsektorn i den vidare samhällsplaneringen. Av särskild vikt har det mot denna bakgrund ansetts varaatt fä tillgång till en övergripande trafikplanering, som innefattar samtligatrafikgrenar och som därigenom ger bättre möjligheter till samplanering ochsamordning mellan dessa. Regeringen har i sådant syfte uppdragit åt landets länsstyrelser att genomföra enregional trafikplanering till senare delen av är 1974. Planeringsarbetet harbedrivits i enlighet med anvisningar som utfärdats avkommunikationsdepartementet på förslag av den s. k.trafikplaneringsutredningen. Denna har i sin tur haft vägledning av enförsöksverksamhet som bedrivits i ett par län och . Arbetet har numera drivits så långt att samtligalänsstyrelser färdigställt preliminära förslag till trafikplaner, vilka säntsut på remiss till kommuner och olika trafikintressenter. Härefter skall medbeaktande av vad som framkommit vid remissbehandlingen de slutliga förslagentill regionala trafikplaner utarbetas. Genom detta planeringsarbete erhålls en kartläggning avden nuvarande transportförsörjningen i vad avser såväl trafikanläggningar ochtransportsystem som transportströmmar. Det ges en uppfattning om behoven av ochefterfrågan på transporttjänster samt faktorer som påverkar transportapparatensframtida utformning. Det ges möjligheter att bättre bestämma vad som förifrågavarande region lämpligen kan läggas i begreppet tillfredsställandetransportförsörjning. En kartläggning sker av eventuella brister i dennuvarande transportförsörjningen och realistiska förslag kan framläggas hurtransportapparaten bör utformas. På persontrafiksidan utarbetas härvidlagförslag till regionala stomlinje-nät, som med utnyttjande av järnvägs- ochbussförbindelser pä samhällsekonomiskt bästa sätt söker tillgodoseallmänhetens resbehov. Utskottet vill understryka den stora trafikpolitiskabetydelse av det planeringsarbete som sålunda utförs. Det kommer att bidra samhällsekonomiskt riktig utformning av trafikappparaten. Det kommer att geett bättre underlag för det allmännas prioritering av investeringar ochdriftåtgärder. Det kommer att öka möjligheterna till en regional- ochnäringspolitisk anpassning av transportsektorn. Och på persontrafiksidan kommerdet att ge möjligheter till en klart förbättrad regional kollektiv trafik, därbåde järnvägens och landsvägsbussens möjligheter kommer att tas till vara. Ensådan förbättring är enligt utskottet angelägen för att ge de hushåll ochmänniskor som inte disponerar bil en tillfredsställande tillgång till en vidarearbets- och servicemarknad. Den är också angelägen för att ge personbilisternaett alternativ som kan dämpa bilismens tryck på samhällsmiljön. Enligt utskottet bör de slutliga planförslag som framläggsge underlag för anvisningar till det fortsattarullande planeringsarbetet och för bedömning av de åtgärder som i anslutningtill planeringen kan bidra till en effektivare samordning av trafikarbetet. Utskottet vill i sammanhanget också understryka vikten avatt man genom den nu pågående trafikplaneringen som avses få en"rullande" karaktär verkligen får möjlighet att exempelvis påpersontrafiksidan överväga lösningar, som tillgodoser kravet på en tillfredsställandetrafikförsörjning till lägsta samhällsekonomiska kostnad. Lösningarna börbedömas förutsättningslöst utan bindning till visst trafikslag. Härigenom gesmöjlighet å ena sidan att ta till vara järnvägens betydande möjligheter. å andra sidan att dä järnvägen inte lika bra och likasamhällsekonomiskt fördelaktigt som landsvägsbussen kan tillgodose etttrafikbehov välja sistnämnda trafiklösning. Resultaten av trafikplaneringenbör omsättas i en successiv anpassning av trafikapparaten, som tUlgodoserkraven på hushållning med samhällets resurser och medel. Utöver en fördjupad och förbättrad trafikplanering har detframstått som angeläget att utveckla, anpassa och i olika hänseenden ompröva detrafikpolitiska instrumenten. Arbetet härmed har anförtrotts den trafikpolitiskautredningen. En central fråga för denna är att överväga det trafikpolitiskakostnadsansvarets utformning och tillämpning. Med hänsyn till den begränsningav möjligheterna att åstadkomma samhällsekonomiskt riktiga lösningar, vilkenföljer med en till varje trafikgren knuten kostnadsansvarighet, har utredningenatt pröva i vilken utsträckning och under vilka förutsättningar en ändradinnebörd bör ges åt kostnadsansvaret, t. ex. genom en anknytning av detta tilllandtransportsektorn eller till trafiksektorn i dess helhet. I anslutninghärtiU kan också konstateras att trafikpolitiska utredningen genom särskildatilläggsdirektiv fått i uppdrag att fullfölja vägkostnadsutredningens arbetenär det gäller att bestämma vägtrafikens kostnadsansvar och dettas fördelningpå olika grupper av trafikanter. Särskild uppmärksamhet skall trafikpolitiska utredningenägna järnvägstrafiken och dess möjligheter att utvecklas i marknads- och servicehänseenden.En fråga av väsentligt intresse är härvidlag, om konstruktionen av SJ:s taxori olika hänseenden är den rätta för att i önskvärd utsträckning stödjamarknadsföringen av SJ:s transporttjänster och i högre grad medverka till etteffektivt utnyttjande av SJ:s kapacitet. Utredningen skall också undersökamöjligheterna att anpassa SJ:s taxor på längre avstånd så att de i störreutsträckning kommer att ligga i linje med samhällets allmänna regional-ochnäringspolitiska mål. Även frågan om SJ:s trafiksvaga bandelar och SJ:sseparatredovisning av dessa skall prövas av trafikpolitiska utredningen. Detkonstateras i direktiven bl. a. att utöver en omprövning av den nuvarandeberäkningsmetodiken vid avgränsning av det trafiksvaga bannätet perspektivet börvidgas så att man får en handläggningsordning, som även innefattar enrealistisk prövning av det trafiksvaga nätet med hänsyn till de alternativa,samhällsekonomiskt fördelaktigare transportmöjligheter som kan stå till buds. Trafikpolitiska utredningen har slutligen att ägnauppmärksamhet åt godstrafiken på landsväg och dess möjligheter att utvecklas isunda och balanserade former. Utredningen skall i sammanhanget även beaktabehovet av instrument, som kan bidra till en samhällsekonomiskt riktig arbetsfördelningmellan olika trafikmedel och trafikutövare. Exempel på sådana åtgärder kanenligt direktiven vara nya former för tillståndsgivning inomlandsvägstransportsektorn. I anslutning till vad sålunda anförts om dettrafikpolitiska planerings-och utredningsarbetet kan konstateras att i motionen1974:119 bl. a. framhållits betydelsen av trafiksystemets utformning för samhällets struktur, trafikpolitikens roll i en decentraliseradlokaliserings- och regionalpolitik, behovet av en omprövning av hittillsvarandetrafikpolitik, angelägenheten av att trafikgrenarnas kostnadsansvar grundas påsamhällsekonomiska, sociala och miljömässiga avvägningar, vikten av attavgiftssättningen i trafiken får en regionalpolitisk inriktning, behovet avriksomfattande trafikförsörjningsplaner och av medverkan i det regionalatrafikplaneringsarbetet av företrädare för olika kommunala intressen och trafikföretagensamt vikten av en förstärkning av den trafikpolitiska samordningen genomtillskapandet av ett särskilt organ under . I motionen 1974:315 talas bl. a. om nödvändigheten av enintegrerad trafikpolitik med samarbete och arbetsfördelning mellan olikatrafikgrenar, vikten av att förbättra förutsättningarna för kombineradetransporter och behovet att samordna olika trafikmedels taxepolitik ochtidtabeller. I båda motionerna begärs att flygets roll i trafikförsörjnigenskall utredas, och i motionen 1974:315 begärs att mera preciseradetilläggsdirektiv skall ges trafikpolitiska utredningen beträffande sjöfarten.Allmänt gäller att i de båda motionerna begärs en utvidgning av dentrafikpolitiska utredningens direktiv för att behandla de i motionernaupptagna frågorna. Utskottet vill med anledning av motionerna konstatera attde problem som tas upp i motionerna i väsentliga hänseenden redan äruppmärksammade. Vad som allmänt sägs om behovet av transportsektornsintegrering i en vidare samhällsproblematik och av inbördes samordning avarbetet inom de olika trafikgrenarna utgör således - som framgår av detföregående grundläggande utgångspunkter för det pågående trafikpolitiskautvecklingsarbetet. Kravet på riksomfattande trafikförsörjningsplaner får ansestillgodosett genom den hela landet omfattande regionala trafikplaneringen, därförutsättningarna att ytterligare utveckla planeringen naturligt prövas isamband med beredning av de slutliga förslag tillregionala trafikplaner vilka kommer att föreligga mot slutet av detta år.Kravet på förankring av det regionala trafikplaneringsarbetet är i hög gradtillgodosett genom det sätt på vilket detta bedrivs, där ansvaret förplanförslagen åvilar länsstyrelsernas lekmannastyrelser och arbetetkontinuerligt under hela planeringsprocessen bedrivs i nära samverkan medkommuner, trafikföretag och näringsliv. 1 de regionala persöntrafikplanernauppmärksammas behovet av en taxe- och tidtabellsmässig samordning i förhållandetmellan trafikföretagen. I godstrafikplanerna eftersträvas en rationelluppbyggnad av godstrafiksystemet, en ändamålsenlig lokalisering avtrafikanläggningar och terminaler etc, vilket tillgodoser det motionsvisframförda önskemålet om förbättrade betingelser för kombinerade transporter. I anslutning till vad i motionen 1974:119 anförts om attför den trafikpolitiska samordningen tillskapa ett särskilt organ under kommunikationsdepartementetvill utskottet understryka att det här är fråga om trafikpolitiskasamordningsuppgifter av sådan central art att de klart bör ankomma påregeringen och . De synpunkter som i motionen1974:119 anförts på kostnadsansvarets utformning kan sägas i huvudsak redanligga i trafikpolitiska utredningens uppgift i fråga om en omprövning av dettrafikpolitiska kostnadsansvaret. I anslutning till vad i motionen 1974:315sägs om en regionalpolitisk utformning av avgiftssättningen inom de olikatrafikgrenarna bör framhållas att de regionalpolitiska aspekterna under senareår varit vägledande för den successiva anpassningen av taxe- ochprissättningen. Det gäller luftfartsverkets avgifter och flygbolagens priser,vilka senare genom en genomförd omläggning av avgiftssystemet pä ettmarkant sätt reducerades på längre sträckor. Det gäller sjöfartsavgifterna, somför på förslag av regeringen fick en regionalpolitiskutformning till fördel framför allt för sjöfarten i . En regionalpolitisk utjämning av godsfrakterna på järnväg ochlandsväg har vidare åstadkommits för och angränsande delar av landetliksom för genom särskilt utvecklade regionalpolitiska stödformer.Enligt direktiven till den trafikpolitiska utredningen slutligen åligger detsåsom nämnts denna att närmare överväga möjligheterna till en ytterligareregionalpolitisk anpassning av SJ:s taxor. Vad beträffar yrkandet om att genom trafikpolitiskautredningen låta utreda luftfartens roll i trafikförsörjningen vill utskottethänvisa till att de allmänna betingelserna för luftfarten naturligen kommer attbehandlas av utredningen i anslutning till frågan om det trafikpolitiskakostnadsansvaret.