bet · FX01TU22 · 1974-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande nr 22 årl974 TU 1974:22 Trafikutskottetsbetänkande i anledning av motioner rörande trafiksäkerheten m. m. I motionen 1974:318 av () hemställsall måtte besluta att hos Kungl. Maj:t begära förslag till utformningav sådant tillägg till vägtrafikförordningen som förespråkats i motionen. I motionen 1974:493 av m, fi, (m)hemställs att hos Kungl, Maj:t begär en översyn av gällandebestämmelser och en uppmjukning av förbudet mot extra strålkastare vid körningpå halvljus, I motionen 1974:495 av i (c)och fröken () hemställs att beslutar införa lagstadgadskyldighet för gångtrafikant att vid mörkrets inbrott vara försedd medrefiexanordning eller lykta, I motionen 1974:782 av () föreslåsatt hos Kungl. Maj:t hemställer att straftbestämmelsen i 164 > p.7 vägtrafikkungörelsen ändras så att gående som går mot rött ljus ickeovillkoriigen skall straffas. I motionen 1974:798 av m. fi. (c)hemställs alt hos Kungl. Maj:t anhåller om förslag till lag rörandeskyldighet för gångtrafikant att vid färd under mörker vara utrustad medrefiexanordning. I motionen 1974:1069 av herrar i (fp) och Cariström (fp) hemställs att hos Kungl, Maj:t begär attbestämmelser införs, innebärande skyldighet för gänglrafikant att vid färd imörker bära reflex-anordning eller lykta. 1 motionen 1974:1090 av i (fp) hemställs att beslutar att hos Kungl, Maj:t begära skyndsamtförslag till stadgande i vägtrafikförordningen att vid färd med motorcykelförare och passagerare obligatoriskt skall bära skyddshjälm. 1 motionen 1974:1093 av m. fi, (m)hemställs alt hos Kungl. Maj;t begär utredning och förslag,innebärande principiellt förbud för den som icke uppnått den körkortsålder somär föreskriven för visst fordon att förvärva sådant fordon. I motionen 1974:1421 av () hemställsatt som sin mening ger Kungl, Maj:t till känna vad som i motionen1974:1320 anförts om parkeringsiillslånd för handikappade. I motionen 1974:1423 av herrar () ochAndersson i (c) hemställs att ger Kungl. Maj:t till känna vad imotionen anförts beträffande behovet av en kompletterande lagstiftning rörandetransporter av hälso- och miljöfariiga varor. I motionen 1974:1430 av m. fi,(vpk) föreslås, såvitt nu är i fråga (yrkandet 3), att uttalar sigför behovet av en bättre Irafikolycksfallsstatistik med hänsynstagande bl. a,till vad i motionen påtalats. I motionen 1974:1431 av herrar Hylländer (fp) ochEnlund (fp) hemställs att måtte besluta att Kungl. Maj:t utfärdarbestämmelser om obligatorisk användning av halvljus vid framförande av bil vidförsämrad sikt och i övrigt i överensstämmelse med motionens syfie, I motionen 1974:1432 av fröken m. fl, (fp)hemställsatt beslutar att hos Kungl. Maj:t begära en översyn av deförhållanden som är av betydelse för barnens säkerhet i trafiken, varvidskolskjutsproblemen bör ägnas särskild uppmärksamhet, I motionen 1974:1448 av () föreslåsatt beslutar hemställa hos Kungl. Maj:t om sådana förslag till ändringarav körkortskungörelsen 1972:592 som möjliggör att de delar avövergångsbestämmelsernas 10 N samt 11 > punkt b) som avser körkort klassAB*** utgår. I motionen 1974:318 har föreslagits bestämmelser omförbud mot passage av stillastående skolskjuts som har bakljuset påkopplat. Imotionen 1974:1432 har begärts en översyn av de förhållanden som är avbetydelse för barnens säkerhet i trafiken, varvid skolskjutsproblemen bör ägnassärskild uppmärksamhet. Medanledning härav vill utskottet erinra om att frågan om förbud mot omkörning m.m. av stillastående skolskjuts prövats av . Vidsin behandling av frågan kom (TU 1971:8, rskr 1971:191) tillden slutsatsen att effektivare åtgärder måste vidtas för att förhindraallvariiga olyckor i samband med skolbarnstransporter. Med hänsyn till berördafrågors komplicerade karaktär fann sig ej beredd att ta ställningtill hur de lämpligen borde lösas. hemställde därför att Kungl. Maj:tnärmare måtte överväga vilka åtgärder som borde vidtas i sammanhanget ochredovisa sina ställningstaganden i anledning härav. är fortfarande beroende av viss försöksverksamhet bl.a. med blinkande skyltar för skolskjutsar. Utskottet vill ånyo understrykavikten av att denna verksamhet påskyndas och att härav föranledda åtgärdersnarast vidtas. Enligt vad utskottet erfarit kommer en särskildarbetsgrupp inom trafiksäkerhetsutredningen att behandla de problem som berörbarnen i trafiken. De frågor motionärerna aktualiserar torde i allt väsentligtkomma att behandlas av denna arbetsgrupp. I detta sammanhang bör nämnas att enmotion med samma syfte som motionen 1974:1432 av föregående års riksdag (TU1973:23, rskr 1973:323) överiärnnats lill nämnda utredning för att tagas underdess övervägande. Medhänsyn till det anförda anser utskottet att ifrågavarande motioner ej nu börföranleda någon särskilda åtgärd. I motionen 1974:493 har hemställts om en översynoch en uppmjuknings av förbudet mot extra strålkastare vid körning på halvljus. Trafiksäkerhetsverketsbestämmelser om fordon med tillämpningsanvisningar stadgar bl. a, atthjälpstrålkastare inte Hr användas tillsammans med . eller i stället förhalvljus, när förhållandena är sådana att halvljus skall användas på grund avvägtrafikkungörelsens bestämmelser. Bestämmelserna fastställdes ochbörjade till vissa delar tillämpas fr. o: m. september . Vissainkopplings- och monteringskrav behövde för äldre bilar inte vara uppfylldaförrän . Bestämmelsernai fråga har utarbetats på grundval av överväganden inom en arbetsgrupp itrafiksäkerhelsverket med representanter för AB , statensprovningsanstalt, motororganisationerna och fordonstillverkare samt medicinskoch psykologisk expertis. Gruppen har haft som uppgift att studera och prövamöjligheterna till förbättrad fordonsbelysning m. m. finns enligt irafiksäkerhetsverket ej längre möjligheter attkompensera det dåliga ljusutbytet från undermåliga halvljus-strålkastare genommontering av extrastrålkastare. En sådan kompensering kan åstadkomma ökadblandning av mötande. Ett utbyte till modernare strålkastarinsatser medeffektivare ljusfördelning (t. ex, med större bredd) ger enligt verket iallmänhet ett bättre resultat än vad en komplettering med hjälpstrålkastareskulle ge. Påuppdrag av trafiksäkerhetsverket pågår hos statens provningsanslalt vissinventering för att fl fram halvljusstrålkastare med stor ljusspridning. Fråganom bättre bilbelysning utreds också av Nordiska trafiksäkerhetsrådet. Vidsin behandling av denna fråga har utskottet hört representanter förtrafiksäkerhetsverket samt med flera företrädare försåväl arbetsgivare som arbetstagare på området. Utskottetanser frågan om god bilbelysning vara mycket betydelsefull. Ett omfattandearbete bedrivs dock för att tekniskt lösa frågan om en belysning som kangodtas med hänsyn till de skilda krav som bör ställas frånirafiksäkerhetssynpunkt. I den mån halvljuset inte kan förbättras så att detblir helt tillfredsställande och det framkommer monleringsanord-ningar förhjälpljuset som är fullgoda förutsätter utskottet att trafiksäker- \*1974. hetsverketock.så ulan dröjsmål vidtar de författningsmässiga ändringar som må föranledashärav. Medhänsyn till del anförda har utskottet ej funnit sig berett tillstyrka motionen. I motionen 1974:1431 har hemställts om bestämmelserom obligatorisk användning av halvljus vid framförande av bil vid försämradsikt och i övrigt i överensstämmelse med motionens syfte. Medanledning härav vill utskottet erinra om att i 90 § vägtrafikkungörelsen(1972:603) stadgas att lykta som är föreskriven för fordon skall vara tänd vidfärd förutom under mörker, skymning eller gryning även i övrigt när det ärpåkallat av väderieksförhållandena eller liknande omständighet. Tillväderleksförhållanden som kan föranleda att lykta skall vara tänd flr anseshöra dimma, snö, regn och hagel. Med liknande omständighet avses t. ex, rökeller ånga. I 91-93 §§ vägtrafikkungörelsen finns bestämmelser om obligatoriskanvändning av hel- resp. halvljus. Syftet med belysningsbestämmelserna harangetts vara inte bara att föraren själv skall kunna se tillfredsställande utanäven att han skall kunna observeras tydligt av andra vägtrafikanler, har tillsatt en arbetsgrupp för att se över härmedsammanhängande frågor. Enligt vad utskottet erfarit knyts intresset tillpågående undersökningar med s, k. varselljus så utformade att fordonen synsbättre utan att irritera mötande fordons förare. Motbakgrund av det anförda och i avvaktan på resultatet av det pågående arbetetinom trafiksäkerhetsrådet avstyrks motionen. 1 motionen 1974:798 har hemställts om förslag tilllag rörande skyldighet för gångtrafikant att vid färd under mörker vara utrustadmed refle.xan-ordning. I motionerna 1974:495 och 1974:1069 har yrkats attbestämmelser införs innebärande skyldighet för gänglrafikant att vid färd imörker bära refexanordning eller lykta. Medanledning härav vill utskottet erinra om att en inom trafiksäkerhelsverket förutredning av bl. a, ovannämnda frågor tillsatt arbetsgrupp 1972 avgivenrapport uttalat sig för en föreskrift om skyldighet för gående att under mörkerbära reflexanordning eller lykta då den gående färdas på körbana, där det intefinns tillfredsställande belysning. Rapporten har överlämnats till , som f n. utreder frågan. Utredningen avses sammanställasi en rapport som beräknas vara färdig . 1anledning av en motion med samma syfte vid föregående års riksdag fannutskottet (TU 1973:23) det tillfredsställande att dessa frågor behandlas itrafiksäkerheisrådel inte minst med tanke på intresset av gemensam nordisklagstiftning på området, Utskottet är alltjämt av samma uppfattning. Utskottetanser emellertid att en frivillig användning av reflexanordningar börstimuleras och vill ytterligare understryka vikten av att propaganda- verksamheteni frågan bedrivs med all kraft. I detta sammanhang förtjänar omnämnas devärdefulla insatser som härvidlag gjorts av landsting, försäkringsbolag, olikaorganisationer m. fl. Under hänvisning till det anförda synes motionerna ejböra föranleda någon särskild åtgärd från sida, I motionen 1974:1093 har hemställts om utredningoch förslag innebärande principiellt förbud för den som icke uppnått denkörkortsålder som är föreskriven för visst fordon att förvärva sådant fordon. Utskottetär ej övertygat om alt motionens syfte bäst främjas genom ett förbud av detslag motionärerna föreslår. Konsekvenserna av ett sådant förbud är också iövrigt svåra att överblicka. Motionärerna själva synes vara medvetna härom ochanser att någon form av undantagsregel bör uppställas då det i särskilda fallkan finnas godtagbart skäl för vederbörande att förvärva fordon trots attkörkortsåldern icke uppnåtts. Med hänvisning till del anförda finner utskottetsig ej berett tillstyrka motionen. I motionen 1974:1448 har hemställts om sådanaändringar av körkoits-kungörelsen (1972:592) som möjliggör att de delar avövergångsbestämmelsernas 10 § samt II § punkt b) som avserkörkori klass AB*** utgår. Förbehörighet att föra motorcykel, personbil, lätt lastbil och ett till sådan bilkopplat tätt släpfordon krävs enligt körkortskungörelsen körkortsklass AB***.Genom denna kungörelse har bestämmelserna skärpts såvitt nu är i fråga så attden tidigare möjligheten att föra tung lastbil ej längre skall finnas förinnehavare av körkort för personbil. Detidigare reglerna i detta avseende gäller emellertid under en övergångstid. 110 § kungörelsen (1972:605) om införande av ny vägtrafiklag stadgas sålunda attbl, a, nytt körkori klass AB*** även efter utgången av medförbehörighet att föra tung lastbil utan släpfordon eller med lätt släpfordon. Vidkörning i yrkesmässig trafik krävs enligt 11 § b) förutom körkortet även nytttrafikkort. Övergångstidenslängd har i princip angetts i propositionen (1971:65) angående körkort ochkörkortsregistrering, I sin helhet beräknas bestämmelserna träda i kraft motslutet av . Vad departementschefen anförde i sammanhanget gav interiksdagen (TU 1971:12, rskr 1971:209) anledning till erinran eller särskiltuttalande. Deskärpta behörighetskrav som ställs kräver utbildningsresurser. Enligt vadutskottet erfarit saknas emellertid såvitt nu kan bedömas sådana resurser i denutsträckning att de nya reglerna bör träda i kraft, tidigare än som beräknats,I detta sammanhang flr man bl. a. ta hänsyn till dem som i sin yrkesutövning ärberoende av den behörighet innehavet av ett äldre körkort medger. Med hänsyn till detanförda avstyrks motionen. I motionen 1974:782 har yrkats att hosKungL Maj:t hemställer att straffbestämmelsen i 164 § p. 7 vägtrafikkungörelsenändras sä att fotgängare som går mot rött ljus icke ovillkoriigen skallstraffas. Vidsin prövning av en motion i samma syfte vid förra årets riksdag (TU 1973:23,rskr 1973:323) anförde utskottet att det vid förbudets införande ansågs vara avvikt att de svenska bestämmelserna avfattades i så nära överensstämmelse sommöjligt med motsvarande internationella regler men att det dock rådde en visstvekan om straffbudel vid dess tillkomst. En ovillkorlig påföljd vid brott motförbudet att gå mot rött ljus ansågs ha sitt värde fråntrafiksäkerhetssynpunkt. Utskottet underströk betydelsen av att respekten förförbudet kan upprätthållas men uttryckte tvivel om att detta kan uppnås genomden av motionären föreslagna åtgärden som för den enskilde kunde medföra svårabedömningar. Däremot borde signalsystemet utformas med större hänsyn tillgångtrafikanlerna, Ulskoltel ville också erinra om den möjlighet tillrapporteflergift som föreligger enligt polisinstruktionen, om förseelsen medhänsyn till omständigheterna i det särskilda fallet är obetydlig. Utskottetfann sig under hänvisning rill dessa omständigheter ej berett tillstyrkamotionen. Utskottethar ägnat denna fråga stor uppmärksamhet och bl. a, hört representanter förrikspolisstyrelsen som anfört att polisens nuvarande resurser inte medger någoneffektiv övervakning av bestämmelsen. Trots alt överträdelser förekommer imycket stor omfattning har endast 181 personerfått bötesföreläggande, dvs. i genomsnitt en person per dag i hela landet. Detsaknas dock uppgifter om i vilken utsträckning rapporlcftergift förekommit.Utskottet finner det otillfredsställande att lagbestämmelser kan överträdas idenna omfattning utan att åtgärder vidtages. Regelnatt rött ljus innebär absolut stopplikt får anses vara mycket viktig urtrafiksäkerhetssynpunkt. En uppluckring av denna princip, som även gällerinternationellt, skulle enligt utskottets mening,kunna medföra svåröverskådligakonsekvenser. Utskottetär emellertid som förut nämnts medvetet om att föreskriften överträds i alltförstor utsträckning och anser att åtgärder måste vidtas för att rättatill detta. För alt få till stånd bättre förhållanden härvidlag kan olikautvägar prövas. Den av motionären förordade åtgärden skulle innebära attförbudet skall vara kvar men att påföljd under vissa omständigheter inte skallinträda. Med hänvisning till vad utskottet sagt i del föregående är utskottetej berett att acceptera en sådan lösning. Enannan möjlighet har prövats i . Där gäller att fotgängare inte får gå motrött ljus såvida inte körbanan är helt fri och förhållandena i varje hänseendeär sådana att passerandet kan ske utan fara eller nackdel för övrig trafik.Enligt vad utskottet erfarit har emellertid gränsdragningsproblem uppstått ochman överväger där att införa ett absolut, förbud. Enannan möjlighet är alt ändra signalsystemet så att gångtrafikanterna uppfattarstoppsignalen som meningsfull. Utskottet vill i detta samman- hängemellertid erinra om att underströk vikten av attsignalgivningen utformas med större hänsyn till gångtrafikanterna. Denplanerade övergången till ett nytt signalsystem i samband med ändringar avvägmärkeskungörelsen kan dock ge möjligheter till effektiva ål-gärder på dettaområde. Utskottet anser att reglerna för signalsystem och bestämmelserna iövrigt för övergångsställe för fotgängare bör bli föremål för översyn inomKungl. Härvid bör olika lösningar prövas för att få till ståndtillfredsställande förhållanden. Det är också angeläget att åtgärder vidtas isyfte att åstadkomma en tillfredsställande övervakning av reglernasefterievnad. Vad utskottet nu anfört bör av ges Kungl. 1 motionen 1974:1090 har yrkats att hosKungl. Maj:t begär skyndsamt förslag till stadgande i vägtrafikförordningen attvid färd med motorcykel förare och passagerare obligatoriskt skall bäraskyddshjälm. Vidsin prövning av en motion i samma syfte vid föregående års riksdag (TU 1973:23)erinrade utskottet om alt trafiksäkerlielsverket i skrivelse till Kungl. Maj:tföreslagit att förare av och passagerare på annan tvåhjulig motorcykel än mopedskall vara skyldig att vid färd bära skyddshjälm av typ som godkänts av verket.Vidare erinrades om det utredningsarbete på området som bedrivs av enarbetsgrupp inom Nordiska trafiksäkerheisrådel. Utskottet ansåg frågan varamycket angelägen. Trafiksäkerheisrådelhar föreslagit (Rapport 8, Motorcykel- och mopedhjälmar) alt lagstiftning omobligatorisk användning av skyddshjälm införs för - såvitt nu är i fråga -motorcyklisler. För att man genom information skall H möjlighet att skapaförståelse för hjälmanvändningen och påbudet och därigenom erhållaförutsättningar för att lagstiftningen efterievs krävs enligt arbetsgruppensmening en övergångstid om ungefär mellan beslutet om lagstiftning ochikraftträdandet av denna. anser att skyldighet att bära hjälm bör åläggas den som färdas påmotorcykel. Någon anledning alt ytteriigare dröja med lagstiftningsåtgärder ifrågan anser utskottet ej föreligga. Utskottet tillstyrker därför att riksdagenhos Kungl, Maj:t hemställer om ett stadgande i vägtrafikkungörelsen i enlighetmed förslaget i motionen och att Kungl. Maj:l möjligt föranstaltarhärom. Förståelsen för hjälmanvändningen är enligt vad som framgår avtrafiksäkerhelsrådets rapport stor. Utskottet anser därför att lagen bör trädai kraft utan dröjsmål efter antagandet. Utskottethar i detta sammanhang även tagit upp frågan om behörighet att föra motorcykel.Enligt utskottets mening framstår det ur irafiksäkerhetssynpunkt i hög gradangeläget att förare av motorcykel erhåller utbildning för just delta slag avfordon. Utskottet anser att körkort för bil inte skall medföra behörighet attföra motorcykel. Sådant fordon bör sålunda få framföras endast av den som harsärskild behörighet att föra motorcykel. Ett förslag i frågan bör avKungl. Maj:t framläggas för . Vad utskottet i nu berörda delar anfört bör avriksdagen ges Kungl. Maj:t till känna. 1 motionen 1974:1421 har yrkats att gerKungl. Maj:l till känna vad som anförts i motionen 1974:1320 omparkeringstillstånd för handikappade samt om befrielse från stämpelavgift försådant tillstånd. Motioneri samma syfte avstyrktes av såväl 1972 som riksdagar (TU 1972:7 och TU1973:23). Utskottet erinrade om att är 1972 utfärdat anvisningar omundantag för handikappade personer från lokala trafikföreskrifter om parkering.Anvisningarna syftar till att skapa enhetliga villkor vid medgivande avparkeringslättnader för handikappade genom regional eller lokal dispensutfärdad av länsstyrelse resp. trafiknämnd. Vidare erinrades om att vägverketutfärdar parkeringstillstånd med giltighet för hela riket. Villkoren för dessatillstånd, som gäller , har tillkommit i samråd med de handikappadesorganisationer. Motionärernas önskemål om dispens för handikappade ansågs ihuvudsak tillgodosedda. Vad utskottet sålunda uttalat gäller alltjämt.Utskotiet kan följaktligen ej heller nu finna någon anledning föreligga förriksdagen att hos Kungl. Maj:t begära någon åtgärd i denna fråga. Motionenavstyrks jämväl i övrigt. I motionen 1974:1423 har yrkats att gerKungl. Maj:t till känna vad i motionen anförts beträffande behovet av enkompletterande lagstiftning rörande transporter av hälso- och miljöfarligavaror. Fjolåretsriksdag (prop, 1973:143, TU 1973:24, rskr 1973:334) antog den europeiskaöverenskommelsen om internationell transport av fariigt gods på väg (ADR) ochgodkände i samband därmed av departementschefen förordade riktlinjer for enreglering av de nationella vägtransporterna av fariigt gods. Enligt dessariktlinjer borde frågan om nationella vägtransporter lösas inom ramen förgällande produktkonirollagstiftning och i första hand handhas av de myndighetersom enligt denna lagstiftning har ansvaret för olika varukategorier Dennalösning innebar att tanken på en transportlagstiftning av det slagmotionärerna nu förordar avvisades. Behovet av samordning bl. a, i fråga omreglering av olika transportsätt ansågs bäst främjas genom att en myndighetfick det samlade ansvaret härför. Departementschefen påpekade att denföreslagna organisatoriska ordningen fick ses som en lösning tills vidare iavvaktan på att man flr ytteriigare underiag för en bedömning bl. a, genom deerfarenheter som kan utvinnas sedan systemet varit i kraft under viss tid.Beträffande reglering av inrikes vägtransporter förutsatte departementschefenatt vederbörande förvaltningsmyndigheter meddelar föreskrifter som i huvudsakansluter till ADR-reg-lerna. Utskottetkunde i allt väsentligt ansluta sig till de av departementschefen förordaderiktlinjerna för en reglering av inrikes vägtransporter av fariigt gods. Vidareframhöll utskottet som mycket betydelsefullt alt arbetet med en anpassningmellan ADR-reglerna och de nationella bestämmelserna bedrivs skyndsamt. Medhänsyn till transportsäkerhelsfrågornas stora vikt ville utskottetunderstryka att dessa frågor bör behandlas med förtur. Utskottetanser alltjämt att lagstiftningen på området bör genomföras enligt de avdepartementschefen förordade och av godkända riktlinjerna. Som redani den förenämnda propositionen framhållits krävs ytterligare underlag för enbedömning av den nya organisatoriska ordningen. Erfarenheter härför kanerhållas först sedan en anpassning skett mellan ADR-reglerna och de nationellabestämmelserna och de senare varit i kraft en lid. Utskotiet anser därför attdet ännu är för tidigt att göra något uttalande om behovet av en kompletterandelagstiftning på detta område. Frågor om lokala trafikföreskrifter innebärandeförbud mot trafik med fordon som transporterar fariigt gods utreds f. n.enligt vad utskottet erfarit inom Kungl. Med hänsyn till detanförda avstyrks motionen. Utskottet vill dock ånyo understryka vikten av atttransportsäkerhetsfrågorna behandlas skyndsamt och att erforderliga resurserställs till förfogande för detta arbete. I motionen 1974:1430 har hemställts att riksdagenuttalar sig för behovet av en bättre trafikolycksfallsstatisiik medhänsynstagande bl. a. lill vad i motionen påtalats. Medanledning härav vill utskottet erinra om den pågående utredningen omtrafikolycksstatistiken och att utskottet (TU 1972:7) underströkangelägenheten av att utredningsarbetet påskyndas. Enligtvad utskottet erfarit avser nämnda kommitté att lägga fram ett betänkande . I avvaktan härpå finner utskotiet ej någon särskildåtgärd från sida med anledning av ifrågavarande motion i denna delerforderiig. 1. avslår motionen 1974:318, 2. avslår motionen 1974:1432, 3. avslår motionen 1974:493, 4. avslår motionen 1974:1431, 5. avslår motionerna 1974:495,1974:798 och 1974:1069, 6. avslår motionen 1974:1093, 7. avslår motionen 1974:1448, 8. i anledning av motionen1974:782 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört om enöversyn av reglerna för signalsystem och av de bestämmelser som i övrigt gälleri fråga om övergångsställen för fotgängare, 9. i anledning av motionen1974:1090 hos Kungl. Maj:t begär skyndsamma åtgärder i syfte att införa ettstadgande i vägtrafikkungörelsen av innehåll att vid färd med motorcykel förareoch passagerare obligatoriskt skall bära skyddshjälm, 10.som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad ulskoltel anfört beträffande behörighet att föra motorcykel. 11,avslårmotionen 1974:1421, 12.avslår motionen 1974:1423, 13.avslår motionen 1974:1430,yrkandet 3. Närvarande:herrar i (fp), (). (), iLidingö (s), i Heden (c), (), i (c),Rosqvist (s). Clarkson (m), Östrand (s), i (vpk),(), Komstedt (m), i (s)och Karlehagen (c). 1. beträffandeextra strålkastare av herrar Clarkson (m), () och Komstedt (m) som anser att