bet · FX01KU30 · 1974-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1974 KU 1974:30 Konstitutionsutskottetsbetänkande med anledning av motioner rörande den kommunala demokratin m. m. 1 detta betänkande behandlas motionerna 1974:98 avherr Fiskesjö m. fl. (c), 1974:142 av m. n. (c), 1974:348 av herrHelén m. (fp), 1974:587 av herrar () och i Ic),1974:930 av m, fl. (m) samt 1974:1187 av m. fl, (m),vilka samtliga behandlar olika frågor med anknytning till den kommunalademokraiin. 1 motionen 1974:142 av m.fl. (c)hemslälls "all I, dels ger Kungl, Maj:t till känna vad imotionen anförts, 2. dels hos Kungl. Maj:l anhåller alt motionen överiämnastill utredningen om den kommunala demokraiin". Motionärernaanför att den genomförda kommunindelningsreformen medföri allvarliga problemför den kommunala demokratin, vilket på kan komma atl utgöra elthot mol den kommunala självstyrelsen. Enligt molionärerna är de reformer avbetydelse för den kommunala demokratin som genomfördes i samband med beslutet1969 om kommunindelningsre-formens fullföljande otillräckliga. 1 molionendiskuteras med hänsyn häriill flera ytterligare åtgärder på hithörande område.För att förstärka den kommunala självstyrelsens lokala förankring bör enligtmolionen särskilda kom-mundelsorgan (kommundelsråd eller kommundelsfullmäklige)inrättas. Vidare framhåller motionärerna informationsproblemens betydelse förden moderna demokraiin. 1 motionen betonas härvid vikten av en dubbelriktadinformalion, dels till de föriroendevalda som skall bära upp självstyrelsen,dels lill de enskilda människorna i samhället. Enligt motionen bör ocksåerfarenheterna av den gemensamma valdagen bli föremål för en grundligutvärdering nu när två val genomförts enligt den nya ordningen, Imotionen diskuteras också frågan om länsdemokrati. Enligt motionärerna börhuvudprincipen vara atl de folkvalda landstingen övertar en stor del av deuppgifter som åvilar de statliga länsstyrelserna och all uppgifter iövrigt decentraliseras från staten. Särskilt angelägel är det att de frågor somrör regional planering och resursfördelning överförs till landstingen. 1motionen anförs vidare alt frågan om majoriietsiyre eller samlingsstyre ikommunerna aktualiserats särskilt efter del senaste valet. Enligt motionärernaär dock erfarenheterna av det nuvarande systemet med kommunalt samlingsslyresådana att en vidareutveckling av det kommunala styrelseskicket bör ske medmålsättningen att förbättra arbetsmöjligheterna inom 1 1974.4 saml. ramenför ett fortsatt samlingsslyre. Några nya former för markering av politiskaskiljelinjer är enligt motionen inte erforderiiga. Dock börden möjlighet tillinsyn och kontroll som interpellationsinstilutet ger utvidgas lill alt gällaäven den kommunala verksamhet som bedrivs i form av bolag och stiftelser. Imotionen erinras också om att val till styrelser i kommunala bolag ochstiftelser är undandragna kravet på proportionalitet. Enligt molionärerna börnuvarande bestämmelser angående proportionell valmetod utsträckas till attgälla även kommunala bolag och stiftelser samt vid val av ombud tillsammanslutningar (t. ex. läns- eller förbundskongresser) i vilka kommun ellerkommunalt bolag ingår som medlem. 1 motionen 1974:348 av m.fl. (fp)hemställs "alt hos Kungl, Maj:t begär 1. atl förslag skyndsamtframläggs om sådan ändring av kommunallagen atl kommunerna ges möjlighet attinrätta direklvalda kommundelsråd (lokala styrelser) i enlighet med vad somanförs i motionen, 2. all förslag skyndsamt framläggs om sådan ändring avkommunallagen all kommunerna ges möjlighet att anordna rådgivande kommunalafolkomröstningar, 3. att förslag skyndsamt framläggs om sådan ändring av kommunallagenatl nämnd och styrelse ges rätt alt hålla offentliga .sammanträden, 4.atl förslag skyndsamt framläggs till ålgärder för vidgad insyn i och kontrollav kommunala bolag och stiftelser i enlighet med vad som anförs imotionen", Molionärernaanför att den kommunala verksamheten expanderat snabbare än den statliga undersenare år. De kommunala enheterna har i samband med kommunsammanslagningarnablivit väsentligt siörre. Denna nya situation har i viss mån försvåratutövandet av självstyrelsen. Enligt motionärerna har vidare den gemensammavaldagen minskat människornas kunskaper om den lokala politiken och därmedderas möjligheler alt påverka de lokala avgörandena. 1 motionen diskuterasflera olika förslag all förstärka och förankra den kommunala självstyrelsen. Bl,a, bör enligt motionen kommundelsråd kunna bidra till att bredda medborgarnasintresse för och inflytande över de kommunala frågorna, särskilt de vardagsnäraproblem som sammanhänger med planeringen av den egna kommundelen. Enligtmolionärerna talar starka skäl för alt rådens funktion bäst säkras genom att deutses i direkta val, I motionen anförs också atl etl fakultativt kommunaltfolkomröstningsinstitut bör vara av värde föratt tillgodose medborgarnasberättigade krav på att höras, innan beslut fattas i för dem väsentligafrågor. Därjämte framhåller motionärerna att det pågående statligautredningsarbetet noga bör beakta möjligheterna att genom legala förändringarskapa ökad insyn och öppenhet i del kommunala arbetet, bl. a. genom atlnämnderna ges möjlighet atl hålla offentliga sammanträden. Beträffiindede kommunala bolagen anförs i motionen att medborgarnas möjligheter till insyni och kontroll av de kommunala bolagens verksamhet är mindre än i fråga om denverksamhet som bedrivs av nämnder och .styrelser. I motionen föreslås följandeåtgärder föratt förstärka möjligheterna tillmedborgeriig insyn i bolagens verksamhet: 1. En mera restriktiv praxis i frågaom bildandet av kommunala bolag. Ett uttryckligt erkännande avoffentlighetsprincipens giltighet, preciserad i bolagsordningen förde kommunalaföretag där vägande hinder däremot inte kan resas. Rätt för kommunfullmäktigesledamöier alt närvara vid bolagsstämmorna och där ställa frågor. Ratt förkommunfullmäktige alt förrätta val av styrelseledamöter i kommunala bolag (ävenkommunernas ledamöter i interkommunala bolag). Rätt att låta kommunfullmäktiges valberedning bereda val av ledamöteri kommunala bolag på samma sätt som de övriga val fullmäktige förrättar. Rätt att i kommunfullmäktige interpellera bolagsstyrelsens ordförandeom förhållanden i bolaget. Rätt för kommunens revisorer alt granska dekommunala bolagens räkenskaper. Skyldighet för bolagsstyrelse atl fortlöpanderedovisa bolagets verksamhet för kommunstyrelsen samt att lämna enfyllig offentlig redovisning av bolagets verksamhet. I motionen 1974:1187 av m. fl. (m)hemslälls "I, alt ger Kungl. Maj:i till känna vad i motionenanförts, 2. all hos Kungl. Maj:i anhåller att motionen överlämnastill utredningen om den kommunala demokraiin". Imolionen redovisas följande kalalog över enligt motionärerna angelägna ochnödvändiga kommunaldemokraliska beslut: De kommunala förtroendemännens arbetsförhållandenbör förbättras. Lagstiftning och avtal på arbetslivets område börtrygga de kommunala förtroendemännens rätt till ledighet för deltagande ikommunalt arbete. Suppleantsyslemel i kommunerna bör utformasenhetligt och obligatoriskt för att bredda den kommunala representationen ochöka kontinuiteten i del kommunala arbetet. Lagstiftningen bör medverka till all öka antaletledamöter i de kommunala nämnderna för att därigenom bereda fler tillfälle alldelta i beredningen av kommunala ärenden, Lagstiftningen bör utformas så, att de nyvaldaförtroendemännen möjligl övertar ansvaret för kommunen. Förtroendemännens och medborgarnas insyn ikommunala bolag och stiftelser bör ökas, bl. a. genom reglersomger fullmäktigedet reella ansvaret. Kommunernas stöd lill partierna ochförtroendemännen-kommunalt partistöd - bör genom lagändring utformas som ettenhetligt system med grundbidrag och mandatbidrag. Föriroendemännens inflytande över planering påregionnivå bör öka med sikte på all representativa organ skall få avgörandeinflytande på regionala planer och länsprogram. Förtroendemännens möjligheter att avläsa lokalaopinioner bör ökas genom rätten alt utnyttja kommunala folkomröstningar. Kommunerna bör inrättakommundelsråd. I motionen 1974:98 av m. fl. (c)hemställs "alt beslutaratt hos Kungl. Maj:t hemställa omulredning och förslagom ändrade kvorumregler för kommunala församlingar".Molionärerna framhåller bl. a. alt det kan ifrågasättas om det över huvud tagetär lämpligt att ha särskilda regler om närvarotal för beslutförhel i folkvaldabeslutande församlingar. Sådana regler inbjuder, enligt molionärerna, lätt tillmissbruk, särskilt om kravet på närvaro sätts så högt som lill minst tvåtredjedelar av ledamöterna. Motionärerna erinrar sålunda om att ettförhållandevis litet antal ledamöter genom atl vara frånvarande kan förhindrahandläggning av ärenden och beslut. Motionärerna anser slutligen alt det kanvara lämpligt atl den önskade översynen av kvorumreglerna sker 1970tillsatta utredningen om den kommunala demokraiin. I motionen 1974:587 av herrar () och iSundsvall (c) hemslälls "att anhåller hos Kungl. Maj:t omförslag lill sådana ändringar i kommunallagstiftningen, atl nyvalda fullmäktige(landsting) får rätt att redan under det år, då de blivit valda, besluta omantalet ledamöter och suppleanter i kommunala organ under den kommandemandatperioden". Motionärerna anser atl de resultat som gällandelagstiftning leder lill - och som bl, a, innebär att en avgåendefullmäktigemajoritet i strid mot den nyvalda fullmäktigemajoritetens intressekan besluta om exempelvis ett ökat antal ledamöter och suppleanter i kommunalaorgan för den kommande mandatperioden - inle är godtagbara. Motionärerna önskardärför en översyn av samtliga kommunallagar i syfte all lå till stånd den imotionen begärda ordningen. I motionen 1974:930 av m. fl. (m)hemställs "att hos Kungl. Maj:t begär en utredning avkommunsammanläggningarnas effekt och konsekvenser". Motionärerna anföratt förutsättningarna för medborgarinflytande på samhällsfrågorna försämratsgenom kommunindelnings-retbrmens genomförande. Kommunindelningsreformenseffekter i andra avseenden, t. ex. beträffande ekonomi, administration,organisation och service, har enligt motionärerna inte utretts itillfredsställande utsträckning. Därför begärs i motionen en brett upplagdundersökning av kommunsammanläggningarnas effekter i olika avseenden. Beträffandemotiveringarna i övrigt hänvisas till motionerna. Frågornasbehandling vid riksdag m. m. Den kommunala självstyrelsens lokala förankring hardiskuterats vid samtliga riksdagar . Vid riksdag logs fråganom kommundelsråd upp i tre motioner- 1973:116av m. fl. (fp),1973:966 av m. fl. (c) saml 1973:970 av herrar Komsledi (m)och iMalmö (m). avstyrkte de i dessa delar framställdamotionsyrkandena med hänvisning till arbetet inom utredningen om den kommunalademokratin. Utskottet anförde (KU 1973:7) bl. Frågan om att ge kommunerna möjlighet atl inrättadireklvalda kommundelsråd är, som utskottet framhöll föregående år,betydelsefull och bör göras lill föremål för noggranna överväganden på grundvalav erforderiigi faktamaterial. Utskottet har erfarit att utredningen om denkommunala demokratin arbetar med frågor om självstyrelsens lokala förankringoch räknar med alt behandla bl. a. frågan om direklvalda kommundelsråd i godtid års val. Utskottet anser med hänsyn till det anförda att det intefinns skäl atl i denna del påskynda utredningens slällningatagande eller iövrigl ta något initiativ från sida. Utskottet avstyrker därför nuifrågavarande motionsyrkanden. I en reservation (3 c) yrkades att skullehemställa hos Kungl. Maj;i alt motionen 1973:966 överiämnades till utredningenom den kommunala demokratin för atl beaktas i dess arbele. I motiveringenanförde reservanterna bl. Den modell för indirekt valda kommundelsråd somskisseras i motionen innebär alt fullmäktige väljer en majoritet av ledamöternai råden. Man måste då finna en metod som garanterar att rådens partipolitiskasammansättning överensstämmer med valulslaget i respektive kommundel vid senasteallmänna kommunalval. Gemensamtför dessa och de flesta andra alternativ som framförts angående direklvaldakommundelsråd med beslutsfunktion gäller atl elt genomförande av dem kräverändring av kommunallagen. Fråganbehandlas av utredningen om den kommunala demokraiin. Det ärönskvärt att arbetet med frågan om kommundelsråden läggs upp så attutredningens förslag i dessa frågor kan redovisas års val. Fråganom kommundelsrådens närmare utformning och om tidpunkten för val av dem börprövas ytterligare av utredningen utifrån de synpunkter som återfinns imotionen och med målsättningen att söka vidga medborgarnas inflytande över denkommunala beslutsprocessen. Kommundelsrådenbör ges sådana befogenheter att de bidrar till att stimulera lokal politiskaktivitet. I en annan reservation (2 fp, 2m) yrkades attriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle begära alt utredningen om den kommunalademokratin fick i uppdrag att skyndsamt framlägga förslag som möjliggör förkommunerna alt införa direklvalda kommundelsråd och att frågan därefierföreläggs så atl beslul kan fattas års val. Imotiveringen anförde reservanterna bl. Atl ge kommunerna möjlighet att inrätta direklvaldakommundelsråd har diskuterats . För fiertalel av de olikaalternativ som framförts angående direklvalda kommundelsråd medbeslutsfunktion gäller alt etl genomförande av dem kräver ändring avkommunallagen. Frågan behandlas av utredningen om den kommunalademokraiin. Det är önskvärt alt frågan om kommundelsråden övervägs med största skyndsamhetoch atl resultatet redovisas i mycket god tid års val. Fråganom kommundelsrådens närmare utformning och om tidpunkten för val av dem börprövas ytterligare av utredningen utifrån de synpunkter som återfinns imotionerna och med målsättningen att söka vidga medborgarnas infiytande överden kommunala beslutsprocessen. Kommundelsråden bör vidare ges sådanabefogenheter att de bidrar till att stimulera lokal politisk aktivitet. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag. Frågan om den gemensamma valdagen aktualiseradesunder riksdag i motionen 1973:539 av herrar () och Elmstedt (c) ivilken föreslogs au hos Kungl. Maj:t skulle hemställa om envetenskaplig undersökning av valrörelse. Konstitutionsutskottetavstyrkte i sitt betänkande (KU 1973:14) motionen med hänvisning till atl vissaundersökningar av valrörelsen planerades inom utredningen om den kommunalademokratin. Insyni kommunala bolag och stiftelser Frågan om insyn i kommunala bolag har med anledningav motionsyrkanden behandlats av åriigen . Vid aktualiserades frågan i motionen 1973:116 av m.fl. Med anledningav ifrågavarande motionsyrkande anförde konslitutionsulskoltet bl. (KU1973:8): Utskottet framhöll i sitt belänkande vid alt kommunernas inflytande över den verksamhet som bedrivs genom bolageller andra särskilda rättssubjekt är betydande trots att kommunallagen inteär tillämplig på dessa rättssubjekt. Kommunernas inflytande görs dock gällandepå annat sätt än vid nämndförvaltning. Dessutom är kommunallagens regler tilllämpligapå det beslutsfattande, som berör förhållandet mellan kommunen och t. ex. ettkommunalt bolag. En kommunmedlem kan sålunda enligt de vanliga besvärsreglernaöverklaga ett fullmäktigebeslut om aktieteckning eller om ingående av avtalrörande verksamheten. Del är också möjligl för kommunerna alt genom särskildaföreskrifter i bolagsordningen eller sliftelseurkunden försäkra sig om ettstörre inflytande i verksamheten. Bolagen har vidare möjlighet atl inbjudafullmäktiges ledamöter alt della i bolagsstämmorna med yttranderätt ochmöjlighet all ställa frågor. Eftersomen viss del av den kommunala verksamheten av praktiska skäl måste bedrivas ibolags- eller stiftelseform förtjänar frågor om kommunens och medborgarnasmöjligheler lill insyn i och kontroll av sådan verksamhet att uppmärksammas, 1uppdraget för utredningen om den kommunala demokratin ingår också atl särskiltla upp frågan om bl. a. formerna för insyn och inflytande i kommunala bolag ochstiftelser. Ulskouei har erfarit att utredningenpåbörjat arbetet med dessa frågor. Dessa kommer all bli föremål förutredningens överväganden i samband med de övriga frågor som omfattas avutredningsuppdraget. Mot bakgrund av det anförda är det enligt utskottelsmening inle erforderligt att tar elt särskilt initiativ av del slagsom föreslås i motionen. I en reservation (2 fp, 2 m) hemställdes attriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle begära atl utredningen om den kommunalademokraiin gavs i uppdrag att skyndsamt framlägga förslag lill ålgärder förvidgad insyn i och kontroll av kommunala bolag och sliftelseförelag. Imotiveringen anförde reservanterna bl. 1 motionen 1973:116 framförs en rad förslag omålgärder som kan vidtas för att öka den demokratiska styrningen och kontrollenav de kommunala bolagen och stiftelserna. Bland dessa kan nämnas eltuttryckligt erkännande av offentlighetsprincipens giltighet, preciserat ibolagsordningen för de kommunala företag där vägande hinder däremot inte kanresas, rätt för fullmäktiges ledamöter att närvara vid bolagsstämmorna ochställa frågor samt rätt för fullmäktigeledamöter att interpellerabolagsstyrelsens ordförande om förhållandena i bolaget. Ytterligare en tänkbaråtgärd som nämns i molionen är att ge rätt för kommunfullmäktige att förrättaval av styrelseledamöter i samtliga kommunala bolag. Fråganom insyn i kommunala bolag och andra särskilda rättssubjekt har behandlats avriksdagen med anledning av motioner . Frågan omfattas nu avkommunaldemokratiutredningens direktiv. Denna utredning har många och storaarbetsuppgifter. Det är därför angelägel alt , med hänsyn tillbolagens och stiflelsernas ökade betydelse inom den kommunala verksamheten,begär att frågan om insyn i och kontroll över dessas verksamhet blir föremålför en skyndsam behandling inom utredningen. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag. Även frågan om att ge kommunerna möjlighet attanordna rådgivande folkomröstningar har aktualiserats vidflera tillfällen i . Vid riksdag togs frågan upp i motionen1973:116 av m, fl. (fp), Konsiitulionsutskoliet avstyrkteifrågavarande motionsyrkande med hänvisning till att frågan omfattades avdirektiven lill utredningen om den kommunala demokraiin. 1en reservation (2 fp, 2 m) yrkades att hos Kungl. Maj:t skulle begäraatt kommunaldemokratiutredningen gavs i uppdrag atl skyndsamt framlägga förslagom en sådan ändring av kommunallagen all möjlighet öppnas för kommunerna attanordna rådgivande folkomröstningar. I sin motivering anförde reservanterna attrolkomröstningsinstilulel behandlas mycket snävt i direktiven till utredningenom den kommunala demokratin och atl utredningen borde ges möjlighet att prövadenna fråga från mer positiva utgångspunkter. beslöt ienlighet med utskoltets förslag. Även den i molionen 1974:142 aktualiserade fråganom länsdemokralin har behandlats i under senareår. Vid riksdag togs frågan upp dels i samband medkonsliiuiionsutskottels granskning av statsrådens ämbetsutövning, dels medanledning av motionen 1973:965 av m, fl. (c) i vilken föreslogsatt länsberedningens arbete borde inriktas på en vidgad länsdemokrati. För fråganstidigare behandling redogjordes utförligt i utskottsbetänkandet (KU 1973:45)till vilket hänvisas, Utskollel hemställde att skulle avslå motionenmed hänvisning lill atl arbetet inom länsberedningen borde avvaktas, reservation (3 c, 2 fp, 2 m) yrkades alt skulle hemställa hosKungl, Maj:t atl molionen överlämnades till länsberedningen för atl beaktas idess arbete. Motionärerna anförde i sin motivering att det vore olyckligt om ennödvändig vidgning av länsdemokratin skulle ytteriigare fördröjas. beslöt ienlighet med utskottets förslag. Förtroendemännensrätt till ledighet för dellagande i kommunalt arbele Den i motionen 1974:1187 aktualiserade frågan omförtroendemännens räll till ledighet för deltagande i kommunall arbete togsunder riksdag upp i motionerna 1973:61 av i (s) och 1973:118 av (). Med anledning av motionsyrkandena anfördekonstitutionsutskottet (KU 1973:28) efter en redogörelse förde tidigare initiativsom tagits i frågan, bl. a. Kungl. Maj:ts cirkulär (1973:11) om tjänstledighetför kommunall förtroendeuppdrag, följande. Även om cirkuläret och en praxis utanför denstatliga sektorn som motsvarar cirkulärets bestämmelser får anses i hög gradtillgodose önskemålet att bereda förtroendemän erforderlig ledighet förkommunala uppdrag är del enligt utskottets mening påkallat all fråganytterligare övervägs. I blickpunkten kan därvid komma bl. a. gränsdragningenför vad som skall anses vara kommunall förtroendeuppdrag. Med hänsyn lillfrågans stora vikt för den kommunala demokratin anser sig utskottet kunnaförutsätta att utredningen om den kommunala demokraiin kommer atl ta upphithörande spörsmål i samband med sitt nu pågående arbete med olika frågor medanknytning lill de förtroendevaldas arbetsvillkor. Ett särskilt initiativ frånriksdagens sida i denna del framstår därför inte som erforderligt. Utskottet avstyrkte de aktuella motionsyrkandena,och beslöl i enlighet med utskoltets förslag. , TCO-K, Svenska kommunalarbetareförbundetoch akademikers centralorganisation tillfälle atl yttra sig över motionerna fl., 1974:348 av m. fl. samt 1974:1187 av herrSchött m. fl. anför i sill yttrande alt flertalet av de frågor somaktualiseras i motionerna avser formerna för medborgarnas direkta ellerindirekta medverkan i och inflytande över kommunalförvaltningen och den processsom leder till de konkreta ärendenas avgörande. Då sådana frågor f n. övervägsinom utredningen om den kommunala demokraiin, anser styrelsen inte att någrasärskilda ålgärder från sida är påkallade med anledning avförevarande motioner. Kommunförbundetsyttrande är inte enhälligt. 1 en reservation (5 c) anförs att förbundet i sittyttrande över motionerna bori understryka viklen av au frågan om samlingssystemeller majoriteissystem blir löst i kommunallagarna före ingången av nästamandatperiod. I reservationen tas vidare bl. a. frågan om en fördjupning avlänsdemokratin upp, 1 en reservation (3 fp, 2 m) anförs att styrelsen boriunderstryka angelägenheten av atl de i motionerna aktualiserade förslagen ombl. a. kommundelsråd, rådgivande kommunala folkomröstningar och räll tilloffentliga nämndsammanlräden förverkligas. Landstingsföibundeianför i sill yttrande att det är angeläget atl olika åtgärder i syfte allförslärka den kommunala demokratin prövas i ett sammanhang. Utredningens omden kommunala demokraiin huvudbetänkande bör därför avvaktas innan ändringar igällande lagstiftning övervägs, vilka skulle leda till väsentliga förändringari den kommunala självstyrelsens villkor. yttrande föreligger reservation frän två ledamöter som anser att"styrelsen bori understryka angelägenheten av att de i motionernaaktualiserade förslagen om bl. a. kommundelsråd, rådgivande folkomröstningaroch rätt till offentliga nämndsammanträden förverkligas". anför i sitt remissvar atl yttrande i sak bör anstålill dess utredningen om den kommunala demokratin avlämnat sitt belänkande. Pågåendeutredningsarbete m. m. De frågor som behandlas i förevarande motionerberörs av arbetet inom flera statliga utredningar. Läitsberedniitgen tC1970:28), som tillkallades 1970 med uppgifi att behandla frågan omsamhällsuppgifiernas fördelning i stort mellan stal och kommun samluppgifisfördelningen inom den kommunala sektorn mellan primär- ochsekundärkommunerna, har redovisat sitt arbele i betänkandet "Statoch kommun i samverkan" (SOU 1974:84), Ävenutrcdniitgcn om den kommunala demokratin (C 1970:29) tillkallades under 1970.Utredningen har lill uppgift att göra en bred översyn av formernaförmedborgarinflytandet över den kommunala verksamheten. Utredningen, somavgivit tre delbeiänkanden, planerar alt redovisa huvuddelen av sill samverkan med de ovan nämnda utredningarna arbetarkominu-nallagsutredningen (C 1970:30) med uppgifi alt göra en lagteknisköversyn av kommunallagarna med syfie atl göra lagstifiningen enklare och meraenhetlig samt i förekommande fall anpassa bestämmelserna lill ulvecklingen avkommunal praxis.