bet · FX01UU3 · 1974-12-31 00:00:00 — En annan utgångspunkt för våramultilaterala bidrag är uppslutning kring denna form förinternationellt utveckling.ssamarbete, manifesterad bl. a. vid de alliansfriastaternas möte i . stora multilaterala bidrag har förstärktmöjligheterna att verka för önskemal gentemot andra i-länder. De grundläggande målsättningarna för Sverigesutvecklingssamarbete styr självfallet handlande i de internationellabiståndsorganisationerna. Den naturliga ramen härför har utgjorts av FN:sutvecklingsstrategi vars Syn på utvecklingsprocessen präglas av ett socialtutjämnings-och rättvisetänkande och en betoning av strävan motoberoende. SIDA, som bl. a. vid genomförandet av s. k.multibi-projekt samarbetar med flertalet av , har belyst deinternationella organisationernas administrativa problem i sinanslagsframställning för /75. Departementschefen viU i dettasammanhang framhåUa att man knappast kan förvänta att det multilateralabiståndet uppnår samma administrativa effektivitet som kan förekomma inom detdirekta utvecklingssamarbetet. Det finns flera orsaker härtill. Personalenrekryteras på världsvid basis, vilket självfallet resulterar isamarbets-problem inom sekretariaten. Verksamhetens karaktär av kunskapsöverföringfrån i första hand en rad i-länder tiU med vitt skUda förutsättningaratt motta dessa kunskaper skapar problem som inte möter ett enskilt i-land.Därtill kommer en långsamhet i beslutsfattandet, som naturligt präglarmeUanstatligt samarbete. Svenskt initiativ genomförs nu en reform avFN-familjens biståndsverksamhet. Reformarbetet gäller såväl UNDP som de olikaFN-organ vilka i samarbete med mottagarländerna svarar för insatsernasgenomförande. Utgångspunkten för arbetet är insikten om att biståndsinsatsernaför att vara framgångsrika måste vara direkt knutna tiU mottagarlandetsprioriteringar och engagemang i dessas genomförande. Enligt entydiga uttalandenfrån sida ger FN:s nya länder-programmeringssystem såledesmöjlighet tiU en samlad och rationeU flerärsplanering av FN-biständet meddirekt anknytning tiU egna utvecklingsplaner. återstår dock mycket att göra innanreformprogrammets alla syften nåtts. Målet är att få till stånd en snabbare ochsmidigare resursöverföring, att rationalisera projektarbetet samt att anpassaorganens struktur till det nya ländertänkandet. Bedömningen av de multilateralaorganens verksamhet kan dock inte begränsas till de administrativaeffektivitetsproblemen. I förgrunden måste stå innehållet i organisationernaspolitik på utvecklingssamarbetets område. Från svensk sida söker vi aktivtpåverka utformningen av denna pohtik. Detta gäller exempelvis FN-biståndets länderfördelning,där ställt sig bakom de fattigare krav på en starkt ökadandel av FN-resurserna. Ett första principbeslut härom antogs iUNDP:s styrelse som ansvarar for denna fråga. Vidare kan nämnas strävandenainom de olika FN-organen att låta biståndet präglas av FN-strategins socialarättvisetänkande. strävar systematiskt att förstärka u-ländernasinflytande inom de multilaterala organisationerna. Inom har aktivt,men utan framgång, hävdat att röstandel bör ökas ochfastställas i stadgan. På svenskt initiativ organiserades ett möte i sambandmed där gavs möjlighet att utveckla sinasynpunkter på Världsbanksgmppens lånepolitik. Mot bakgrund av det intresse somvisades av bör man från svensk sida verka för att sådanadiskussioner blir ett bestående inslag i IDA.s verksamhet. har vidarevänt sig mot att de finansiella organisationerna inskränkt eUer inställt sinkreditgivning tUl länder som genomfört strukturreformer tiU förmån förbefolkningens flertal. Sådana länder bör tvärtom ha särskilt företräde i detmultilaterala biståndet. De svenska insatserna inom de multilateralaorganisationerna förbereds i nära samråd med berörda svenska myndigheter, bl.a. inom ramen för den s. k. multilaterala samrådsgruppen. Härigenom har ettenhetligt uppträdande i de olika organisationerna möjliggjorts, lUcsom ennärmare samordning med det direkta svenska utvecklingssamarbetet. Det är ocksåangeläget att som ett led i dessa samordningssträvanden se tiU att allabiståndsinsatser som kanaliserar via internationella organisationerinordnas i aUmänna politik i dessa organisationer. I propositionen redogörs närmare för samarbetet inom FN:sutveck-hngsprogram (UNDP), (), Internationellautveck-Ungsfonden (), Regionala utvecklingsbanker. Internationella livsmedelsprogrammet.Konventionen om livsmedelshjälp, (), FN:shjälpprogram för Palestinaflyktingar (UNRWA), /GATT.s handelscentrum(ITC), (), FN:s enhet för ekonomisk och socialinformation (CESI), WHO:s projekt för forskning för den mänskligafortplantningens område, den rådgivande gruppen för internationelljordbruksforskning, världssysselsättningsprogram (WEP), utveckling (UNRISD) och FN:s utbildnings- ochforskningsinstitut (UNITAR). I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1974:61 av m. fl. (vpk) ivad avser hemställan att hos regeringen begär att den svenskapoUtiken gentemot utformas med beaktande av följande: att Sverigeutträder ur , Internationella utvecklingsfonden, , och andraorgan som har sin udd riktad mot samt upphör med sina ekonomiskaåtaganden gentemot (punkt 4), dels motionen 1974:278 av herrBohman m. fl. (m) i vad avser hemställan att hos Kungl. Maj:t uttalaratt samarbetet med de regionala utvecklingsbankerna bör byggas ut (punkt 8), dels motionen 1974:398 av herrHermansson m. fl. (vpk) vari yrkas att beslutar avslå det i prop.1974 bU 5 punkt C 1 äskade anslaget tiU och regionala utvecklingsbankersamt att beslutar om utträde ur Världsbanksgruppen, dels motionen 1974:657 av herrHelén m. fl. (fp) i vad avser hemställan att begär hos Kungl. Maj:tatt ökade möjligheter till insyn i de internationella biståndsprogrammen skapasför (punkt 5) samt att ger Kungl. Maj:t tUl känna vad som iövrigt framförs i motionen under MultUateralt bistånd (punkt 6), dels motionen 1974:1271 av herrFäUdin m. fl. (c) i vad avser hemställan att uttalar att riksdagenskall ges ökad insyn i de intemationella biståndsprogrammen (punkt 6), dels motionen 1974:1276 av herrOlof i m. fl. (c) vari hemställs att hos Kungl.Maj:t anhåller om tiUäggs-direktiv till utredningen angående Sverigesutvecklingssamarbete med (UD 1972:03) så att prövningen av deinternationella biståndsorganens verksamhet kommer att behandlas med förtur(punkt 1) samt att i avvaktan på prövningen av de InternationeUabiståndsorganens verksamhet avslår hemställan i propositionen 1974:1, Bilaga 5,C 1.4 angående medgivande för Kungl. Maj:t att utbetala det första svenskabidraget tUl under den fjärde påfyllnaden (punkt 2). medlemskap iVärldsbanksgruppen samt bidragen till tas upp i motionerna 1974:61, 398 och1276. 1 de förstnämnda två motionerna krävs utträde ur Väridsbanksgmppen samtatt avslår det i propositionen äskade anslaget tUl . Tidigareriksdagar har avvisat motsvarande krav. Statsmakternas instäUning tUl frågan om Sverigesmedlemskap i har senast formulerats av statsrådet ett anförande i som svar på en enkel fråga. Ianförandet framhöUs bl. a. att medlemskap i gruppen liksom i andra intemationella organisationer påutvecklingssamarbetets område måste avgöras mot bakgrund av en bred bedömningav deras politik och det stöd verksamheten har bland . Även omVärldsbanksgmppens politik i vissa avseenden med fog har kritiserats, är detuppenbart att bankgruppen har u-ländemas stöd som en viktig käUa för obundeninternationeU kreditgivning för utvecklrngsändamål. Våra möjligheter att påverka Världsbanksgruppen, så attden bättre tUlgodoser de fattiga folkens behov och krav, kan bara tillvaratasom vi stannar kvar inom organisationen. Det råder inget tvivel om att dettaöverensstämmer med uppfattning, framhöU statsrådet. I propositionen ges en närmare redovisning av de svenskasträvandena att förstärka inflytande inom . Den politik som bör eftersträva iVäridsbanksgmppen behandlas också av den biständspolitiska utredningen.Följande bakgrund för översynen ges i utredningsdirektiven. Världsbanksgruppens dominerandeställning i den internationella utvecklingskreditgivningen har förstärkts.Intemationella utvecklingsfondens () mjuka, leveransobundna kreditgivninghar snabbt utbyggts. Liksom FN lägger bankgruppen nu i sin deklareradebiståndspolitik allt större vikt vid de sociala faktorerna iutvecklingsprocessen. har emellertid kritik riktats av åtskUligau-länder mot bankgruppen för dess agerande i samband med nationaliseringar avi-landsföretag i . Från u-landshåll har också hävdats att bankens kravpå den ekonomiska politikens utformning i mottagarländerna i vissa fallförsvårar genomförandet av utvecklingsstrategier för mobilisering av de egnaresurserna genom en social rättvisepolitik. En ingående redogörelse förVärldsbanksgruppens verksamhet har vidare lämnats i utrikesutskottets avriksdagen godkända betänkande 1971:15. I motionen 61 påstås bl. a. att "banken är en alltmerlysande affär på bekostnad". Motionärerna bortser från att avVärldsbankens årsvinst pä 190 milj. dollar detta var storleken 1972/73 överförs 110 mUj. dollar tUl för utlåning till . Därigenom skersåledes en direkt ökning av IDA:s resurser som står i överensstämmelse medu-ländernas önskemål. Återstoden av vinsten överförs till fondering inomVärldsbanken, varigenom bankens upplåningskapacitet ökas. Någon utdelning haraldrig förekommit från . Av föredragningar inför utskottet har framgått att kankomma att råka in i ett mycket prekärt finansiellt läge, om den fjärdepåfyllnaden av IDA:s resurser inte kan komma till stånd i enlighet med träffadeöverenskommelser. TUl grund för dessa farhågor ligger den tveksamhet som underintryck av bl. a. oljekrisen har visats av de största bidragsgivarna. Mot den bakgrund som här tecknats avstyrks motionen 61,såvitt nu är i fråga, och motionen 398. 1 motionen 1276 hemställs att skall avslåregeringens förslag om utbetalning av det första svenska bidraget till IDAunder den fjärde påfyllnaden i avvaktan på att den biständspolitiskautredningen med förtur behandlar biståndsorganens verksamhet. Utskottet vUl framhåUa att det inte är möjligt för Sverigeatt å ena sidan godkänna överenskommelsen om den fjärde påfyllnaden av ochå andra sidan underlåta att fullgöra sina förpliktelser enligt dennaöverenskommelse. Av detta skäl och under hänvisning tUl vad utskottet i övrigtanfört om avstyrks motionen 1276. Ett ökat samarbete med de regionala utvecklingsbankernaförordas i motionen 278, punkten 8, och i motionen 657, punkten 6. I motionen1974:398 yrkas däremot att äskade anslag tUl regionala utvecklingsbanker skaUavslås. Svenskt stöd tUl nya regionala program i södra förordas imotionen 1974:657, punkten 6. I propositionen lämnas en ingående redogörelse förSveriges syn på samarbetet med de regionala utvecklingsbankerna. Utskottet vUl understryka att i olika sammanhanginternatio-neUt redovisat en mycket positiv instäUning tUl regionalt samarbetemellan u-ländema. Ett icke obetydligt svenskt stöd lämnas tUl sådant samarbete.Regionalt samarbete kan omfatta en rad skUda verksamheter, och förutsättningenför svenska insatser varierar väsentligt, beroende på förhållandena i varjesärskUt fall. Detta gäller även samarbetet med de regionalautvecklingsbankerna, vUka dock uppvisar väsentliga skUlnader beträffandeuppbyggnad och verksamhetsinriktning och därmed också har olika värde somförmedlare av svenskt bistånd. är medlem i den Afrikanska utvecklingsfonden.Denna är knuten tUl den Afrikanska och inriktar en stor delav sin verksamhet på de minst utvecklade ländema. har ett svenskt bidrag av 25 mUj. För att fonden skuUefå i gång sin verksamhet snabbt har också under innevarande budgetårlämnat ett bidrag på 2,5 mUj. tiU den Afrikanska , som bl.a. bedriver förinvesteringsstudier i de minst utvecklade ländema i regionen.KapitaltUlflödet tUl den Afrikanska är begränsat, ochmedlemskapet i banken är förbehåUet afrikanska stater. I föreUgger än så längeinte möjligheter för icke-regionala länder att vara medlemmar. har 1966bidragit med 5 milj. doUar tUl en utvecklingsfond för , som ärknuten tUl banken. Ytterligare bidrag har inte lämnats, vilket sammanhänger medSveriges bedömning av bankens verksamhet. a. är bankens upphandlingspolitikmycket restriktiv; vid upphandling inom ramen för bankens projekt fåricke-medlemsländer bara deltaga om de successivt tUlskjuter medel tUl bankenparallellt med upphandlingen i landet. Kritik kan också riktas mot bankensinriktning på relativt utvecklade länder. Förhandlingar pågår nu om en utvidgning av bankensmedlemskrets så att europeiska länder och skulle kunna bli medlemmar. Enrad olika problem föreligger. a. har rests invändningar mot röstreglernaför användning av bankens utvecklingsfond för . Härvidlag har f.n. veto i aUa lånebeslut. fortsätter att följa depågående förhandlingarna. Något ställningstagande tUl svenskt inträde i bankenär inte aktuellt. I den Asiatiska är medlem sedanbankens gmndande och har del i bankens aktiekapital. Inga svenska medel haremellertid lämnats för att öka bankens fonder, vilket sammanhängrmed en bedömning av bankens allmänna länepolitik och syn påutvecklingsproblemen. Banken har i mycket begränsad omfattning tagit hänsyntill den syn som finns i . Vidare föreligger erfarenhet av svenskt stöd tUlutvecklingsbanker avseende mindre regionala gmpper. har sålunda genomSIDA lämnat en utvecklingskredit till den Östafrikanska utveckhngsbanken, EADB. Banker, som i stort sett har samma funktioner ocharbetssätt som EADB, finns också inom andra regioner, t. ex. den Andinskabanken och den Karibiska banken. Av SIDA:s petita framgår att styrelsen är ifärd med att närmare studera sådana finansieringsinstitut i syfte att utröna omdet finns förutsättningar att med tekniskt och finansiellt bistånd stödja ochförstärka de delar av deras verksamhet som tar sikte på eftersatta grupper isamhäUet eUer som har speciell inriktning på de minst utvecklade länderna inomregionen. En bedömning av bankemas upphandlingsbestämmelser är också en viktigdel i utredningsverksamheten kring de regionala bankerna. stöder den Östafrikanska gemenskapen, EAC, delsvia EADB, dels genom en utvecklingskredit till det Östafrikanska telebolaget ochdels med personalbistånd. SIDA anser att även stöd till ökat regionaltsamarbete meUan , och SwazUand bör prövas. Inom prövas vidgadmedverkan i och uppmuntran tUl regionalt inriktad verksamhet, t. ex. för fleraländer gemensamma utbUdningsanstalter eUer forskningsprojekt. Utskottet delar motionäremas uppfattning att det ärangeläget att undersöka möjligheterna tUl vidgat samarbete med de olikaregionala utvecklingsbankerna, där sådant samarbete kan bidra tUl att främjamålen för det svenska utvecklingsbiståndet. Hithörande frågor kommer attbeaktas av den biståndspolitiska utredningen, som enligt sina direktiv börpröva de InternationeUa biståndsorganens verksamhet utifrån u-ländemas behovoch de värderingar som vägleder den svenska biståndspolitiken. Även andrafrågor avseende stöd till regionalt inriktad verksamhet kan tas upp avutredningen. Motionema 278 och 657, såvitt nu är i fråga, torde därmed fä ansesbesvarade. Mot den bakgmnd som här lämnats avstyrker utskottetmotionen 1974:398 såvitt nu är i fråga. Motionen 657, punkten 5, och motionen 1271, punkten 6,behandlar frågan om ökad insyn i de intemationella biståndsprogrammen.Utskottet delar uppfattningen om önskvärdheten av att skaU erhållaökad insyn i de intemationeUa biståndsprogrammens verksamhet. Den ökaderedovisning som ges tUl beträffande de internationella biståndsprogrammen välkomnas i dettasammanhang. Frågan om möjlighetema att fortlöpande följa verksamheten i vederbörandeorganisationer genom närvaro av parlamentariska representanter vid deviktigaste ärliga mötena tas upp i motionen 657. Utskottet finner att frågan omökad parlamentarisk insyn vid olika intemationella organs möten kan behandlasav den biständspolitiska utredningen i samband med dess undersökning av detsvenska deltagandet i vederbörande organs arbete. Yrkandena i motionerna 657och 1271, såvitt nu är i fråga, får härmed anses besvarade. Utskottet återkommer i samband med medelsanvisningen underpunkten 17 (Bidrag tUl intemationella biståndsprogram) tUl hemställan ianledning av motionen 398, såvitt avser anslaget till och regionalautveckhngsbanker, och motionen 1276, punkten 2. 1. attriksdagen avslår motionen 1974:398 i vad avser utträde ur Världsbanksgruppensamt motionen 1974:61 i vad avser dels utträde ur , Internationellautveckhngsfonden m. fl. organ, dels ekonomiska åtaganden gentemot , 2. att riksdagenanser motionen 1974:278, såvitt nu är i fråga, besvarad med vad utskottetanfört om samarbete med regionala utvecklingsbanker, 3. att riksdagenanser motionema 1974:657 och 1271, båda såvitt nu är i fråga, besvarade med vadutskottet anfört om insyn i intemationeUa biståndsprogram, 4. att riksdagenanser motionen 1974:657, såvitt nu är i fråga, besvarad med vad utskottetanfört om samarbete med regionala utvecklingsbanker och svenskt stöd tUlregionala program, 5. att riksdagenavslår motionen 1974:1276 i vad avser tUläggs-direktiv tUl denbiståndspolitiska utredningen. Propositionen (s. 16-17,38-39) I samband med översynen av FN:sutvecklingsstrategi har både i-och uttalat sig för att de totala forskningsresursernai högre grad borde inrUctas pä problem av intresse för . Ettförstärkt inflytande över forskningen från sida måste ses som enförutsättning för att dessas egna behov och prioriteringar skall kunna styraforskningens inriktning. Under /73 beräknas ca 50 milj. kr., ellerca av de svenska biståndsutbetalningarna, ha avsett forskningsändamål. Ett omfattande svenskt stöd lämnas tUlVärldshälsovårdsorganisationen (WHO) fÖT forskning på den mänskligafortplantningens område. Propositionens redogörelse för detta stöd refererasunder punkten 8. Vidare redogörs i propositionennärmare för det stöd som lämnas till internationeU jordbmksforskning och tUlforskning inom ramen för världssysselsättningsprogram (WEP) samt tUl utveckling (UNRISD) och (). Stöd lämnas också till ett tUlFN:s organisation för undervisning, vetenskap och kultur () knutet institut som sysslar med forskning pä utbUdningsområdet liksomtill för vetenskap (IFS), vars syfte är att lämnastöd till enskUda forskare i-u-länderna. Inom det bilaterala utvecklingssamarbetet gårforskningsstöd till institutioner såväl i som i och andrai-länder. Forskning som stöds i i-länder genomförs vanUgen i samarbete medu-landsinstitutioner. Huvuddelen av forskningsstödet avser insatser inom medicin,jordbruk och nutrition. Bland pågående insatser kan nämnas ett institut förnäringsfrågor i , ett insektsforskningsinstitut i och ettregionalt institut i för bekämpning av gräshoppor. Bidrag har lämnatstill en FAO-utredning om åtgärder för att förhindra den fortgående utbredningenav öknen i södra gränsområden. Bland insatser som förbereds kan nämnasstöd tUl ett laboratorium för forskning om vattenföroreningar i samtnågra arbetsmarknadsprojekt. Utöver dylika insatser förekommer inslag avforskningsverksamhet inom åtskiUiga av de utvecklingsprojekt som stöds avSverige. presenterade ettbetänkande om inriktningen och organisationen av det svenska stödet tiU forskningmed anknytning tUl u-landsförhåUanden (Forskning för utveck-Ung, SOU 1973:41).Betänkandet, som redovisar förslag tiU förstärkta insatser förutvecklingsforskningen, remissbehandlas f. n. I motionen 1974:278 av . (m) hemstäUs bl. a. att hos Kungl. Maj:t hemställer attförslag i enlighet med u-landsforskningsutredningens betänkande snarastföreläggs samt att i avvaktan härpå ett belopp av . inom ramenför anslagna medel särskilt anslås för utveckhngsforskning (purUct 6). Utskottet har erfarit attremissförfarandet avseende u-landsforskningsutredningens betänkande nu haravslutats och att sedvanlig beredning av ärendet pågår inom Kungl. Den biståndspolitiska utredningen understryker i sitt remissyttrandevikten av att beslut beträffande principer, utformning och organisation av detsvenska biståndet tUl utvecklingsforskning inte ges en definitiv utformningförrän utredningens översyn av den svenska biståndspolitiken föreligger. Av propositionen framgår att över50 mUj. eller av de svenska biståndsutbetalningarna /73 avsåg forsknmgsändamål. Propositionen innehåller en ingåenderedogörelse för det svenska stödet tUl olika intemationeUa forskningsprojektoch redovisar även de bUaterala insatserna pä detta område. Utskottet delar motionäremas synpunkter på angelägenhetenav att utvecklingsforskningen snabbt byggs ut. Det föreligger emellertid inteför närvarande undertag för beslut om ett sådant särskUt anslag förutvecklingsforskning som motionärema förordar. Utskottet förutsätter attregeringen fortsätter att ägna frågorna om utvecklingsforskning storuppmärksamhet och framlägger ytterligare förslag härom så snart detta ärpraktiskt möjligt. att anser motionen1974:278, i vad avser frågor rörande utvecklingsforskning, besvarad med vadutskottet anfört. U-landsinvesteringar, u-ländemas industrialisering,kapitalbildning i u-ländema m. m. Proposhionen (s. 21-23) 1 slutet av överlämnadeindustribiståndsutredningen sitt betänkande (SOU 1972:90) Industriutvecklingoch utvecklingssamarbete, vUket därefter remissbehandlats. Utredningen har framlagt flera förslag om en utbyggnad avSveriges bistånd på industriområdet både i vad avser det direkta samarbetet medu-länderna och genom ökat deltagande i de multilaterala organens verksamhet.Denna utbyggnad bör enligt utredningens uppfattning kunna ske inom ramen förden pågående biståndsverksamheten. Samtliga remissinstanser som tagit ställninghar tiUstyrkt utredningens uppfattning pä denna punkt. De förslag från industribiståndsutredningen som berör detbilaterala utvecklingssamarbetet innebär i väsentliga avseenden en ökadsatsning på en redan tidigare påböriad verksamhet. Som svar påmottagarländernas önskemål om överföring av kunnande och finansiella resurserför industriutveckling har dessa verksamheter fått ett större utrymme i detsvenska biståndsprogrammet. Det sker bl. a. genom en ökad satsning påsmåindustri. Verksamhet pågår i , och , medan nya sådanainsatser förbereds i bl. a. och . kapacitet attkombinera industriinsatser med forskning och produktutveckling byggs ut ochinriktas bl. a. på försök att utveckla s. k. u-landsanpassad teknologi. StödtUl ansträngningar att öka sin export av industrivaror lämnas sedanen tillbaka genom bidrag till /internationellahandelscentrum (ITC). För /75 föreslås en fortsatt ökadmedelsanvisning för detta ändamål. Även samarbetet med () byggs ut successivt. Den ökning av SIDA:s personal somföreslås i propositionen Gfr punkt 15 nedan) tar bl. a. sikte på att vidgaverkets möjligheter att lämna bistånd på industriområdet. Den närmareutformningen och inriktningen av industribistånd bliremeUertid, som utredningen understryker, beroende av de prioriteringarmottagarländerna gör inom givna finansieUa ramar. Industribiständsutrednmgen konstaterar att det saknas skälatt upprätta ett svenskt investeringsbolag. De huvudsakliga motiv som frånindustrins sida framförts för ett investeringsbolag anser utredningenoförenliga med mål för det internationella utveckhngssamarbetet. Bl.a. (), (), () och instämmer i utredningens bedömning i dennafråga, medan t. ex. m. fl. och exportrådmenar att det finns goda skäl, även från biståndspolitiska utgångspunkter, attupprätta ett svenskt investeringsbolag. KommerskoUegium och SIDA viU attfrågan ytterligare utreds. T. v. avser departementschefen inte att ta upp dennafråga. Utredningen föreslär slutligen att det svenskainvesteringsgarantisyste-met, som f. n. endast omfattar länder som i betydandeutsträckning mottar svenskt bistånd, bör utvidgas tiU att i princip omfattaalla . motiverar förslaget att utvidga detsvenska investeringsgarantisystemet i huvudsak med att svenska företag istörsta möjliga utsträckning bör kunna konkurrera pä lika villkor med andraländers industri. Utredningen anför vidare att utlandsinvesteringar i flerafall tryggar avsättningsmarknader för svensk export.