bet · FX01KU21 · 1974-12-31 00:00:00 — Somredan nämnls föreslås i propositionen en rad ändringar i vallagen som en följdav att valbesvärsprövningen enligt vad som beslöts i samband medgrundlagsreformen skall ankomma på en särskild av utseddvalprövningsnämnd i stället för som på regeringsrätten. I grundlagsärendetförutsattes alt valprövningsnämnden skall handlägga förutom besvär över vallill också besvär över val av landstingsman och kommunfullmäktige. Departementschefenerinrar i propositionen om alt enligt vallagen talan i flera fall skall förashos regeringsrätten mol beslut som gäller annal än atl fastställa utgången avval eller av förrättning för utseende av efterträdare till ledamot eller aversättare (suppleant), I ärende om indelning i valdistrikt nu slutinstans. 1 sådant ärende är emellertid enligt 3 kap, 6 Skammarrätten andra instans efter . Departementschefen framhålleratt en huvudtanke bakom förslaget att inrätta en valprövningsnämnd varit atlnämnden skall få en sammansättning som gör den speciellt lämpad alt prövafrågor om valbesvär. Enligt departementschefens mening bör nämndens särskildasammansällning vara en tillgång också vid prövning av andra ärenden som gällervallagen. Departementschefen anser del över huvud tagel förefalla naturiigasloch mest konsekvent att besvärsprövningen enligtvallagen i samtliga fall där denna f. n. ligger hos förvaltningsdomstol. Ocksåintresset av enhetlighet i bedömningarna talar enligt departementschefen för ensådan reform. I propositionen föreslås därför att besvärslalan i deifrågavarande fallenskall föras hos valprövningsnämnden. Enligt förslaget kommer kammarrättensålunda inte längre alt utgöra mellaninstans i ärende om indelning ivaldistrikt. Ienlighet med del anförda föreslås i propositionen den ändringen i 3 kap. 6 Svallagen alt talan mot läns,styrelsens beslut om indelning i valdistrikt skallföras genom besvär hos valprövningsnämnden och inte hos kammarrätten. Imotionen 1974:1631 av m.fl. (m) hemslälls om avslag påpropositionens förslag i denna del. I motiveringen erinras om att det iförfaltningsärendet inle nämndes något om att valprövningsnämnden skall prövaäven besvär över valdislriktsindelning. Molionärerna kan inle finna någonanledning all frånta kammarrätten den angivna prövningen. Utskollelansluter sig till departementschefens bedömning i förevarande fråga. Utskottettillstyrker därför propositionens förslag och avstyrker motionen 1974:1631. Valprövningsnämndenbestår enligt 3 kap. 11 S RF av ordförande, som skall vara eller ha varitordinarie domare och som ej för tillhöra , och sex andra ledamöter.Enligt 8 kap. 2 S RO skall genom särskill val utse en ersättare förordföranden, varvid samma behörighetsvillkor gäller som för ordföranden. Enligt7 kap, 8 S RO skall för övriga ledamöter utses minst sex suppleanter. Enligt7.8,1. RO kan efter valet besluta att öka antalet suppleanter, som dåskall väljas så snart del kan ske. Suppleanternaär inte personliga. Enligt 7 kap. 9 S RO har suppleant som hör till sammapartigrupp som frånvarande ledamot dock företräde att inträda i stället fördenne, I övrigl gälleratt suppleanterna har företräde i den ordning i vilken deförts upp på den gemensamma listan. Enligtpropositionens förslag till 15 kap. 9 S vallagen skall valprövningsnämnden närden avgör ärende enligt vallagen vara fulltalig. 1motionen 1974:1630 av m. fi. (c) framhålls all valprövningsnämndeninte får hindras att fullgöra sin uppgift genom frånvaron av en ledamot och ensuppleant från samma parti. I molionen begärs därför sådan ändring av 15 kap,9S vallagen alt detta förhindras. Kravetpå all valprövningsnämnden skall vara fulltalig vid avgörande av ärende har sinbakgrund i atl strävan har varit att ge nämnden en allsidig sammansättning ochtillföra den såväl juridisk expertis som valleknisk sakkunskap och allmäntmedborgaromdöme. Som framgått av det föregående är suppleanterna förledamöterna i valprövningsnämnden inte personliga. Gällande bestämmelser i det möjligl atl utse flera suppleanter än ledamöter och också atl vid behovöka antalet suppleanter. Med hänsyn till del anförda finns det enligtutskottels mening inle anledning att befara att kravet på fulltalighei vidvalprövningsnämndens avgörande av ärende skall vålla några svårigheter förnämnden alt fullgöra sina uppgifter. Någon anledning att frångå propositionensförslag i denna del finns därför inle Utskottet avstyrker sålunda del i motionen 1974:1630 i dennadel framställda yrkandet. Ipropositionen framläggs vidare bl. a. förslag lill lag om upphävande av 1810års konungaförsäkran. Imotionen 1974:1629 av m. fi. (m) uttalas alt det om den nuvarandekonungaförsäkran avskaffas och ersätts av en ämbetsförklaring är viktigt altdenna ges en värdig form och anknyter till historiska traditioner saml lill nugällande försäkran. Enligt molionärerna bör förslag till sådan försäkransnarast möjligt framläggas för alt därefter fastställas av . Förslagetbör utarbetas av för ändamålet särskill lämpade personer eller organ, t. ex.Svenska . Ipraxis har tillträdande konung alltid avlagt konungaförsäkran inför statsrådet.Någon författningsbestämmelse som påbjuder sådan försäkran finns inle. Däremothar ständerna 1809-1810 fastslällt och Kungl. Maj:t godkänt ett formulär lillkonungaförsäkran. Del är delta som föreslås upphävt. I2 kap. 10 S andra slyckel RO sägs alt stalschefen kan avge ämbetsförklaringinför kammaren. Bestämmelsen bör ses mot bakgrund av grundlagberedningensuppfattning att bruket av konungaförsäkran bör upphöra såsom onödigt.Grundlagberedningen fann det emellertid naturligt alt den som annat än renttillfälligt tjänstgör som statschef vid något lämpligt tillfälle framträderinför och ger ultryck för sin beredvillighet att åla sig de medämbetet förenade plikterna. Möjlighet härtill öppnades genom den återgivna ochav grundlagberedningen föreslagna bestämmelsen i RO, Departementschefen anslötsig till grundlagberedningens uppfattning och uttalade för sin del altämbetsförklaring borde avges inte bara av en tillträdande konung ulan också avannan som skall Ijänslgöra som statschef. Vidriksdagsbehandlingen lämnades förslaget i angiven del och de gjorda uttalandenaulan erinran. Propositionensförslag att genom en särskild lag upphäva konungaförsäkran är i överensstämmelsemed statsmakternas beslul i samband med grundlagsreformen och föranleder ingenerinran från ulskotiets sida. Vad gäller yrkandet i motionen 1974:1629 villutskottet erinra om atl någon skyldighet atl avlägga ämbetsförklaring somstatschef inte har föreskrivits. Del ankommer sålunda ytterst på den somtillträder som statschef all själv avgöra om han vill avge sådanämbetsförklaring eller inle. Självfallet kan fastställa hur en sådanförklaring skall lyda. Någon anledning för alt nu hos Kungl. Maj:lbegära förslag i denna del finns emellertid inte enligt utskottetsuppfattning. Utskottet avstyrker därför motionen 1974:1629. Genomnya RF ersätts de nuvarande beslutskonseljerna med Konungen i statsrådet medregeringssammanträden. Enligt 7 kap. 6 S RF skall protokoll föras vid sådantsammanträde. Termen "konselj" finns också i RF. Den avser sammanträdemed regeringen under statschefens ordförandeskap för informalionfrån regeringen lill stalschefen. Någon skyldighet att föra protokoll vidsådant sammanträde finns inte föreskriven. Ipropositionen föreslås en ändring i 1 S sekretesslagen som f. n. innehållersärskilda sekretessbestämmelser angående protokoll, som har förts i statsrådet,och protokoll i kommandomål. Ändringen avser att reglerna i paragrafen istället skall gälla protokoll i regeringsärenden. 1molionen 1974:1633 av m.fl. (m) anförs att man kan utgå från atlprotokoll skall föras vid konselj enligt 5 kap. I S RF, t. ex. rörande vilkasom är närvarande och innehållande uppgift på de ärenden som behandlas.Motionärerna anser därför att det i propositionen framlagda förslagel tilländring i sekretesslagen bör kompletteras så alt del klart framgår att ävenprotokoll fört vid konselj enligt 5 kap. 1 S RF rymmes inom lagens ram. Genom1 S sekretesslagen förklaras flertalet andra bestämmelser i sekretesslageninle vara tillämpliga på de handlingar som avses i 1 S, dvs. statsrådsprotokollenoch protokollen i kommandomål. I stället innehåller 1 S särskildasekretessregler för de angivna handlingarna. Propositionens förslag innebär att1 S sekretesslagen anpassas lill den ändring i fråga om beslutsfallandet iregeringsärenden som är en följd av grundlagsreformen. Vidsådan informalionskonselj som avses i 5 kap. 1 S RF fattas inga beslul.Skyldighet atl föra protokoll är inle föreskriven. Protokoll som ändock försbehöver därför inte uppta någon redogörelse för fråga av hemlig natur. Delsekretesskydd som enligt sekretesslagen gäller för andra handlingar än de somavses i 1 S blir emellertid i förekommande fall tillämpligt också på protokollfrån informationskonselj. Någon sådan ändring i sekretesslagen son-i avses imotionen 1974:1633 är med hänsyn till del anförda inle påkallad. Utskottetavstyrker därför motionen. Enligt3 S första stycket lagen (1956:618) om allmänna sammankomster får demonstrationpå allmän plats inte hållas utan lillstånd av polismyndigheten. Vid prövningenav tillståndsfrågan skall enligt andra stycket i dess nuvarande lydelse avmyndigheten beaktas vikten ur allmän synpunkt av all församlingsfrihetenupprätthålls. Grundlagberedningen uttalade alt det, om demonstralionsfrihelen ienlighet med beredningens förslag införs i grundlag på del sättet attbegränsningar förutsätter lagbeslut, knappast kan anses tillfredsställande altlagen på detla sätt ställer upp ett krav på tillslånd utan att avgörandet avtillståndsfrågorna binds närmare. Beredningen föreslog därför all dennuvarande bestämmelsen i andra stycket ersätts med en föreskrift att tillståndfår vägras endast av hänsyn lill trafik eller allmän ordning.Departementschefen ullalar i propositionen alt han delar beredningensuppfattning att den nuvarande avfaltningen av 3 S är mindre väl förenlig medden nya om demonstrations-rätten. Han förordar därför ilikhet med beredningen alt del i lagen närmare anges under vilkaförutsätlningar lillstånd får vägras. I syfte att inskärpa vikten av attdemonstrationsfriheten respekteras föreslår han alt del fö- reskrivsalt lillstånd för vägras endast om det är nödvändigt med hänsyn till trafikeller allmän ordning. Förslaget innebär sålunda ett ännu starkare skydd fördemonstrationsfriheten än vad grundlagberedningen förordade. Ettmera vittgående förslag till ändring i lagen om allmänna sammankomsterframläggs i motionen 1974:1179 av m. fi, (vpk). Enligt deltaförslag bör den nuvarande tillståndsprövningen av polismyndighet vidanordnande av allmän sammankomst på allmän plats hell slopas. Det bör i ställeträcka med anmälan till polismyndighet. Enligt motionärerna bör vidare i 3 stycket i lagen intas föreskrift om all polismyndighet äger hindrasammankomst endast om den anmäls skola äga rum och plats som annantidigare anmäld allmän sammankomst eller om den kan befaras allvariigt störasådan sammankomst. Utskottetvill starkt understryka angelägenheten av atl inga onödiga hinder uppställs förutövandet av demonstralionsfrihelen på allmän plats. Enligt utskottets meningär det emellertid inte möjligl all hell undvika reglering av hur denna frihetfår utövas. Flera demonstrationer kan t. ex. inte hållas på sammaplats. Hänsyn måste också tas lill intresset av att trafiken om möjligt inlelamslås genom en demonslralion. Med hänsyn härtill är del enligt utskottetsmening oundvikligt att bibehålla kravei på att polismyndighet skall getillstånd för anordnande av demonstration på allmän plats. Utskottet kan därförinte tillstyrka förslaget i molionen 1974:1179 om övergång till elt syslem medenbart anmälan lill polismyndighet. Däremot är del angelägel att kravet påtillslånd förbinds med bestämmelser som klargör alt lillslånd endast förvägras i undantagsfall. Enligt utskottets mening tillgodoses della genom den ipropositionen förordade ändringen av 3 S andra stycket lagen om allmännasammankomster. Imotionen 1974:1630 av m. fl. (c) sägs alt del i propositionen föreslagnauttrycket "allmän ordning" kan ge anledning lill olika utlolk-ningaroch alt det därför är viktigt att stadgandet så klart som möjligt anger vad somkonkret avses. Molionärerna vill därför att skall begära hos Kungl,Maj:t förslag lill sådan ändring av 3 S i lagen att riskerna för olikatolkningar av uttrycket "allmän ordning" minskas. Uttrycket"allmän ordning" förekommer redan i flera olika lagtextsammanhangoch kan därmed i viss mån avgränsas till sill belydelseinnehåll. Enligt ulskotietsmening är det svårt all i lagtext närmare precisera alla sådana situationer somavses med uttrycket i fråga. Ulskottel kan instämma med motionärerna om alldetla skulle vara önskvärt för alt undvika skiftande praxis vid bestämmelsernastillämpning. Enligt vad utskottet inhämtat kommer fri-ochräiiigheisutredning inom ramen försitt pågående arbete atl överväga ocksåfrågan om regleringen av fri- och rättigheter bör göras med användande av meraallmänt syftande laglextutlryck såsom del nu akluella elierom de situationerdär rätiighetsinskränkningar kan förekomma skall anges mera preciserat ilagtexten. Den utredning som avses i molionen 1974:1630 kommer sålunda lillstånd ulan all något särskilt initiativ från sida skall behöva tas. Med hänsyn till vad utskollel sålunda anförttillstyrker utskottet propositionens förslag till lag om ändring i lagen(1956:618) om allmänna sammankomster och föreslår att molionen 1974:1630,såvitt nu är i fråga, förklaras besvarad med del anförda. Utövervad som framgått i del föregående har propositionens förslag inle föranlettnågra motionsyrkanden. Utskottet har vid sin granskning inte heller funnitanledning lill erinran. Med hänsyn lill beslul med anledning avriksdagens informalionsutrednings förslag rörande utåtriktadeinformalion (KU 1974:19), som bl. innebar en ändring i 8S lagen (1972:625)om statligt stöd lill politiska partier, bör motsvarande ändring göras ipropositionens förslag till lag om ändring i frågavarande lag. 1 övrigttillstyrker utskollel i alla delar som inte särskill berörts i del föregåendepropositionens förslag. Utskottetvill avslutningsvis erinra om att (KU 1974:9, rskr 1974:20) vid årelsriksdag under andra huvudtiteln anvisat ett förslagsanslag av 39 000 000 kronorför att finansiera slöd till politiska partier enligt par-lislödslagen. Partiernasutgifter varierar kraftigt mellan valår och övriga år. Förhållanden som ettextraval för därför stora konsekvenser för partiernasekonomi. Utskottet förutsätter att Kungl. Maj:t med uppmärksamhet följerfrågan och lar de inilialiv som kan visa sig nödvändiga. Del anförda bör ges Kungl.Maj:l lill känna. 1. beträffandeden preliminära röstsammanräkningen a) medbifall till propositionen 1974:35 i denna del antar 13 kap. 6 S förslag tilllag om ändring i vallagen b) förklararmotionen 1974:352, såvitt avser hemställan punkten 2, besvarad med vadutskottet anfört; 2. beträffande valsystemet vid de kommunala valenförklarar motionerna 1974:352, såvitt avser hemställan punkten 4, 1974:358 och1974:589 besvarade med vad ulskottel anfört; 3. beträffande principerna för mandatberäkningen vidval lill landsting och kommunfullmäktige förklarar motionen 1974:352, såvittavser hemställan punkien 3, besvarad med vad utskollel anfört; 4. beträffande mandatfördelning inom parli vidlandstingsval och vid kommunfullmäktigeval i valkretsindelad kommun medanledning av molionen 1974:353 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört; 5. belräffande utlandssvenskarnas rösträtt förklararmotionerna 1974:919, 1974:929, 1974:1177 och 1974:1186 besvarade med vadutskottet anfört; 6. beträffande utseende av valförrättare avslårmotionen 1974:4; 7. belräffande ändrade regler om poströstning avslårmotionen 1974:74; 8. belräffande valkretsindelningen i förklararmolionen 1974:357 besvarad med vad utskottet anfört; 9. beträffande registrering av partibeteckning medavslag på motionen 1974:1632 och med bifall till propositionen 1974:35 i dennadel antar 5 kap. 3 S 3. förslaget till lag om ändring i vallagen; 10. beträffandebesvär över valdistriktsindelning med avslag på motionen 1974:1631 och medbifall till propositionen 1974:35 i denna del antar 3 kap. 6 S förslaget lilllag om ändring i vallagen; 11. belräffande valprövningsnämndens beslutsförhet med avslagpå molionen 1974:1630, såvitt avser hemställan punkten 1, och med bifall tillpropositionen 1974:35 i denna del antar 15 kap. 9 S förslagel lill lag omändring i vallagen; 12. beträffandekonungaförsäkran med avslag på motionen 1974:1629 och med bifall lillpropositionen 1974:35 i denna del anlar förslagel till lag om upphävande av delav riksens sländer fastställda, av Konungen godkända och av riksens ständerden , S 8, utfärdade formuläret till försäkran att av Sverigestillkommande konungar vid regeringens anträdande avgivas; 13. belräffandeprotokoll vid konselj med avslag på molionen 1974:1633 och med bifalltill,propositionen 1974:35 i denna del antar 1 S förslaget till lag om ändringi lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten atl utbekomma allmänna handlingar; a) medavslag på molionen 1974:1179 och med bifall till propositionen 1974:35 idenna,del antar 3 S andra stycket förslaget lill lag om ändring i lagen(1956:618) om allmänna sammankomster, b) förklararmotionen 1974:1630, såvitt avser hemställan punkten 2, besvarad med vadutskollel anfört; 15. medanledning av propositionen 1974:35, såvitt avser lag om ändring i lagen(1972:625) om statligl slöd lill politiska partier, anlar det förslag lilllydelse av 8 S i nämnda lag som framgår av bilaga 2 till detla belänkande; 16. medbifall till propositionen 1974:35 i dessa delar anlar däri framlagda lagförslagi övrigl; 17. somi sin mening ger Kungl, Maj:l till känna vad utskollel anfört om ekonomisktstöd till de politiska partierna. Närvarande:herrar i (s), (), (), herrar iMalmö (m). (), i (c). Fiskesjö (c), iMalung (s), i (m), i (s), Jonnergård (c),i (s), (), i (s) och (vpk). Vid behandlingen av nedan antecknade punkter harbelräffande hemställan punkterna3 och 5 () ersatt ; punkien 9 () ersatt ,i (s) ersatt i och herrLindahl i (fp) ersatt ; punkterna10 och II () ersatt ; punkterna 12 och 13 () ersatt herrSvensson i , () ersatt och iSundsvall (c) ersatt ; punkten14 () ersatt . 1. av vpk),som ansett all uiskoltei belräffande valsystemet vid de kommunala valen bort anföra och hemställa: Imolionen 1974:352---- (= utskottet)---- val (se s. Detär emellertid enligt utskottets mening inte rimligt att överföra denodemokratiska fyraprocentspärren också lill de kommunala valen, Ulskottel anserdel därför angelägel understryka all - såsom anförts i molionen 1974:589 - denpågående utredningen arbetar med inriktning på all så ej skall ske. anserutskottet att som sin mening bör ge Kungl. Maj:l lill känna. På grund av del anfördahemställer utskottet 2. au dels förklarar motionerna 1974:352och 1974:358 besvarade med vad utskollel anfört om pågående utredningsarbete,dels med anledning av motionen 1974:589 som sin mening ger Kungl. Maj:l lillkänna vad utskottet anfört om inriktningen av utredningsarbetet. 2. avherrar (), i (m), i (c). Fiskesjö (c), i (m), () och (), vilka ansett atl utskottet beträffande utlandssvenskarnas rösträtt bort anföra och hemställa: Enligt3 kap. 2 S RF---- (= utskottet)---- innevarande år (se s. 16-17). Genom reform bereddes utlandssvenskarnaökade möjligheler att delta i riksdagsvalen. De regler som då ulformades varemellertid av begränsad räckvidd och av provisorisk karaktär. Ej heller kan deanses tillfredsställa de krav man ställer på jämsiälldhei mellan olikagrupper av medborgare. Medulvecklingen av våra internationella förbindelser har det blivit allt vanligarealt svenska medborgare vistas utomlands som anslällda i svenska förelag ellersom verksamma i iniernaiionella organisationer. Sådana uppdrag, vilka somregel utförs i nära anknytning till viss verksamhet i hemlandet, avser oftalängre lid än . Dessa svenska medborgare, som sålunda under en längre tidhar att företräda och tillvarata svenska intressen i utlandet eller delta iinternationellt arbele, bör självfallet inle vara betagna möjligheten att utövarösträtt vid riksdagsval i hemlandet. Även för andra grupper svenskamedborgare, som bor utomlands, har det genom förbättrade och mera effektivakommunikationer underlättats atl upprätthålla en levande kontakt med hemlandet. Utskottetkan varken mot bakgrund av det anförda eller eljest finna skäl för enbegränsning av utlandssvenskarnas rösträtt vid val till till viss tidefter utflyttningen. Ej heller kan utskottet finna några avgörande hinder avteknisk natur mol alt undanröja tidsgränsen. För rösträtt bör dock krävas attvederbörande varit kyrkobokförd i . Delär enligt utskottets mening angeläget atl nu föreslagna ändrade regler förutlandssvenskarnas rösträtt träder i kraft så alt de kan börja tillämpas senastvid de allmänna valen 1976. Lagändringsförslag i detta hänseende bör därförföreläggas i god lid och senasl , vilketriksdagen bör ge Kungl. Maj:t till känna. I avvaktan härpå godtar utskottet denutformning av 4 kap. II och 12 SS vallagen som föreslås i propositionen. Självfallet är det -- (=utskollel)------ sida. 5. alt med anledning av motionerna1974:919.1974:929 och 1974:1186 hos Kungl. Maj:l hemställer om förslag senaslunder lill ändring av 4 kap. vallagen i enlighet med vad utskottetanfört saml förklarar molionen 1974:1179 besvarad med vad utskottet anfört. 3.av (vpk), vilken anselt att utskollel rörande registrering avpartibeteckning bort anföra och hemställa: F.n. gäller------ (= ulskottel)----- försiiirks (se s, 18-19). Medanledning av en moiion (vpk) lill riksdag (1973:967) anfördekonstitutionsutskottet (KU 1973:40) att möjligheterna att vidga skyddet för depolitiska partiernas namn borde undersökas. Maj:t dettalill känna. Enligt utskottets mening innebär den ipropositionen föreslagna ändringen knappast någon avgörande förstärkning avskyddet för partibeteckning, Del kan vidare ifrågasättas om den föreslagnalydelsen av 5 kap. 3 S 3. är utformad på ett tillräckligt tydligt sätt för altkunna läggas till grund för valmyndighets prövning av valbeteckning. Ulskottelanser alt den i motionen 1974:1632 föreslagna lydelsen av 3. i stadgandetskulle innebära en förstärkning av skyddet och även på ett klarare sättuttrycka detla. 9. att med bifall till motionen 1974:1632och med avslag på propositionen i motsvarande del antar följande lydelse av 5 kap. 3 S vallagen: 3. partibeteckningentydligt skiljer sig från och ej kan antagas leda lill förväxling med beteckningsom redan har registrerats eller som, med anledning av tidigare gjord ansökan,kan komma alt registreras med giltighet för det valet eller annal val för vilketden nya registreringen enligt 4 S första stycket kommer atl gälla. 4.av herrar i (m) och i (m), vilka ansett au utskottetbelräffande frågan om besvär över valdistriktsindelning bort anföra ochhemställa: Somredan nämnts---- ( ulskottel)---- angivna prövningen (se s. 19-20). Genomförfattningsreformen infördes som ovan nämnts elt särskill organ för prövningav valbesvär-den av utsedda valprövningsnämnden. Det förutsattes allnämnden skulle handlägga besvär över såväl val lill som val lilllandsting och kommunfullmäktige. Däremot har inle tidigare den tanken framförtsalt valprövningsnämndens uppgifter yllerligare skulle utsträckas. Utskottetkan inte ansluta sig lill departementschefens motivering för en ulvidgning avvalprövningsnämndens kompetensområde lill elt från valbesvär så vitt skiltområde som besvär över valdislriktsindelning. Molbakgrund av del anförda ansluter sig utskollel lill den i motionen 1974:1631framförda uppfattningen all kammarrätten inle bör fråntas prövning av besväröver länsstyrelses beslut om valdislriktsindelning. Den föreslagna ändringenav 3 kap. 6 S vallagen bör därför avslås. 10, atl med bifall till motionen1974:1631 avslår den i propositionen föreslagna ändringen av 3 kap. 6 S vallagen.