bet · FX01KU19 · 1974-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1974 KU 1974:19 betänkande med anledning avriksdagens informationsutrednings betänkande rörande utåtriktadeinformationjämte motioner. I detta betänkande behandlasriksdagens informationsutrednings betänkande utåtriktade informationsamt de följdmotioner som väckts med anledning av talmanskonferensens skrivelsetill kammaren (1974:11) med överlämnande av betänkandet, nämligen 1974:1595 avherr () samt 1974:1598 av () och (). Bakgrund m. m. Vid riksdag togs frågan omriksdagens utåtriktade information upp i två motioner 1972:100 av herrBörjesson i (c) och 1972:621 av herrar () och Ekinge (fp).Grundlagberedningen behandlade frågan om informationsbehov i ettsärskilt avsnitt i motiven till förslaget tiU ny riksdagsordning (SOU 1972:15)och föreslog att en särskUd utredning skulle tUlsättas. I sitt betänkande medanledning av motionerna (KU 1972:25) redogjorde i enomfattande recit för gällande ordning och tidigare riksdagsbehandling av fråganangående informationsbehov. 1 denna del hänvisas till betänkandet. Ibetänkandet anförde utskottet vidare: Det angelägna i att medborgarna fåren fyllig och korrekt kunskap om och dess arbetssätt, om densamhällsdebatt som förs i och om beslut har framhållitsvid många tillfällen, senast nu av grundlagberedningen. Utskottet vill för sindel understryka att en sådan information är omistlig för en fungerande representativdemokrati. Utskottet anslöt sig tillgrundlagberedningens förslag att en särskild utredning skulle tillsättas.Beträffande utredningsuppdraget anförde utskottet: Press, radio och TV är de isärklass mest betydelsefuUa förmedlarna av information från riksdagen.Utredningen bör undersöka vad som kan göras för att stimulera intresset förriksdagsarbetet från massmediernas sida och vidga nyhetsförmedlingen genomdessa om . Motionen 1972:621 syftar till stöd åt landsortspressensinsatser för att orientera dess läsare om riksdagsarbetet. Att motionärerna ärute i ett angeläget ärende belyses av resultatet av den undersökning ompressens nyhetsbevakning av riksdagsarbetet som grundlagberedningen har låtitföretaga: enligt undersökningen står det klart att omfattningen avriksdagsmaterialet i regionpressen har minskat. Utredningen får i positiv andapröva de 1 1974.4 saml. förslag tUl stöd- och stimulansåtgärder som har förts frami den nämnda motionen och i andra motioner i frågan, väckta . Utredningen bör uppehålla sig vid frågan om behovet och omfattningen av samtformerna för bevakning av pressens och etermediernas behandling avfrågor med anknytning till och riksdagsarbetet. Också på andra vägar bör det emeUertid vara möjligt attöka medborgarnas förtrogenhet med och förståelse för det parlamentariskaarbetet. Värdefulla uppslag torde stå att finna i de motioner som under årenhar avgivits i ämnet. Utländska parlaments sätt att lösa informationsproblemenkan vara värda studium. En tanke, som kan få förnyad aktualitet, är den attriksdagen ger ut en tidskrift med översiktliga redogörelser för riksdagsarbetetoch beslut. En annan idé, som har förts fram, är att genomen särskild detalj skulle lämna allmänheten service i form av svar påförfrågningar om riksdagsärendena och riksdagsarbetet. Det finns anledning attöverväga åtgärder för att stimulera spridningen av snabbprotokollet frånriksdagsdebatterna och annat riksdagstryck; utskottet anknyter här tillsynpunkter som har förts fram i motionen 1972:100. Ytterligare ett uppslag,värt att pröva, går ut på att man vidtar arrangemang som möjhggör förallmänheten att via telenätet avlyssna kammardebatterna. Utredningen haranledning att fästa stort avseende vid informationen till skolungdomen omriksdagen. 1 samband med att utredningen tar ställning till vilkaåtgärder som bäst främjar en ändamålsenlig information utåt om , börden föreslå genom vilket eller vilka organ inom som informationenskaU administreras. beslöt i enlighet medutskottets förslag att uppdra åt talmanskonferensen att tillsätta en utredningom informationsbehov. tillsattetalmanskonferensen utredningen som antog namnet Riksdagensinformationsutredning. informationsutredning överlämnade den 6december 1973 ett första delbetänkande om utåtriktade informationtill talmanskonferensen. I betänkandet föreslår utredningen dels åtgärder föratt underlätta massmediernas riksdagsbevakning, dels kompletterande informationpå initiativ. Med skrivelsen 1974:11 överlämnade talmanskonferensen den23 informationsutredningens betänkande till . Tvåföljdmotioner väcktes, nämligen 1974:1595 av () samt 1974:1 598 avfru () och (). Sedan betänkandet och motionerna remitterats tillkonstitutionsutskottet beredde utskottet ett stort antal nyhets- ochinformationsorgan samt folkbildningsorganisationer tillfälle att yttra sig överutredningens betänkande och följdmotionerna. Samma möjlighet bereddes deriksdags-anställdas fackliga organisationer. Remissyttranden inkom frånCenterns pressriänst. (gemensamt organ för , och ),public relations förening. Tidningarnas telegrambyrå (TT),, bUdningsverksamhet, Studiefrämjandet,TBV, , avd. 2203 av , för anställda vid och dess verk samt Fackförbundspressens samorganisation. I det följande behandlas utredningens olika förslag medangivande av vad som anförts i motionerna och remissinstanserna. Därvid följsutredningens disposition. Förbättrad service till massmedia Den princip om att ge massmediernaservice för att underlätta deras arbete i som hittUls tUlämpats anserutredningen att även fortsättningsvis bör tiUämpa. Servicen böremellertid utökas. Särskilda insatser bör göras för att underlätta förlandsortspressen att bevaka . Informationstjänst för massmedierna (4.2 i betänkandet) Utredningen föreslår att en riksdagensinformationstjänst inrättas. Den skaU kunna hjälpa främst landsortspressen medatt förmedla kontakter, upplysa om var ett visst ärende Ugger, skicka tryck ochmaterial, besvara enklare frågor om m. m. Utredningen påpekar attinformationstjänstens tiUkomst inte får stänga några informationskanaler somredan i dag finns, t. ex. mellan journalister och vissa tjänstemän.Informationstjänstens uppgifter skall handhas av en pressekreterare. Frågan om att inrätta eninformationstjänst för massmedierna tas upp av fem remissinstanser. Nämnden församhällsinformation anser att en informationstjänst med uppgift att hjälpamassmedierna med bakgrundsmaterial och lämpliga kontakter blir betydelsefullför dessas bevakningsarbete. Föreningen riksdagsjournalisterna framhåller i sittyttrande att informationstjänsten för massmedia pä inga vUlkor får medföra attandra informationskanaler stängs. Föreningen anför att informationstjänstenmåste utformas så att "den inte kommer i konflikt med t. ex. det kritiskamomentet i massmedias riksdagsbevakning". Föreningen anser att informationstjänstensviktigaste uppgift ligger på serviceplanet, dvs. att förmedla kontakter medrätta personer, upplysa om var ett visst ärende Ugger osv. Denna service måste enligt föreningens mening vara tillgänglig också utom normal kontorstid. Även och public relationsförening understryker utredningens påpekande att informationstjänsten inte fårstänga några informationskanaler som finns . TT motsätter sig i sittyttrande inte den föreslagna informationstjänsten för massmedia men framhåller"att erfarenheten visat att myndigheternas förstärkning med en kår avinformatörer så som skett långt ifrån aUtid inneburit förbättrad service åt nyhetsorganen utan tvärtomej sällan försvårat deras arbete". Den inriktning som informationstjänstenföreslås få, dvs. att på tidningarnas uppdrag förmedla kontakter, lämna upplysningarosv. i stället för att producera pressmeddelanden och liknande är enligt TT:sbedömning riktig. Överföring av textmaterial (4.3 i betänkandet) Utredningen finner det angelägetatt ställer tekniska anordningar till pressens förfogande som gör detmöjligt för främst landsortstidningarna att snabbt erhålla material frånriksdagen. Därför bör enligt utredningens förslag inrättas en telecentralutrustad med telex och telefaksimil i anslutning tiU de lokaler som disponerasav pressen. Det bör ankomma på förvaltningsstyrelsen att utforma detaljerna föranläggningarnas utnyttjande. 1 motionen 1974:1595 anförs att dentelecentral som utredningen föreslår blir ett värdefullt hjälpmedel främst förlandsortspressen. Enligt motionären borde det också vara möjligt för deenskilda riksdagsledamöterna att via denna central kunna få sända debattinläggo. d. till olika tidningar. Av remissinstanserna tar Nämndenför samhällsinformation. och Föreningenriksdagsjournalisterna upp förslaget om en telecentral utrustad med telex ochtelefaksimU. Alla tre tiUstyrker förslaget i denna del. Föreningenriksdagsjournalisterna anför att belastningen på det aUmänna telexnätet numeraär så hög att tidningarna drabbas av allvarliga förseningar. Föreningenföreslår därför att förhandlingar tas upp med om särbehandling inågon form av pressmaterial från telecentral. Möjlighet till avlyssning av kammardebatten via telenätet(4.4 i betänkandet) Vid utredningens överläggningar medrepresentanter för massmedierna framfördes från de större landsortstidningarnaönskemål om att få möjlighet att kunna avlyssna kammardebatten via telenätethemma på respektive redaktion. Utredningen framhåller att tekniskautrustning medger utsändning av kammardebatten på vanliga linjer på telenätet.Sådana Unjer finns till kanslihuset, UD och tidningarna Förnärvarande bekostas de befintliga ledningarna av abonnenterna själva.Utredningen har emellertid vid sina överväganden kommit till att en sådanservice blir tämligen dyrbar som långtifrån alla skuUe ha möjlighetatt rationellt utnyttja en direkt ledning. Utredningen anser med hänsyn härtillatt inte bör engagera sig i finansieringen av denna service. Av remissinstanserna har Nämndenför samhällsinformation och Föreningen riksdagsjournalisterna behandlat fråganom möjlighet till direktavlyssning av kammardebatten via telenätet. Nämnden församhällsinformation delar utredningens uppfattning att inte skallengagera sig i finansieringen av en sådan service. Föreningen riksdagsjournalisternaanför däremot att utredningen bort studera frågan närmare. Det bör enligtföreningen vara möjligt för landsortstidningar att per telefon få höra en vissdebatt eller en del av den. På så sätt ställs kostnaden för den enskildatidningen i direkt proportion tUl utnyttjandet av servicen och det blir rimligtför tidningen att själv betala för denna. Tillhandahållande av riksdagstryck (4.5 i betänkandet) Utredningen anför att förslag omatt pressen skall erhålla riksdagstrycket kostnadsfritt framförts från olikahåll. Utredningen anser också att det är väsentligt att tidningarna hartillgång tiU riksdagstryck i den utsträckning de anser sig ha användning fördet. Gratisabonnemang på riksdagstrycket torde dock enhgt utredningen intenämnvärt främja riksdagsbevakningen. Enstaka riksdagstryck bör emellertidenligt utredningens förslag på begäran snabbt och kostnadsfritt tUlställastidningarna. För denna service bör informationstjänsten svara. utredningens uppfattning att det inte nämnvärt skulle främjariksdagsbevakningen om utan behovsprövning kostnadsfritttillhandahöll riksdagstrycket till tidningarna. Föreningenriksdagsjournalisterna anför i sitt yttrande att problemet för tidningarnabeträffande riksdagstrycket inte ligger på kostnadssidan utan gällerdistributionen. Tidningarnas abonnemang av riksdagstrycket måste enligtföreningens uppfattning hanteras i en särskild ordning så att tidningarnaerhåller trycket snabbare än . Frågor angående utskottsbevakning (4.6 i betänkandet) Vid utredningens utfrågningarframfördes tre önskemål avseende utskottsbevakningen: presskonferenser efterbeslutssammanträden, tUl-gång till utskottens faktamaterial för journalisternasamt offentliga utfrågningar i utskotten. Frågan om offentliga utfrågningar iutskotten, vilken har prövats av vid flera tUlfällen ,har utredningen inte ansett sig böra pröva. Beträffande önskemålet om fritillgång till utskottens faktamaterial anför utredningen att detta skuUe fåbesvärande konsekvenser ur offentlighetssynpunkt. Utredningen anser attutskotten i stället själva från faU tiU fall bör ta ställning till om visstmaterial skaU offentliggöras före betänkandet. Utredningen anser vidare attpresskommunikéer bör utfärdas efter beslut i ärenden, som kan förväntasintressera allmänheten. Presskonferenserna bör reserveras för frågor, som harett betydande politiskt intresse. Informationstjänsten bör hjälpa tiU med depraktiska detaljerna i samband med presskonferenser- Beträffande bevakningen avutskottsarbetet framhåller Föreningen riksdagsjournalisterna kravet på ökadoffentlighet kring utskottens arbete. Enligt föreningen måste regeln vara"att utskotten så snabbt det någonsin är möjligt redovisar sina beslututan hänsyn tUl den snårskog av bestämmelser och rena sedvänjor som nuexisterar". Föreningen anför vidare att utskottens faktamaterial i sinhelhet i princip måste vara offentligt. Riksdagsmaterial med regionalt och lokalt intresse (4. 7 ibetänkandet) Utredningen Inom har , iden mån det funnits resurser, för landsortspressens räkning skett en särskildbevakning av lokal- och regionalanknutet material. har inom TTdiskuterats att utöka denna bevakning till en särskUd specialtjänst. för en sådan specialtjänst uppges ha varit stort. TT beräknar kostnadernaför denna specialtjänst till ca om hela teleprinternätetutnyttjas för leveranser till alla berörda tidningar. Utredningen föreslår att beviljar dagspressengenom ett anslag för de abonnemangskostnader som uppkommer förden angivna specialtjänsten. Härigenom får hela dagspressen möjligheter atterhålla riksdagsmaterial med lokalt och regionalt intresse. denna del och anför att förslaget om bearbetning avriksdagsmaterialet från regional och lokal synpunkt på bekostnad ärett fullföljande av strävan att förbättra servicen tiU sådanamassmedier som av geografiska och ekonomiska skäl inte kan ha egna medarbetarei . Nämnden framhåller att för de medier som harmöjlighet tUl direkt bevakning i påtagit sig bl. a. kostnader förlokaler, apparatur och dylikt i syfte att underlätta deras arbete. Även tillstyrker förslaget ochframhåller vikten av att aU dagspress får tUlgång till material från riksdagen.I yttrandet anförs i denna del: Den övervägande delen avinformationen om sker via TT i form av löpande snabbreferat ochsammandrag. Här bör påpekas att ett icke obetydligt antal tidningar inomdagspressektorn ett trettiotal -inte abonnerar på TT:s material framför alltav kostnadsskäl. Den föreslagna informationstjänsten tycks inte komma att täckadetta tomrum ifråga om snabb information. TT bör i detta fall tack vare sinatekniska resurser ges möjlighet att vidarebefordra riksdagsmaterial till iförsta hand all dagspress. Det kan möjliggöras genom ett anslag till TT:sriksdagsbevakning. Även när det gäUer riksdagsmaterial av regionalt och lokaltintresse bör understrykas att samflig dagspress bör få del av den specialtjänstvia TT som utredningen föreslagit. förklarar isitt yttrande att samarbets-nämnden inte har något att invända mot den lösningutredningen föreslagit under förutsättning att TT accepterar den. TT framhåUeri sitt yttrande att TT:s verksredaktion betjänat tidningarna medlokala och regionala nyheter bl. a. från och att detta material ärmycket uppskattat av abonnenterna. TT har diskuteratmöjligheterna att bygga ut denna bevakning från . En preliminärförfrågan hos tidningarna har visat att intresset härför är stort. ÄtskiUigatidningar har dock betonat att deras ställningstagande till ett erbjudande avett sådant specialabonnemang blir beroende av vad ett sådant skulle kosta.Beträffande utredningens förslag i denna del anför TT vidare: TT vill för sin del medge att vissafrämst administrativa fördelar är förenade med den av utredningen föreslagnalösningen. Mot dessa fördelar måste emellertid vägas den nackdel som ligger iden eventuella risken att det föreslagna anslaget till tidningarna avriksdagsledamöter eller tjänstemän i skulle kunna uppfattas som ettslags åtagande från TT:s sida att utan normal nyhetsbedömning och journahstiskbearbetning distribuera material som vederbörande önskar delge de lokalanyhetsorganen. TT vill i anledning därav starkt understryka att TT inte undernågra omständigheter kan vika från den principen att det är TT som ensam bäransvaret för nyhetsbedömning och redigering av material som TT lämnar tilltidningarna. Vid en sammanvägning av här redovisade synpunkter har TT kommitfram till att fördelarna med det föreslagna systemet överväger, allra helst somde berörda riskerna måste bedömas som små och bör kunna elimineras. Utredningen säger på ett ställe i betänkandet (s. 22) att"bedömningen av materialets nyhets- och informationsvärde skall ligga hosredaktioner- TT vUl här tiU redaktionerna räkna TT:s egnaredaktioner och utgår sålunda från att uttalandet gäller också lokalt ochregionalt material som TT:s redaktioner behandlar och sänder till sinaabonnenter. Häri ligger enligt TT:s mening en garanti för att försök tUlobehöriga påtryckningar inte skall i nämnvärd omfattning förekomma och i denmån de förekommer kunna med skärpa avvisas. I yttrandet anföres vidare att TT:sledning avser att utfärda en skriftlig instruktion till ledning för dem somskall handha den tilltänkta servicen. Av denna kommer klart att framgå att TT:smedarbetare ensamma eller självständigt avgör vad som skall ges ut och hur materialetskall utformas. Föreningen riksdagsjournalisterna, som i och för sigstöder tanken på en utbyggd lokal regional service, avvisar dock avprincipiella skäl utredningens konstruktion. Föreningenanför i denna fråga bl. Principiellt är det helt oacceptabeltatt en viss form av riksdagsbevakning görs beroende av anslag från riksdagen.VUl man stödja tidningarna ekonomiskt måste detta ske utan att man samtidigtstyr innehållet. Stöd till pressen bör utformas så att det allmäntförbättrar tidningarnas ekonomiska villkor utan att vara bundet till visstmaterial. Om de berörda tidningarna inte skulle använda genereUt ökade resursertill abonnemang på regionalt riksdagsmaterial har utredningen överskattatefterfrågan eller den ekonomiska insatsens effekt. Kammarfotograferingen (4.8 i betänkandet) Utredningen anser att det ärangeläget att pressfotograferna ges rimliga arbetsmöjUgheter i . Föratt förbättra de nuvarande i detta avseende mindre tillfredsställandeförhållandena förordar utredningen att ytterligare ett kamerarumiordningställes. För att undvika onödig tidsutdräkt har utredningen redanhemställt hos förvaltningsstyrelsen att denna skall överta den vidarehandläggningen av denna fråga. Av remissinstanserna har endastFöreningen riksdagsjournalisterna berört frågan om kammarfotografering.Föreningen anser att möjligheterna att utöva meningsfull bildjournalistik iriksdagen är utomordentligt begränsade. Från fotograferna har framförtsönskemål om tillträde till kammaren. Föreningen framhåller att utredningen"över huvud taget inte befattat sig med huvudkravet om tUlträde tillkammaren" för fotograferna. Enligt föreningens uppfattning "går detinte att på allvar motivera denna kammarens helgd". Kurser för journalister (4.9 i betänkandet) Utredningen föreslår att dennuvarande årliga studieveckan i för landsortsjournahster ersätts meden kurs som tar sikte på den redigerande personalen på tidningarna men tillvilken även andra grupper av journalister kan beredas tillträde. Vid kontaktermed utredningen har pressinstitutet förklarat sig positivt till samarbete idenna fråga. Den föreslagna pressekreteraren bör delta i planeringen av kurseroch bör svara för alla kostnader i samband med kursen. I motionen 1974:1595 anförs attkursen för journalister bör stå öppen inte bara för landsortsjournalister utanför journalister och annan personal vid alla tidningar samt etermedier somsysslar med riksdagsbevakningen. Av remissinstanserna harStudiefrämjandet och public relations förening tagit upp frågan omkurser för riksdagsjournalister. Båda remissinstanserna är positiva till förslageti denna del. public relations förening föreslår att äveninformationstjänstemän skaU få möjlighet att delta i dessa kurser. Vissa övriga förslag och åtgärder (4.10 i betänkandet)Utredningen Vid utredningens utfrågningar medrepresentanter för olika massmedier framställdes ytterligare en del förslagsom utredningen antingen ställde sig negativ till eller ansåg att de bordeprövas på annat håll eUer behandlas av utredningen i annat sammanhang.Beträffande de förslag som framställts att den föreslagna informationstjänstenskall göra journalistiska paket och veckosammanfattningar anför utredningen attdessa uppgifter bör ankomma på partiernas presstjänst och eventuellt TT.Beträffande frågan om en bildservice från anför utredningen att detär lämpligast att informationstjänsten får till uppdrag att förmedla uppdragtill bildbyråer i . Utredningen hänvisar även till TT:s porträttarkiv.Beträffande journalisternas önskemål att få delta i utskottens resor förordarutredningen inte någon ändring i nuvarande bestämmelser. Till utredningen framfördes vidare förslag om snabbaredistribution av riksdagstrycket (handläggs nu inom förvaltningskontoret),snabbare tryckning av motionerna under den allmänna motionstiden (åtgärder harredan vidtagits av tryckerienheten inom förvaltningskontoret), möjlighet för massmedia att utnyttja upplysningstjänstsamt inrättande av ett pressarkiv i (utredningen skall återkomma tUldessa frågor i ett senare sammanhang), framflyttning av plenitiderna i syfteatt undvika kvällsplena (kommer att prövas av utredningen om riksdagensarbetsformer). Beträffande dessa förslag föreslår utredningen inga ytter-hgareåtgärder i detta sammanhang. Vidare föreslår utredningen att ävenlandsortspressen genom informationstjänstens förmedling bör få rätt att ta delav och få kopia av den första utskriften av ett anförande i kammaren. Vidareföresläs att informationstjänsten bör se till att landsortspressen får tUlgångtiU de anteckningar som görs vid kammarsekreterarens överläggning medriksdagsjournalisterna . Utredningen föreslår slutligen attinformationstjänsten får i uppdrag att utarbeta en kortfattad skrift medriksdagsinformation för journalister. I motionen 1974:1598 anförs bl. a.att bilden har en utomordentligt stor betydelse för informationen. De flestatidningar försöker att i så stor utsträckning som möjligt utnyttja bilder ochbUdtexter för att lätta upp tungt textmaterial, I många faU kan tiUgången påbilder vara avgörande för en tidnings vilja att publicera en viss artikel. Föratt skapa garantier för att riksdagsmaterialet verkUgen publiceras är detenligt motionärerna angeläget att bildservicen tiU tidningarna beaktas. Den avutredningen föreslagna pressekreteraren bör därför också ges möjligheter attbygga upp en bUdservice som utan kostnad stäUs tUl tidningarnas och övrigamassmediers förfogande. Av de frågor som utredningenbehandlar i detta avsnitt är det främst frågan om en bildservice från riksdagensom föranlett kommentarer från remissinstanserna. stöder yrkandet i motionen1974:1598 och föreslår att möjligheterna att ordna en enkel bildserviceingående prövas. anför att aktuella bilder är ett bra sätt attlätta upp riksdagsmaterialet och därmed göra det attraktivare för den sombestämmer om det skall tas in i tidningen. Enligt samarbetsnämndens uppfattningborde det åtminstone vara möjligt för journalisterna att få sina bilderframkallade i och vidarebefordrade per telefoto till sinaredaktioner. framhåUer i sitt yttrande att intealla tidningar har tiUgång tUl det porträttarkiv som finns hos TT. Det äremellertid viktigt att samtliga tidningar får tiUgång tiU såväl ettporträttarkiv som bilder från större debatter. Även för anställda vid och dessverk anser att kraven på en bättre bildservice bör tUlgodoses. Förutom de åtgärder som föreslagitsför att underlätta massmediernas information om riksdagsarbetet föreslårinformationsutredningen att själv skaU bedriva en utökadinformationsverksamhet.