bet · FX01UbU3 · 1974-12-31 00:00:00 — UtbUdningsutskottetsbetänkande nr 1974 UbU 1974:3 Utbildningsutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslag /75 till pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet jämtemotioner. I propositionen 1974: 1 bilaga 10() har Kungl. Maj:t under punkten D 8 (s. 125128)föreslagit att till Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendetför budgetaret 1974/75 anvisa ett reservationsanslag av . 1974: 737 av i m. fl. (s) varihemställs att som sin mening uttalar att av skolan initieradpraktisk yrkesorientering och praktik skall utformas så att kontaktovillkorligen etableras med den fackliga organisation som verkar inom detområde där eleven skall delges insikter, 1974: 742 av m. fl. (c) vari hemställsatt hos Kungl. Maj:t begär att får i uppdrag attunder uppföljningen av läroplanen för särskilt beakta de kulturellaaspekterna av skolans verksamhet, 1974: 773 av m. fl. (s) varihemställs att hos Kungl. Maj:t begär initiativ till upprättandet avexperimentell skolak-tivitet med den inriktning som angivits i motionen. Till () är knuten en pedagogisknämnd som har till uppgift att som rådgivande organ bereda frågor ompedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete inom skolans område, däriinbegripet utvärdering av utbildningsverksamheten. Detpedagogiska utvecklingsarbetet har en väsentlig roll att fylla när det gälleratt finna metoder för att förverkliga de mål som formulerats i läroplanernaframhåller departementschefen och på hans förslag har Kungl. Maj:t hemställtatt under förevarande anslagsrubrik anvisas . UbU 1974: 3 2 I motionen 1974: 773 har framförts ett yrkande omförsöksverksamhet som syftar till att få skolan bättre anpassad till olikaelevkategoriers behov och önskemål. Motionärerna anser att det trots att betydandereformer genomförts inom skolans område efter andra världskrigetsslut i syfte att åstadkomma utbildningsjämlikhet kvarstår en rad olöstaproblem. Påtagligt är enligt deras mening att barn och ungdom vilkas föräldrarär att hänföra till socialgrupp 1 alltfort uppnår bättre studieresultat än barnoch ungdom från socialgrupperna 2 och 3 utan att detta i och för sig kanrelateras till skillnader i begåvning eller potentiella intellektuellaresurser. Motionärerna menar vidare att skolforskningen getts en sådanutformning och uppläggning att vi vet betydligt mer om överklassens ochmedelklassens möjligheter att från sina. vanor och värderingar driva framgångsrikaskolstudier än arbetarklassens. Motionärerna föreslår därför enexperimentverksamhet genom vilken representanter för arbetarklassen skall geskonkret möjlighet att utforma mål och riktlinjer för en skola vars innehåll ärbestämt utifrån arbetarklassens önskemål och värderingar. Medanledning av yrkandet i motionen 1974: 773 vill utskottet först erinra om attutbildningspolitiken i vårt land varit inriktad på att alla barnoch ungdomar skall ges samma reella möjlighet till utbildning oberoende avsocial, ekonomisk och geografisk bakgrund. Genomförandet av den obligatoriskanioåriga , den kraftiga utbyggnaden av och reformerna inom gymnasialoch eftergymnasial utbildning samt ökade insatser på det studiesociala områdethar gett flertalet i den yngre generationen utbildningsmöjligheter som tidigarevarit förbehållna ett fåtal. Reformernahar fört med sig ati; antalet studerande från socialt och ekonomiskt mindregynnade miljöer har ökat mycket kraftigt inom frivillig utbildning. Ett avhuvudmotiven beslut om revidering av läroplan och omsammanförande av fackskola, gymnasium och yrkesskola till en skolform var ville avlägsna statusbetingade skiljelinjer i skolväsendet. En annanmöjlighet att på minska betydelsen av olikheter i uppväxtmiljön förbarnens chanser att få utveckla sina anlag är förskolan. Utskottet erinrar omatt beslut fattats om att en allmän förskola för sexåringar skallinföras . Övergängenfrån gymnasieskola till eftergymnasial utbildning förutsätter ett system avkompetensregler. Utformningen av kompetensreglerna har det vittnarerfarenheterna från gmndskolans högstadium enligt beslut om enstarkt styrande effekt på ungdomens val av studievägar. Genom beslut vid 1972års riksdag har den allmänna behörigheten för högskolan i huvudsak lagts fast.Huvuduppdraget för den därefter tillsatta kompetenskommittén är att på grundvalav UbU 1974: 3 3 statsmakternasbeslut lägga fram förslag om särskilda förkunskapskrav, om urvalsregler samtom organisation av antagningen och därmed sammanhängande frågor. Arbetsgruppenför läginkomstfrågor har i sin rapport (Ds In 1972: 19) framhållit attutbildningsfaktorn intar en strategisk roll framför allt när det gällerinkoinster, sysselsättning och politiska resurser, även om åtgärder inomutbildningssystemet inte på kort sikt kan få någon avgörande betydelse förlösningen av låginkomstproblemet. Som särskilt angelägna reformer inomskolområdet framstår enligt arbetsgruppen speciella åtgärder för elever medskolsvårigheter, en nedbrytning av barriärer mellan olika utbildningar såvälhorisontellt som vertikalt och möjligheter till överbryggande och återkommandeutbildning. Frågan om återkommande utbildning intar en framskjuten position idet förslag rörande den eftergymnasiala utbildningen som lagts fram av 1968 årsutbildnjngsutredning (U 68). Remissbehandlingen av U 68:s förslag ar nyligenavslutad. motionen 1974: 773 föreslagna experimentverksamheten avser att nå förändringari första hand i och gymnasieskolan. Utskottet erinrar om att iseptember 1972 tillkallades en särskild utredning för att övervägaansvarsfördelningen mellan stat och kommun i fråga om ochgymnasieskolan m. m. (SSK). Huvuduppgiften för de sakkunniga är att i sittarbete söka nå den för skolans arbete mest gynnsamma avvägningen mellan å enasidan behovet av centrala bestämmelser för att säkerställa förutsättningar föratt uppnå de för skolan fastställda målen och å andra sidan behovet av utrymmeför de initiativ, åtgärder och ansvarstagande lokalt som också är enförutsättning för en väl fungerande skola. Enligt länsskolnämnds-utredningensnyligen avlämnade betänkande (SOU 1973: 48) Skolans regionala ledning finns detförutsättningar att ge kommunerna ett vidgat ansvar. I vad avser beslutsnivå och medinflytande ibeslutsprocessen är förverkligandet av tankegångar som kommer till uttryck imotionen direkt avhängigt även av det arbete som pågår i utredningen om denkommunala demokratin. Medanledning av motionens synpunkter på frågan om elevinflytande samtmedinflytande i olika avseenden från föräldrar och skolans personal bör vidareerinras om att SÖ tillsatte en utredningsgrupp för samverkan iskolan (SISK). På grundval av gruppens rapport har SÖ lagt fram olika förslagför att främja samverkan mellan alla dem som deltar i skolans arbete. SÖ:s påSISK-gruppens arbete gmndade förslag har ännu inte lett till några stadgemässigaförändringar med hänsyn i första hand till att det råder ett nära sambandmellan dessa förslag och det uppdrag som givits till utredningen om skolansinre arbete (). Utskottet erinrar om att arbetar med UbU 1974: 3 4 frågornaom hur skolarbetet skall utformas för att det skall bli meningsfullt ochstimulerande för alla barn och ungdomar. Utredningen torde komma att presenterasina förslag . Ettannat utredningsarbete som synes ha nära anknytning till den förevarandemotionen 1974: 773 är den av och gemensamtgenomförda utredning som av den s. k. presenterats i betänkandet(Ds U 1973: 12) Samver-kan-Mitwirkung. Kommittén har gjort en analys avbegreppen demokrati och samverkan samt redogjort för pågående verksamhet i utbildningsväsendeti dessa avseenden. Betänkandet avslutas med rekommendationer avseende skolaoch högskola i och i . För att tagas i beaktande ipågående utrednings- och verkställighetsarbete har betänkandet av Kungl. Maj:töverlämnats dels till SÖ, dels till och . Iläroplanerna för och gymnasieskolan sätts den enskilde eleven icentrum. Utbildningens betydelse för personlighetsutvecklingen betonas ochmålet för denna är att individen skall utvecklas till en fri, självständig ochharmonisk människa. Skolans verksamhet inriktas på att varje enskild elevskall få tillvarata sina anlag och möjligheter och finna studievägar ocharbetssätt som främjar den personliga utvecklingen. Inom SÖ pågår enläroplansuppföljning för (). Utskottet erinrar om att riksdagenmed bifall till förslag i utbildningsutskottets betänkande 1972: 45 uttalat attSÖ vid den fortlöpande översynen av läroplan särskilt bör bevakaatt elever med olika anlag skall kunna finna en tör dem tillfredsställandestudiemotivation. Tillpersonlighetsutvecklingen medverkar sålunda enligt läroplanen inte bara självaundervisningen och dess innehåll utan alla de skiftande möjligheter tillpåverkan som arbetet och miljön i skolan erbjuder och som skolan bör utnyttja.Utskottet är medvetet om att det kan finnas en klyfta mellan de välformulerademålen för skolans personlighets-utveckling och den faktiska verkligheten iskolan. En viktig uppgift för det pedagogiska forsknings- ochutvecklingsarbetet är att utarbeta allt bättre metoder att förverkligaintentionerna bakom läroplanerna genom att dels klarlägga resultaten av utbildningsverksamheten,dels undersöka hur olika sociala och pedagogiska faktorer påverkar denenskilde elevens upplevelse av undervisningen och därmed hans studieresultat.Utskottet erinrar om att det pågår ett kontinuerligt forsknings- ochuppföljningsarbete. Utskottet vill slå fast att Kungl. Majits förslag ommedelsanvisning under den nu ifrågavarande anslagsrubriken ger betydanderesurser för ett av SÖ administrerat fortsatt pedagogiskt forsknings- ochutvecklingsarbete. a. av den redovisade utredningsaktiviteten på skolans område ochdet kontinuerliga arbetet med uppföljningen av läro- UbU 1974: 3 5 planernaanser utskottet för sin del att yrkandet i motionen 1974: 773 bör avslås avriksdagen. Den praktiska yrkesorienteringen (pryo) har tilluppgift att som ett led i skolans samhällsorientering och övrig undervisning geeleven konkret uppfattning om arbetsliv och arbetsmiljö, orientering om arbetsuppgifterpå arbetsplatsen samt att tillsammans med övrig studie- och yrkesorienteringbidra till elevens yrkesvalsmognad och utgöra underlag för självständigabeslut i kommande studie- och yrkesval. I motionen 1974: 737 hemställs omuttalande från sida av innebörd att eleverna vid praktiskyrkesorientering och praktik ovillkorligen skall få kontakt med företrädareför de fackliga organisationerna. Utskottetvill först erinra om det interpellationssvar som dåvarandeutbildningsministern lämnade angående skolans undervisning omparterna på arbetsmarknaden. I svaret framhölls värdet av att skolan tillförsexpertis och information från organ utanför skolan. Föratt inventera det antal platser för praktik, pryo, inbyggd utbildning m. m.som utbildningsväsendet behöver och som arbetslivet kan ställa till förfogandesamt för att föreslå lösningar av vissa problem i dessa sammanhang hararbetsmarknadsstyrelsen tillsammans med SÖ och universitetskanslersämbetettillsatt en arbetsgrupp med egna representanter samt med företrädare förSvenska (), (), SverigesAkademikers (), (),(), , och statens personalnämnd. Somframgår av motionen har LO i skrivelse till SÖ hemställt om att SÖ på lämpligtsätt uppmärksammar frågan om behovet av nya riktlinjer för samverkan mellanskola och arbetsliv. Med anledning av bl. a. LO:s skrivelse har SÖ nyligentillsatt en arbetsgmpp för översyn av främst de lokala och regionalasamrådsfunktionerna. I arbetsgruppen är bl. a. LO, TCO och SACOrepresenterade. Med hänsyn härtill och då redan tidigare anslutit sigtill uttalandet i nyssnämnda interpellationssvar (jfr UbU 1972: 45) anserutskottet att yrkandet i motionen 1974: 737 inte påkallar någon åtgärd frånriksdagens sida. Enhgt motionen 1974: 742 bör SÖ få i uppdrag attunder uppföljningen av läroplanen för (Lgr 69) särskilt beakta dekulturella aspekterna av skolans verksamhet. För att så många som möjligtskall kunna vara aktiva i kulturarbetet och också kunna tillgodogöra sigkulturutbudet måste skolans ansvar och insatser förstärkas, menar motionärerna.Den skapande verksamheten måste betonas väsentligt mer i grundskolansläroplan. UbU 1974: 3 6 I läroplanen uttalas att undervisningen i teckningskall tillvarata elevernas lust att uttrycka sig i bild och inriktas på attallsidigt utveckla deras skapande förmåga. I anslutning till elevernasskapande verksamhet skall undervisningen stimulera till vidgad och fördjupadbild- och miljöupplevelse samt förmedla insikt om estetiska värdens betydelse iindividens och samhällets liv. Undervisningen skall anknyta till aktuellaföreteelser i konst och kulturliv samt belysa dessa genom jämförande översikteroch historiska utblickar. I andra sammanhang heter det i läroplanen att detinte räcker med att skolan genom sin undervisning väcker intresse för fortsattabokliga studier utan att den skall stimulera till även andra aktiviteter somfrämjar en aktiv kulturmiljö. Särskilt viktigt är att elevernas sinne för deestetiska värdena uppodlas genom både deras egen slcapande verksamhet och derassmakfostran. Såsom utskottet redan tidigare framhållit pågårinom SÖ ett kontinuerligt uppföljnings- och utvecklingsarbete i anslutningtill Lgr 69. Utskottet är ense med motionärerna om vikten av att eleverna stimulerasatt engagera sig i skapande kulturaktiviteter och att det därför är angelägetatt även läroplanens intentioner i vad avser kulturella aktiviteter uppfylls.Utskottet anser emellertid inte några omständigheter anförda som motiverar attriksdagen bifaUer motionsyrkandet. Utskottet föreslår att motionen 1974: 742avslås av . 1. att till Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendetför /75 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att avslår motionen 1974: 773, 3. att avslår motionen 1974: 737, 4. att avslår motio:nen 1974: 742. Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s), i (s), Nordstrandh(m), (), Elmstedt (c), i (s), fröken (),(), i Skärstad (c), (), herrar (), i (c), (vpk), fröken (), och herrNyhage (m).