bet · FX01KU19 · 1974-12-31 00:00:00 — Utredningen framhåller därvid att det förutominformation om det aktueUa politiska skeendet i även behövsinformation om kompetens och arbetsformer. De förslag somutredningen framlägger i denna del har disponerats efter de målgrupper somutredningen anser att egen informationsverksamhet bör rikta sig tUl,nämligen alla medborgare, den av aktivt intresserade allmänheten, depolitiskt intresserade samt lärare och studerande. Information till alla m e d b o r ga r e (5.1 ibetänkandet) Enligt utredningen bör huvudsyftetmed den information som riktas till allmänheten i dess helhet vara dels attinformera om beslut och verksamhet, dels att Ulustrera riksdagensroU i folkstyret. Informationen bör bidraga tiU en allmän fortbildning imedborgarkunskap samt komplettera och förstärka massmediernas redaktionellainformation. Informationsannonsering i dagspressen (5.1.1) Utredningen föreslår att ett försökgörs års riksdag med annonsering i dagspressen inomvissa avgränsade geografiska regioner. Annonseringen, vars effekter föreslåsbli utvärderade med Vetenskapliga metoder, skall innehålla information om a) allmänsammanfattning av riksdagsveckan b) information ombeslut c) information omutskottsarbetet Innevarande vecka (publicering ) a) uppgifter omplenumtider a) information omriksdagstrycket och tidskrift Annonseringen föreslås ske isamverkan med . Den totala kostnaden inklusiveutvärderingen beräknas bli ca . Flera remissinstanser har tagit upputredningens förslag om försöksannonsering i dagspressen. Nämnden församhällsinformation tillstyrker detta projekt som en lämpUg åtgärd för attinförskaffa ett behövligt beslutsunderlag. Nämnden föreslår att dettaförsöksprojekt snabbehandlas i för att möjliggöra ett genomförandeunder innevarande riksdagssession. Även tUlstyrker den föreslagnaförsöksverksamheten och uttalar förhoppningen att försöket skall leda tUl attannonseringen utvidgas till alla dagstidningar. Samarbetsnämndenuttalar den meningen att regelbunden informationsannonsering i dagspressen ärett effektivt medel att nå medborgarna med en information som kompletterarmassmediernas nyhetsrapportering. Fackförbundspressens samorganisation anför i sitt yttrandeatt den föreslagna försöksverksamheten med informationsannonsering i dagspressenär ett "både intressant och angeläget uppslag". Begränsningen tillenbart dagspress är emellertid svårförståelig. Inom en rad TS-områden nårenskUda fackförbundstidningar fler hushåll och läsare än den lokala pressen.Samorganisationen föreslår att försöksverksamheten mot den bakgrunden vidgastill att omfatta även fackförbundspress och likartad organisationspress. public relations förening understryker i sittyttrande starkt vikten av att försöksannonseringen utvärderas på ett sårättvisande sätt som möjligt. De begränsade erfarenheterna av icke-kommersiellinformationsannonsering i vårt land är inte entydigt goda. Föreningenframhåller vidare att den totahtetsprincip som måste tillämpas vid sådanannonsering innebär att resurserna inte kan utnyttjas på ett ur ekonomisksynpunkt optimalt sätt. för anställda inom och dess verkuttalar liksom Studiefrämjandet tveksamhet angående förslaget om annonsering idagspressen. anför att nyhetsvärdet i annonser torde vara lågtsamtidigt som kostnaderna för annonseringen blir höga. Riksdagsinformation i Radio/TV (5.1.2) Utredningen Utredningen föreslår att riksdagenger talmanskonferensen i uppdrag att med diskutera möjligheternaför s. k. samhällsinformation frän i Radio/TV eller hur man på annatsätt kan utöka informationsutbudet från . Utredningen påpekar attradio och TV sänder olika typer av inslag "på begäran avstatlig myndighet", nämligen korta meddelanden, s. k. trailers i radio, s.k. spöts i TV, eller mer omfattande program. Enligt utredningens mening finns det inget som förhindrarsändning av dylika meddelanden på begäran av , om de står iöverensstämmelse med vad som sägs i § 11 i avtal med staten,dvs. "är av vikt för allmänheten". Av remissinstanserna tar Nämndenför samhällsinformation och Föreningen riksdagsjournalisterna upp frågan om s.k. särskild samhällsinformation från i radio/TV. att en sådan diskussion tas upp med . Om parterna enasi denna fråga bör en försöksverksamhet planeras och möjligen samordnas medförsöksverksamheten för dagspressannonsering eftersom samma grundmaterial kananvändas. Föreningen riksdagsjournalisterna framhåller att utredningen inteframför någon kritik av nuvarande riksdagsbevakning.Utredningens förslag om särskilda riksdagsprogram utgår ifrån "en diffusoch icke underbyggd kritik års radioutredning" av innebörden attmassmedias spegling av den politiska debatten tenderar att skymma beslutensinnebörd. Enligt föreningens uppfattning är detta påstående obestyrkt.Föreningen anför: Man kan med större rätt hävdamotsatsen, nämligen att speglingen av debatten skapar det intresse som ärnödvändigt för att innebörden av besluten skall tränga ut. Och såväl beslut sominnebörd redovisas i de vanliga nyhetsprogrammen. Ökar man programutrymmet med särskild samhällsinformationmåste det antingen bli fråga om att dubblera nyhetsprogrammen eller att föra utbeslut som inte är så viktiga att de klarar sig igenom redaktionernas normalanyhets- och informationsbedömning. I bägge faUen uppstår stora problem. Skall föraut sin egen information på en programtid som är avsevärt kortare än den somnyhetsprogrammen använder för ändamålet ställs ännu hårdare krav på urvalet.Hur detta skall lösas och vem som skall göra urvalet går utredningen inte inpå. Inte heller har man funderat på hur allmänheten vid dubbleringarskall uppfatta den särskilda samhällsinformationen i förhållande till dennormala journalistiska bevakningen. Begreppet "redovisning av beslut"torde innebära en till formen neutral men i den praktiska utformningenkonsekvent positiv presentation. Det finns alltså en uppenbar risk för attdessa program kan användas som korrektionsmedel gentemot en allsidig ochsamhällskritisk journalistik. Föreningen finner förslaget om densärskilda samhällsinformationen principiellt betänkligt och sakligt illaunderbyggt och avstyrker därför utredningens förslag i denna del. anför i sitt remissyttrande att det börfastsläs att information om riksdagsarbetet, debatter och beslut ingår som ennaturlig del i den ordinarie programverksamheten. Enligt Radiosuppfattning har en väsentlig del av stoffet i samhällsprogrammen anknytningtill det lagstiftningsarbete, som äger rum i . förslag om att talmanskonferensen skall ges i uppdrag att medSveriges Radio diskutera möjligheterna för s. k. särskild samhällsinformationfrån anför vidare: Principiellt bör diskuteras om detär eller den verkställande myndigheten, som lämpligast handharinformationen i anslutning till nya lagar och deras betydelse för medborgarennär det gäller rättigheter och skyldigheter. Praktiska skäl kan tala för attdet är myndighetens uppgift att i anslutning till sin informationskampanj omexempelvis en ny lagstiftning ta kontakt med för att begära atts. k. särskild samhällsinformation sänds. Myndigheten kan på detta sättsamordna denna del i en informationskampanj med andra aktiviteter. har en beredningsgrupp,som först i försökssyfte men permanent berett myndigheters önskemålom särskild samhällsinformarion på basis av 11 § i avtalet. Denna grupp bestårav representanter för , ljudradion, och . Genom bl.a. kontakter med har företagetsbedömningsprinciper och beredningsgruppens arbetssätt bekantgjorts hosmyndigheter. I detta nu ingår s. k. trailers i TV och korta blankare iljudradion som en del i många myndigheters informationskampanjer. Enligtföretagets mening har detta samarbete med myndigheterna löpt friktionsfritt.Många myndigheter anser att den kompletterande information, som i denna formlämnas i radio och TV, har varit en viktig del av en informationsinsats. önskar alltså framhålla att praktiska skälkan tala för att man genom kontakter mellan den informationsansvarigamyndigheten och bäst kan kanalisera behovet av särskildsamhällsinformation om rättigheter och skyldigheter för den enskilde i anslutningtill nya eller existerande lagar. Men är givetvis beredd att medriksdagens talmanskonferens utbyta synpunkter på och redogöra för erfarenheterav denna typ av information samt diskutera möjligheter för attinitiera s. k. särskild samhällsinformation. Information till den av aktivt intresserade allmänheten (5.2 i betänkandet) Utredningen föreslår ett antalåtgärder för att underlätta för den av aktivt intresserade allmänhetenatt få information om arbete. En särskild informationstjänst förallmänheten bör inrättas med uppgift att svara på frågor om ochriksdagsarbetet. Informationstjänsten bör vara öppen samt även påkvällstid någon dag . Vidare föreslår utredningen att resurserna förvisningsverksamheten i förstärks genom attföreståndarbe-fattningen görs tUl en heltidstjänst. Viss samordning föreslåsdessutom av de olika slags studiebesök som förekommer. Utredningen föreslårockså att servicen på åhörarläktaren förbättras genom att följande åtgärdervidtas: a) Förutomledamotsförteckning och talarlista bör dagordning utdelas till alla besökande. b) Ett exemplar avaktuella delar av riksdagstrycket bör finnas tiUgängligt i foajén, och debesökande skall göras uppmärksamma på det. c) En specielltför läktarbesökande avpassad broschyr bör framställas och utdelas gratis. d) Utställningar om och dess arbete börarrangeras i allmänhetens foajé. Utredningens förslag i denna delhar endast kommenterats av för de anställda vid ochdess verk. Föreningen anser att särskilt intresse bör ägnas dem som på egetinitiativ besöker åhörarläktaren. Föreningen anser att utredningens förslag ombättre information tiU åhörarna bör förverkligas. Föreningen anförvidare att det framför allt i frågor av större omfattning vore av värde förbesökaren att få tillgång till en stencil med en kort presentation av ärendetoch en redovisning av partiernas stäUningstaganden vid utskottsbehandlingen. Information till de politiskt intresserade (5.3 ibetänkandet) Utredningen framhåller attdagspressen och radio/TV med sin riksdagsbevakning i huvudsak tUlgodoser depolitiskt intresserades önskemål om att kunna följa den politiska verksamheteni . Eftersom riksdagsmaterialet i dagspressen och Radio/TV måstekonkurrera med annat nyhetsmaterial kan dessa medier emellertid aldrig varaheltäckande. Eftersom de i stort sett enbart arbetar med dagsfärskt material"repareras" enligt utredningen sällan en knapphändig redovisning frånt. ex. ett arbetsplenum i . För att möjliggöra för i första hand de politisktintresserade att mera i detalj ta del av debatter och beslut i de viktigareriksdagsärendena föreslår utredningen att skaU ge ut en tidskrift medutgivning en gång under sessionstid. Tidningen bör redigeras av enheltidsanställd redaktör vilken skaU vara underställd ett redaktionsråd medrepresentanter för de pohtiska partierna. 1 en särskild bUaga presenterarutredningen närmare tidskriftens utformning. Den föreslås få en upplaga på 10 000exemplar och försöksvis försäljas till ett prenumerationspris om /år. Frågan om tasupp i motionen 1974:1595. I motionen föreslås att tidskriften även bör geförhandsinformation om och kortare referat av den verksamhet som pågår inomriksdagen i t. ex. den utrikespolitiska klubben, konstklubben, samt denidrotts- och motionsverksamhet som idrottsklubb och partigruppernabedriver. Även utskottens resor och studiebesök kunde enligt motionären ges utrymmei tidskriften. Ett flertal av remissinstansernahar behandlat frågan om en veckorid-skrift från riksdagen.Nykterhetsrörelsernas bildningsverksamhet finner förslaget intressant och anföratt en sådan tidskrift skuUe bli en nyckel till information som saknaseftersom det nuvarande riksdagstrycket är för "massivt" för att denenskilde utan politiska engagemang eller politiska uppdrag skulle kunna följamed i vad som är på gång. Även Tjänstemännens bildningsverksamhet (TBV) är positivtill förslaget om en veckotidskrift. TBV anför att det vore önskvärt om ettvecko- eller t. o. m. månadsprogram för arbete publicerades så attintresserade lätt i förväg kunde få veta vad som står på dagordning. understryker i sitt yttrande"vikten av en refererande, icke-citerande tidskrift". Vidare föreslåsen breddning av innehållet genom en viss samordning med "faktasamling i samhällsfrågor". 1 yttrandet anförs slutligen atttidskriften inte endast bör innehålla redovisning av fattade beslut utan äventa upp frågor som är under behandling i . Även för de anställda vid ochdess verk förordar en samordning med . Föreningen anför att densamhällsinformation som den planerade tidskriften är avsedd att ge i huvudsakriktar sig tUl samma läsekrets och ofta behandlar samma frågor som dennatidning. Enligt föreningens mening bör frän sida eftersträvas att påsikt få til! stånd en för regering och riksdag gemensam informationstidskrift ivilken läsaren kan följa en reform från utredningsdirektiven tUlriksdagsbeslutet. Om planerna på en egen veckotidskrift inteavskrivs, bör man enligt föreningens mening lämpligen iordningställa ettprovexemplar, som - bättre än utredningsbetänkandet - åskådliggör hurtidskriften är avsedd att utformas. TT ställer sig tveksamt till om nyttan av enveckotidskrift från sida kan komma att motivera kostnaden för ensådan. TT är dock beredd att mot skäligt arvode medverka med material tilltidskriften. public relations förening är tveksam tillmöjligheterna att ge ut en tidskrift som både har tillräckligt kortpressläggningstid och lättillgänglig utformning av ett i varje fall i fråga omurvalet kontroversiellt material. För att tidskriften skall få fullgottläsvärde måste båda dessa villkor uppfyllas. Föreningen förordar att man förstavvaktar erfarenheterna av en aUmän ökning av informaUonsaktiviteterna, Fackförbundspressens samorganisation avstyrker förslagetom en veckotidskrift från . De politiskt intresserade, den målgruppsom tidningen skulle rikta sig till, torde enligt samorganisationen redan kunnatillgodose sina önskemål genom bl. a, snabbprotokollen. De för ändamåletavsedda medlen bör i stället överföras till anslaget för försöksverksamhet medannonsering i dagspress och viss fackpress. Även för samhällsinformation avstyrker förslaget om utgivning av en . Nämnden anser att entidskrift från . Post- och och Departementsnytttangerar varandra från mottagarsynpunkt och att man därför närmare bör studeramottagarbehovet och de erforderhga ekonomiska och personella resurserna innanbeslut fattas om att ge ut en tidskrift från . Detta är väsentligtdärför att det gäller ett beslut som dels har omfattande ekonomiska konsekvenserdels ökar informationsmängden för en grupp informationsmottagare i mellanledetsom är "översköljd av information". Spridning av riksdagstrycket och frågor angående övrigttryck inom (5.3.2-5.3.3) Utredningen diskuterar olikaförslag att öka spridningen av riksdagstrycket. Utredningen tar därvid bl. a.avstånd från tanken på ytterligare prissubventionering eller kostnadsfritttillhandahållande av riksdagstrycket om inte en närmare undersökning kan visaatt kostnaden för riksdagstrycket är så betydande att t. ex. bibliotek inte kanabonnera på trycket, trots att det finns efterfrågan. Utredningen föreslår attförvaltningsstyrelsen får i uppdrag att göra en allmän översyn av allt dettryck som produceras i regi eller under dess medverkan, t. ex.beträffande behov och målgrupper, prissättning, marknadsföring osv. Utredningenpåpekar i detta sammanhang att utredningen själv lagt fram förslag omriksdagsinformation för journalister, broschyr för besökare på allmänhetensläktare samt en . Till utredningen har även framlagtsförslag om att skulle utge en riksdagsmatrikel med biografiskauppgifter om ledamöterna och porträtt. Utredningen har dock inte funnit tillräckligtstarka skäl för att förorda en sådan utgivning. för anställda vidriksdagen och dess verk anför att det bör övervägas om inte riksdagstrycket kangöras mera lättillgängligt genom ändrad typografisk utformning, bättre registerm. För att underlätta för riksdagsledamöterna att sprida upplysningar omriksdagen föreslår föreningen att en fickalmanack med sakuppgifter och siffermaterialrörande utarbetas. Stöd till partigrupperna (5.3.4) Utredningen föreslår attkanslistödet till partiernas riksdagsgrupper skall räknas upp . Dethöjda stödet är tänkt bl, a. för att bestrida ledamöternas portokostnader ochdärmed underlätta ledamöternas kontakter med allmänheten. Utredningen harberäknat att i genomsnitt ca hälften av höjningen kommer att tas i anspråk fördetta ändamål. Av remissinstanserna har endastModerata samlingspartiets informationsavdelning berört utredningens förslag idenna del. Informationsavdelningen anför i sitt yttrande att ledamöterna är istörre behov av sakkunnig hjälp för att öka sin kontakt med valmanskåren i mervid betydelse. Ökningen av kanslistödet bör därför inte fixeras tiU portokostnaderutan ges en form som möjliggör för respektive riksdagsgrupp att tUl gruppenknyta en journalist på deltid för att hjälpa ledamöterna i deras personligamassmediakontakter. Information till lärare och studerande (5.4 i betänkandet)Utredningen Utredningen anför att riksdagensarbete och dess ställning i konstitutionen är centrala avsnitt i ämnetsamhällskunskap på de flesta nivåer i utbildningsväsendet. Skälet tiU att bör engagera sig i en verksamhetsom riktar sig till skolorna är enligt utredningen vetskapen om att studiernakan bli väsentligt mer givande om skolans ordinarie material kompletteras medaktuellt och autentiskt material från och med aktiviteter iriksdagens regi. Skolverksamheten bör också stå i överensstämmelse medriksdagsinformationens aUmänna syften. Den bör därför utformas så att denstimulerar tUl ett aktivt intresse för samhällsfrågor. Skolverksamheten kommerdärigenom också att bli ett led i fortbildningen i medborgarkunskap. Utredningen anser att skolverksamheten, som ifortsättningen bör benämnas "", är av så storbetydelse att en väsentlig utökning är önskvärd. Utredningen föreslär därföratt en heltidstjänst som föreståndare inrättas. Den arvodesbefattning sompedagogisk ledare som finns föreslås i samband därmed indragen.Utredningen har avstått från att närmare penetrera verksamhetens utformninginom skoltjänsten. Utredningen föreslår dock att en ny riksdagsbroschyrutarbetas. Utredningen framhåller vidare att en kursverksamhet iriksdagshuset för lärare och för studieförbundens behov är ett bra sätt attstimulera intresset för . Enligt utredningen bör personaloch ledamöter kunna medverka som föreläsare vid sådana kurser. Tjänstemännens bildningsverksamhetanför i sitt remissyttrande att utredningens formuleringar antyder att manfrämst haft ungdomsskolans behov i tankarna. TBV framhåller vikten av att manäven beaktar studieförbundens intressen när man inom skoltjänsten utarbetarinformationshäften och annat material. Enligt TBV kunde det vara en fördel omskoltjänsten i vissa frågor knöt en referensgrupp till sig bestående av representanter för studieförbunden. TBV föreslår vidareatt skoltjänsten får ett namn som bättre antyder att man även avser att verkainom vuxenutbUdningen. Studieförbundens möjligheter att medverka iinformationsförmedlingen från tas upp även av ,bUdningsverksamhet och Studiefrämjandet. anför i sitt yttrande attstudieförbunden i olika sammanhang har visat att de når ut till mycket storamedborgargrupper och genom sina arbetsformer är väl ägnade att inte baramedverka i spridning av information utan även bidra tiU att på olika sätt läggaen grund för bearbetning av denna. För vissa av de frågor som behandlas avinformationsutredningen bör man därför enligt meningöverväga möjligheterna att genom studieförbunden direkt eller indirekt gemedborgarna information. Tonvikten bör här läggas vid ärenden som dels har enlängre behandlingstid, dels beräknas eller kan antas återkomma på riksdagensbord och där den konkreta riksdagsbehandlingen sålunda kanges rollen av illustration av arbete. Till studieförbundens hjälpbör i sådana frågor utarbetas särskilda informationspaket o. d. Även bildningsverksamhet (NBV)framhåller i sitt yttrande att de flesta frågor har en så kort behandlingstidatt studieförbunden inte hinner bedriva någon aktivitet kring dem ute i landetförrän de förlorat sin aktualitet. Med för ändamålet särskilt avpassat materialskulle dock en studiecirkelverksamhet kunna skjuta fart kring större frågor av typenkyrka och stat eller grundlagsförslaget. Även Studiefrämjandet anför i sitt yttrande attstudiekampanjer inom studieförbunden kring arbete kan vara en vägatt nå stora delar av aUmänheten med fyllig bakgrundsinformation om riksdagensarbete. En tänkbar uppläggning vore att anknyta till några aktuella politiskafrågor eller tUl en viss sektor inom statens verksamhet, t. ex. u-hjälpen,försvaret eller vuxenutbildningen. Studiefrämjandet framhåller att det vorevärdefullt om ställde särskUda resurser tiU förfogande för attgenomföra specialanpassade studiekampanjer antingen inom ramen för riksdagensskoltjänst eller genom att särskilda bidrag ställs till studieförbundensförfogande. Beträffande frågan omorganisationen av informationsarbetet anför utredningen: Utredningen angrep denorganisatoriska frågan med den principiella uppfattningen, attinformationsfunktionerna borde samlas på ett ställe i organisationen. Underarbetets gång framstod det emeUertid allt klarare, att denna princip inte kundeupprätthållas, främst av följande skäl. Informationsverksamheten innefattargenereUt sett två komponenter, information om ärendebehandlingen ochinstitutionell information. första anknyter direkt till kammarens och utskottensfunktioner, och den andra är främst kopplad till förvaltningskontoretsverksamhetsområde, t. ex. visningsverksamheten i ochtrycksaksproduktionen. Att samla alla informationsuppgifter i antingenkammarkansliet eller förvaltningskontoret skulle inte avlasta den andra enhetenutan blott komplicera ansvars- och ledningsfunktionen. Därför har utredningenstannat för att den informationsverksamhet som har med det aktuellariksdagsarbetet att göra bör inordnas i kammarkansliet och att den som har medriksdagen som institution att göra förs till förvaltningskontoret. Någonabsolut uppdelning är emellertid inte möjlig, och avvikelser från principenförekommer därför i de fall utredningen tror att organisationen därmed kommeratt fungera smidigare. Den organisatoriska uppbyggnad somutredningen föreslår framgår av bilaga 1. Enligt de beräkningar som utredningen har gjort kommerkostnaderna för den utökning av informationsinsatser som föreslagitsatt för /75 uppgå till följande belopp: 1, Förbättradservice till massmedierna .' 2, Informationtill alla medborgare 3, Information tiUden av intresserade aUmänheten , 4, Information tUlde politiskt intresserade 5, Informationtill lärare och studerande . och avd.2203 av kritiserar i ett gemensamt yttrande denorganisatoriska uppdelning av informationsverksamheten som innebär att denföreslagna tidskriften och annonseringsverksamheten blir underställd ettredaktionsråd bestående av riksdagsdirektören och en företrädare för varjepartigrupp i medan t. ex. trycksaksproduktionen inordnas underförvaltningskontoret. Enligt organisationernas mening finns risk för att manmed den föreslagna organisationen bygger in motsättningar och kompetenstvistersom kan bli till men för informationsverksamheten. Enligt organisationernasmening borde utredningen ha prövat att samordna hela informationsuppgiftenunder ett informationsråd till vilket kunde knytas representanterför utskottens kanslier, skoltjänstens föreståndare samt den eventuelleredaktören för årsbok. har inom funnits önskemål om förbättrad information angående . Därvid har inte minst massmediernas ' Härav ca . Tilläggsanslag för budgetåret 1973174 . bevakning av riksdagsarbetet varit aktuell.Utredningsarbete rörande frågorna kring utåtriktade information harbedrivits i olika former .