bet · FX01UbU37 · 1974-12-31 00:00:00 — Medhänvisning till de resonemang som utredningen för rörande inriktningen av delstatliga stödet till teknisk grundforskning föreslår utredningen följanderiktlinjer för stödet lill den mot tekniska tillämpningar riktadegrundforskningen. Nämndernainom STU skall inom sina respektive områden inventera och bedöma behovet avsåväl kortsiktiga som långsiktiga forskningsinsatser. De bör i sittprogramplanearbete ta in förslag om sådana insatser. bör inrättas inom STU som enbart här att syssla med tekniskagrundforskningsfrågor. Den skall bereda det samlade grundforskningsprogrammetunder en prograrnplaneperiod och kunna besluta om medelstilldelning tillsådana långsiktiga forskningsprojekt som inte uppenbart kan hänföras till ettvisst sektorsområde. Samordnade insatser av andra nämnder liksom gemensam finansiering torde i många fall varalämpliga. Nämndenför teknisk grundforskning bör disponera särskild medelsram. Den bör varasammansatt huvudsakligen av tekniska vetenskapsmän men även innehållaicke-vetenskapsmän med utblick över samhälleliga och in-, dustriella behov pålängre sikt. Med skrivelse överiämnaderiksdagens revisorer till Kungl. Maj:t en granskningspromemoria angåendeformerna för kontroll av vissa forskningsmedels användning samt överpromemorian avgivna remissyttranden. Revisorernasskrivelse jämte bilagor har av Kungl, 'Maj:t överlämnats till ett antal myndigheter(motsvarande), bl, a, forskningsrådsutredningen, vilka anmodats underrättariksdagens revisorer och del departement lill vilket verksamhetsområde de hörom de åtgärder som vidtas i anledning av skrivelsen, Forskningsrådsulredningenhar i skrivelse till revisorerna meddelat att del materialsom frambragts i samband med revisorernas granskning kommer all ingå iunderlaget för de förslag utredningen avser att inom ramen för sitt uppdragframlägga beträffande evaluering, anslags-förvaltning och kameral kontroll avden rådsstödda forskningen. Motionerna1974:169 (fp) och 1974:186 (m) Under vårsessionen behandlades två i motionen1974:169 framförda yrkanden i fråga om anvisande av medel till framtidsstudier(UbU 1974:26, rskr 1974:212), Denna motion lar liksom motionen 1974:186 upptill behandling även frågan hur framtidsforskningen i bäst bör vara organiserad. Motionärerna anser att bör fattaprincipbeslut om att ett skall inrättas.Institutet skall vara knutet till och helt finansieras av statsmedel.Motivet härför är att institutet därigenom får en oberoende ställning och kanarbeta under full insyn och största öppenhet, Imotionen föreslås alt tillsätter en utredningsgrupp och ger denna iuppdrag att utforma de närmare riktlinjerna för det föreslagna institutet.Utredningsgruppen bör enligt motionärernas mening temporärt biträdas av ett avriksdagen inrättat sekretariat för framtidsstudier. för framtidsstudier bör enligt motionärernas mening haföljande huvuduppgifter: 1, initiera dels framtidsstudier rörande bredasektorer av samhällslivet, s, k, omgivnings- eller miljöstudier, dels studierav särskild vikt för att skall kunna bedöma utvecklingen på olikaproblemområden och konsekvenserna av olika handlingsalternativ, 2, förmedla önskemål om framtidsstudier från myndigheter,förelag och organisationer saml samordna likartade önskemål lill störrestudier, 3, stödja och bistå organisationer och grupper sombehöver underiag för egna studier och hjälp med att ulföra dem! Detta bör varaen central uppgift för institutet. En rad organisationer - från svenska kyrkantill miljövårdsgrupperna - behöver i hög grad stöd att fä den vidare bakgrundtill sina egna studier utan vilken deras arbete lätt hänger i luften. fungera som en dokumentations- och informationscentral påområden där svårigheten att hitta fakta, litteratur och referenser äromvittnad. Institutet bör systematiskt samla in basfakta, studier av olikaslag, litteratur etc, och hålla materialet tillgängligt för intresserade grupperoch institutioner. Andra uppgifter för institutet bör vara metodutveckling,viss utbildningsverk.samhet, långsiktig planering av forskningsinsatserna,bevakning av den internationella utvecklingen etc. Utöverdessa uppgifter bör institutet stödja frislående grupper för framtidsstudier.Anslag bör slå till institutets förfogande för att fördelas till sådana grupper.Därvid bör alternativa och ifrågasättande studier saml metodul-vecklingsprojektges företräde. Somexempel på ämnen som framtidsforskning i eil land som skulle kunnainriktas på nämns i motionen följande: 1, en studie av hur ett "tjänstesamhälle"skulle fungera, både ekonomiskt och mänskligt, dvs, ett samhälle där en ökandedel av både offentliga och privata utgifter läggs ner på att köpa respektivetillhandahålla tjänster i stället tor varor, 2, en studie i hur medborgarnas intresse tor attskydda och förbättra olika typer av miljöer skulle på ett effektivare sätt kunna kopplas in i beslutsprocessen, 3, en studie - som borde ha varit gjord redan nu - omhur en utveckling mot ett lågenergisamhälle, eller ett som använder andraenergikällor än , kan påskyndas utan alltför svåra omställningsskador påmänniskor och realkapiial, 4, en studie i hur andra prioriteringar än denuvarande mellan hälso-och sjukvård, inklusive mellan olika typer av sjukvård,skulle återverka både på landets ekonomi och dess hälsa. Samtligadessa studier skulle, framhåller motionärerna, inte underlätta livetför beslutsfattarna men däremot ge deras uppdragsgivare, väljarna, en chans allöverväga vad de faktiskt vill ha för sorts framlid. Den allt snabbare utvecklingen inom olikasamhällssektorer ställer krav på framsynthet hos olika beslulsfatiare framhållsi motionen 1974:186. Del föreligger ett stort behov av att mera systematisktutnyttja framtidsstudier inom regering, riksdag, organisationer och företag.Det arbete som redan påböriats är därför i sig välkommet. Motionärerna anförvidare att del knappast finns något principiellt argument mot alt regeringensysslar med fram-tidsinriktade studier. Ur demokratisk synvinkel framstår detemellertid enligt deras mening som i det närmaste orimligt all ha endast en plane-ringsenhelfor framtidsstudier och alt denna är knuten till statsrådsberedningen.Motionen utmynnar i förslag beträffande ett underställt sekretariatför framtidsstudier. Motionerna1974:235 (fp) och 1974:1485 (c) Förevarande två motioner understryker båda viktenav teknikvärdering. Enligt motionen 1974:235 bör uttala att allastörre statliga investeringar i princip skall föregås av teknikvärdering, Ifråga om motivering hänvisas till den vid riksdag behandlade motionennr 108 (JoU 1973:43),Därjämte framförs i motionen 1974:235,såvitt nu är i fråga, yrkande beträfTanderiskvärdering. Yrkandet i motionen 1974:1485 syftar till att ettteknikvärderingskontor skall inrättas, I motionen framförs vidare tankar om ettriksdagens eget organ för rådgivning, information och utvärdering av de storasamhällsfrågorna och den teknik som är och blir avgörande rör vår framtid. I fråga om teknikvärdering har i motionen 1973:108,lill vilken motionen 1974:235 i denna del hänvisar, anförts att miljöpolitikensfrämsta mål är alt göra det möjligt för vår egen och för kommande generationeratt överleva. All mänsklig verksamhet måste ske inom de ekologiska ramarna. Ettsätt all börja se långsiktigt på ifrågavarande problem är enligt motionärernaatt göra upp miljöbudgelar för industrier och kommuner. En miljöbudget skallvara en sammanställning av alla uppoffringar och all nytta som är förenade meden planerad åtgärd eller en produktion, där man också räknar in kostnadernaför de skador som miljön utsätts för och vinsterna av de fördelar för miljönsom verksamheten innebär, I den tankegången ingår också alt man måste börjavärdera framför allt den nya tekniken på ett annat sätt än . Det ärsålunda enligt motionärernas mening uppenbart att man måste la hänsyn tillkonsekvenserna av teknisk utveckling i myckel vidare sammanhang än som hittillsvarit vanligt, Inle minst viktigt finner motionärerna del vara att riksdagenhar tillgång lill besluisunderiag som gör detta möjligt. Motionen utmynnar ihär berörda delar i krav på alt som sin mening ger Kungl, Maj:t lillkänna alt - som ett led i arbetet på att framställa miljöbudgetar för olikaverksamheter - alla större investeringar i princip skall föregås avteknikvärdering, dvs, en uppskattning av deras sociala och ekologiska effekter.Vidare föresläs alt hos Kungl. Maj:l begär all förslag omteknikvärdering av några försöksprojekt, utlagda på lämpliga institutioner,föreläggs . Ettinslag i teknikvärderingen bör vara en riskvärdering. Motionärerna erinrar omatt all mänsklig verksamhet är förknippad med större eller mindre risker, vilkamåste vägas mot varandra, 1 den allmänna debatten tenderar ofta risken för fä,stora skador att väcka mer uppmärksamhet än risken för många små. Som exempelhärpå anförs alt några fä, stora flygolyckor ägnas stor uppmärksamhet ochdärmed ger intrycket alt flyg är ett riskfyllt transportmedel. Många småvägtrafikolyckor får inte samma uppmärksamhet, och därmed reduceras intrycketav riskerna. Detta och andra exempel visar enligt motionärernas meningbetydelsen av en balanserad debatt och ett rättvisande beslutsunderiag förkorrekta riskbedömningar, baserade på en genomtänkt riskpoliiik, I motionenföreslås en utredning av metoder för bedömning och värdering av risker. Behandlingenvid riksdag av motionen 1973:108 I fråga om de vid riksdag väckta,motsvarande yrkandena beträffande teknikvärderinganförde jordbruksutskottet(JoU 1973:43) följande. Motionärerna har enligt utskottets mening tagit uppen aktuell och viktig fråga som förtjänar betydande uppmärksamhet. Utskottetvill också erinra om att i anledning av motionsyrkanden inärliggande frågor som gällde utarbetande av modeller lill miljöbudgetar,upprättande av en ekologisk riksplan, m, m, på utskottets förslag ställde sigpositiv lill åtgärder i syfte alt tillgodose behovet av ekologiskt riktigaprinciper för den fortsatta samhällsplaneringen, I sill av godkändabetänkande 1972:49 anförde utskottet sålunda att ulskoltet deladeuppfattningen, all en ekologisk grundsyn var en nödvändig utgångspunkt för hushållningenmed våra naturresurser. Utskottet erinrade om att denna tanke bl, a, kommitlill klart uttryck i den rapport (SOU 1971:75) rörande hushållning medmark och vatten, som låg till grund förde lagförslag jämte överväganden avprincipiell art beträffande innehållet i en fysisk riksplanering m. m. somförra året förelades . Med hänsyn härtill kunde man enligt utskottelsmening utgå från att vid det fortsatta arbetet med den fysiska riksplaneringenskulle komma att sorn grund läggas en sådan ekologisk avvägning som utskottetuttalat sig för. Den ekologiska helhetssynen på hithörande frågoråterspeglades också i direktiven för utredningen rörande kostnaderna förmiljövården, vari bl, a. sades att det var av stor betydelse all de frågor somrörde avvägning och prioritering mellan olika åtgärder kunde belysas. Deltainnebar att inte bara kostnaderna utan också effekten av olika insatser behövdestuderas, &)m påpekat skulle de sakkunniga i deltasammanhang kartlägga vilka metoder som finns för att mäta effekterna av olikamiljövårdsåtgärder. Mot bakgrund av del anförda fann utskottet anledning antaall syftet med berörda motioner skulle komma att i väsentlig grad tillgodosesutan att behövde vidtaga någon särskild åtgärd. Sedannyssnämnda uttalande gjordes har antagit förenämnda riktlinjer ochlagförslag beträffande fysisk riksplanering m, m, (prop, 1972:111, CU 1972:35,rskr 1972:348), Behovetav teknikvärdering har lx;rörts av bl, a, arbetsgruppen (Ju 1971:07) förframlidsforskning i dess avgivna betänkande (SOU 1972:59)Alt välja framtid, I del sekretariat för framtidsstudier, vilket som ettresultat av nyssnämnda betänkande knutils lill statsrådsberedningen, har fråganom teknikvärdering gjon.s lill föremål för ytteriigare överväganden. initiativ har en särskild arbetsgrupp bildats för att insamlauppgifter och avlämna rapport om studier rörande teknikvärdering på olikaverksamhetsområden, I en rapport detta år har gruppen redovisat ettantal sådana studier (Technology Assessment in : 9 Case Studies.Stockholm 1973), De studier rörande teknikvärderingsfall som ingår i rapportentjänar olika syften men avses i första hand vara ett led i det projekt. Managementand Control of Technology, som innefattas i programmet för förvetenskaplig och teknisk politik (CSTP). Ulskoltet,som enligt vad Iramhållits anser alt berörda yrkanden i motionen 1973:108har ett angelägel syfte, finner emellertid mot bakgrund av vad i ärendetutretts inte anledning att i förevarande sammanhang föreslå någon särskildriksdagens åtgärd i anledning av motionen. Riksdagenfattade beslut i enlighet med jordbruksutskottets förslag. På samma sätt som i motionen 1974:235 anser man imotionen 1974:1485 det önskvärt att förberedelser för svenskateknikvärderingssludier igångsätts, I den sistnämnda motionen påpekasatt den tekniska utvecklingen varit en viktig förutsättning för bl, a, detekonomiska framåtskridandet men att de sannolika konsekvenserna av en fortsattteknisk utveckling måste karlläggas och utvärderas så alt både den förväntadenyttan å ena sidan och de negativa konsekvenserna för samhälle och miljö åandra sidan kan uppskattas. har t, ex, olägenheterna oftauppmärksammals för sent och då investeringarna har gått förlångt och bl, a, fält svåra ekonomiska konsekvenser vid ett lillrällaläggande. Motionen 1974:1372 (fp, c) Enligt motionen 1974:1372 bör en långsiktigplanering av forskningen - ett forskningspoliliskt handlingsprogram - kommatill stånd under parlamentarisk medverkan, I sådant syfte föreslås i motionendels all forskningsrådsulredningens pariamentariska inslag vidgas, dels attutredningen genom tilläggsdirektiv tär i uppdrag att utarbeta ettforskningspoliliskt handlingsprogram. Utredningen bör studera villkoren förforskningen och lägga fram förslag till dimensionering och finansiering.Utredningen bör också studera de institutionella formerna för densektorsinriktade forskningens bedrivande. Forskningenvid universiteten bör ägnas särskild uppmärksamhet, särskilt i vad gälleransvarsfördelning mellan forskningsråd och universitet. Inriktningen bör varaall bygga ul den fasta basorganisationen vid universiteten, särskilt medbeaktande av att forskningsrådens anslag stagnerat och till större delen gårtill redan pågående projekt, vilka naturiigen borde inordnas i universitetsorganisationen. Utredningensuppgift bör också vara att lämna förslag för formerna av medverkanvid initierande av forskning. Denna medverkan bör främst avse långsikligautvecklingsuppdrag, uppföljning och utvärdering av olika reformers effekter iskilda avseenden. Sommotivering för yrkandena anförs bl, a, att forskningen har stor l)e-tydelse församhällets sociala, teknologiska och ekonomiska utveckling och alt Inriktningenav forskningen därför verkar i hög grad styrande för samhällsutvecklingen istort. Det är därför bra att revisorer lagt fram förslag som innebäratt möjlighet att kontrollera forskningens inriktning ochutnyttjande av beviljade medel blir bättre. Det är enligt motionärernas meningemellertid nödvändigt att nu precisera för vårt land angelägnaforskningsområden vilka bör prioriteras inom forskningspolitiken, Imotionen betonas alt den tekniska forskningen måste ligga långt framme. Enfråga som ställs är om avvägningen av insatserna för teknisk forskning ochför annan forskning är den mest lämpliga. Vidare ifrågasätts beträffande dentekniska forskningen om inte grundforskningen bör prioriteras. Ävenden kemiska och biologisika forskningen anses eftersatt mot bakgrund av dekrav som allmänt ställs i vårt samhälle på t, ex, giftanvändning, kontroll avläkemedel och en ekologiskt riktig produktion. Motionärerna anser vidare attarbetsmiljöfrågorna och energiområdet fordrar ökade forskningsinsatser. Behovetav tvärvetenskaplig forskning betonas. Somen möjlighet alt underlätta en målinriktad forskning i enlighet medsamhälleliga intentioner och syftande till praktisk användning framhålls imotionen att staten i ökad utsträckning lägger ut uppdragsforskning tilluniversiteten. Det är angeläget alt generellt stimulera uppdragsforskningen. Attforskningsresultaten redovisas innebär långtifrån alltid att de når ut till enpraktisk användning. Intensifierade ansträngningar måste göras för anforskningsresultaten skall utnyttjas av producenter, administratörer ochkonsumenter. Som exempel nämns; konlaktkonferenser mellan forskare ochavnämare. ': inflytande på forskningspolitiken delarmotionärerna revisorernas uppfattning att möjlighet att kontrolleraforskningens inriktning och utnyttjande av beviljade medel måste bli bättre.Genom alt forskningsanslagen är splittrade på olika departement och genom allriksdagen saknar ett eget organ för samordning och koordinering av de olikaforskningsinsatserna är möjligheten att göra egna prioriteringar närmastteoretisk. I del föreslagna utredningsuppdraget bör ingå alt lämna förslag omformerna för medverkan vid initierande av forskning. Mollenen1974:1374 (vpk) I motionen 1974:1374 yrkas att liksdagen föreslårKungl, Maj:t att med utgångspunkt i vissa i motionen angivna principer omformariktlinjerna för den svenska forskningspolitiken, I sådant syfte bör ledningenav forskningspolitiken och av pågående och för motionens avlämnandeaviserade utredningar om forskning övertas av en pariamentarisk kommitté medstark representation för arbetarrörelsens intressen. Kommitténs arbete börsyfta lill formuleringen av en nationell helhetsplan för statligt forsknings-och utvecklingsarbete som beaktar kraven på en demokratiskt förankradforskningspolitik och full offentlig kontroll. Motionärernaanför att forskningen i vuxit till en betydelsefull samhälleligaktivitet som är på väg att bli ett av den statliga politikens viktigasteområden. Detta ställer krav på en statlig resursplanering av helt annat slag änden laisser faire-hållning som kännetecknat svensk forskningspolitik, I bristpå en medveten styrning av de statliga forskningsresurserna har storbolagenkunnat påtvinga den statliga forskningspolitiken ett mönster av oregleradsubvenlionspolitik. Enligt motionärerna måsledet vara ett rimligt kravatt de minsta företagen, som ofta mycket lätta kan ställa om produktionen efternya produktionsprocesser och nya produkter, får större del av statensforskningsstöd som de största förelagens forskning självfinansieras, Imotionen anförs alt del är orimligt att staten indirekt genom strategisktbetydelsefulla forskningsanslag finansierar de svenska storbolagensjätte-profiter. Detta stöd, som ofta motiveras med sysselsältningspoliliskaskäl, måste upphöra. Vidareär den situation som präglar svenskt näringsliv och svenskforskningspolitik enligt motionärernas mening en uppfordran till fundamentalaförändringar av del kapitalistiska systemet. Arbetet på att skapa sådanaförändringar måste ta sin början och då inle minst på detforsk-ningspoliliska området. Den tekniska och vetenskapliga forskningen måsteknytas intimare till de breda folklagrens behov och intressen. Detta kan inteske med mindre än all forskningens resurser omfördelas så alt även andraföretag och institutioner än de svenska storbolagen fär del av resurserna.Staten och löntagarna måste garanteras ett avgörande inflytande över hurforskningsanslagen används. Detta bör lämpligen ske genom att anslagen bindslill bestämda krav på kontrollmöjligheter för lönlagarnas organisationer inomde företag som fär del av statliga forskningsresurser. Motionärernaanser också att den statliga forskningspolitiken bör inrymma en gedigenekonomisk upprustning av grundforskningen och all del är av största vikt altreglerna för uppdragsforskningen ses över och förändras så all grundforskningeninte bakvägen förvandlas till målinriktad, bolagsstyrd forskning. Samtidigtmåste en djupgående demokratisering av universitetsforskningen genomföras. Motionen1974:1055 (s) I motionen sägs att motivet för samhällets starkastöd lill industrins forsknings- och utvecklingsarbete är enkelt och klart,nämligen alt det är ett samhällsintresse att se till alt industrinsinternationella konkurrenskraft bibehålls på en hög nivå. Denna målsättning ärgemensam för såväl förelag som löntagare. På så sätt uppnås en hög effektivitetoch en snabb expan-sionstakt inom svensk industri, vilket utgör en grundval fören fortsatt hög löneulbelalningsförmåga. Enighetenkring målsättningen alt stödja industrins teknologiska förnyelse bör emellertidinle lä dölja att företag och löntagare har skilda intressen i andra avseenden.En teknologisk utveckling, fortsätter motionären, som leder lill ökad stress iarbetet, lill ökade olycksfallsrisker, större monotoni och mindre möjligheterför den anställde att påverka sin arbetssituation och över huvud tagetöverblicka en alltmer komplicerad företagsorganisation är inte ifackföreningsrörelsens intresse. Som beställare av ny teknik har förelagen iförsta hand sökt tillgodose sina intressen. Därför har vi fält enteknisk utveckling, som inte i tillräcklig utsträckning beaktat de mänskligaoch sociala aspekterna när det gäller teknikens utformning. Motionären sägeratt det kortsiktiga lönsamhetsinlresset har blivit det primära. Den snabbateknologiska utvecklingen gör att fackföreningsrörelsen än mer löper risk altkomma på mellanhand vid tekniska och organisatoriska förändringar. Motionärenunderstryker att de anställdas organisationer måste se till all de aktivt kanpåverka den teknologiska utvecklingen på sådana sektorer som är de mestcentrala från lönlagarsynpunkt. Balansen mellan förelagens möjligheter ochinflytande över forskning och utveckling och de anställdas skulle kunnaförbättras genom att löntagarorganisationerna ges ett visst ekonomiskt stöd -eventuellt beräknat per medlem - för all kunna beställa forskning främst frånuniversitet och högskolor. Motionen utmynnar i förslag om att frågan skall utredas. Motionen1974:297 (m) I motionen 1974:297 hävdas att NORDDOK, dvs, denordiska ländernas gemensamma koordineringsorgan för vetenskaplig och tekniskinformation och dokumentation, är ett lämpligt organ för den översyn avnuvarande svenska syslem och organisation för vetenskaplig information och dokumentationsom revisorer föreslagit i sin skrivelse 1974:9, Samtidigtframhålls i motionen alt NORDDOK tilldelats ytterst begränsaderesurser och att det är angelägel all resurserna ökas så att NORDDOKrätt kan fullgöra olika uppgifter Bl, a, anförs att de nordiska kontakternabehöver byggas ul ytteriigare med hjälp av ett fast telenät mellan Nordenshuvudstäder variämle framhålls kraven på en dalabank för miljövårdsfrågor samlför kärnkraften och dess säkerhels- och miljöfrågor. Yrkandet i motionen avserskrivelse till Kungl, Maj:t beträffande utbyggnad av NORDDOK. Enligt instruktionen för revisoreråligger det revisorerna att som en statens överrevision utöva kontroll av denstatliga finansförvaltningen, varvid bl, a, skall tillses att en godhushållning iakttas med Statens medel och alt statens tillgångar utnyttjasefter rationella grunder. uttalade (KU 1967:60) alt denmöjlighet till insyn i del praktiska förvaltningsarbetet, som revisioneninnebär, leder till att revisionen också bör verka som en viktiginformationskälla för i dess löpande arbete. Somett led i sitt arbete har revisorer låtit undersöka utbytet av destatliga finansiella bidragen till forskning och utvecklingsarbete (FoU) och derutiner som tillämpas vid den fortlöpande bevakningen av forskningsmedlensanvändning. Vid undersökningen har även gjorts en mera allmänkartläggning av förhållandena för den statligt finansierade forskningen.Undersökningens resultat har redovisats i en granskningspromemoria. Denstatliga forskningsverksamheten (1972:8), vilken på sedvanligt sättremissbehandlats.