bet · FX01JuU9 · 1974-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 1974 JuU 1974:9 betänkande i anledning av Kungl. 1974:1 gjorda framställning om anslag för /75 tillByggnadsarbeten för domstolsväsendet jämte motion. Byggnadsarbeten för domstolsväsendet. Maj:t hari propositionen 1974:1 bilaga 4 () underpunkten 11:2 (s.120 och 121) föreslagit att tUl Byggnadsarbeten för domstolsväsendetför /75 anvisa ett investeringsanslag av . I motionen 1974:966 av fruHambraeus m. fl. (c, fp) hemställs att hos Kungl. Maj:t begär attbeslutet om upphörande av Nedansiljans domsaga måtte upphävas. handläggning av frågor om domkretsändringar Av riksdag fastställda principer fördomkretsindelningen På grundval av bl. a. de förslagsom upptagits av domstolskommittén i dess betänkande (SOU 1967:4) Nydomkretsindelning för underrätterna framlade Kungl. Maj:t i propositionen1969:44 för godkännande riktlinjer för den framtidadomkretsindelningen för de allmänna underrätterna. Domkretsarna borde enligt dessa riktlinjer helst göras såstora att de gav arbetsunderlag för minst tre domare. Stora möjligheter tillundantag från denna princip skulle dock finnas. Den nya domkretsindelningenavsågs bli genomförd successivt och i huvudsak vara slutförd . Detförutsågs emellertid i propositionen att ändringarna i domkretsindelningen inågra fall skuUe komma att ta att genomföra. I fråga om domkretsindelningen anförde första lagutskotteti sitt i denna del av godkända utlåtande (ILU 1969:38, s. 45 ff)följande synpunkter: Tillkomsten av principförslagetrörande landets indelning i domkretsar har motiverats av attkommunindelningsreformens genomförande leder till att åtskilliga av de nuvarandedomkretsarna bryts sönder och av att den nuvarande domkretsindelningen ärotidsenlig. Revisionen av domkretsindelningen har därför inte ansetts börabegränsas till de på grund av kommunindelningsreformen ofrånkomligajusteringarna utan man har velat begagna tillfället att nu dra upp riktlinjerna för en framtida domkretsindelning, som på kan påräknas bliändamålsenlig. Utskottet delar uppfattningen att grunderna fördomkretsindelningen bör bli föremål för ställningstagande av i likhetmed vad som skedde före indelningarna i distrikt för polis-, åklagar- ochexekutionsväsendet. Vad frågan gäller är alltså att ange vissa riktlinjer i stortför den framtida indelningen. Givetvis bör praktiska skäl som gör sig gällandei de särskilda fallen kunna föranleda a-wikelser från riktlinjerna.Allrnänhetens berättigade krav på god rättsvård och en fullgod service träder iförgrunden då det gäller att göra en lämplig indelning. Stor betydelse måstefästas vid samhörigheten geografiskt och i annat hänseende mellan olika orteroch bygder, vid centralorternas uppgift att erbjuda kommunerna fullgod allmänservice, vid kommunikationer och vid förutsättningarna över huvud taget förbehövlig kontakt mellan domstolen och domkretsens olika delar. Utskottet fästerstor vikt vid uttalandena i propositionen om att alla ändringar i denjudiciella indelningen skall föregås av särskilda utredningar beträffande delokala förhållandena inom de domkretsar som berörs och vill betona att storhänsyn bör tas till de synpunkter som från lokalt håll kan komma att anförasrörande bygdens behov från rättsvårdssynpunkt och i fråga om service. Ettsådant tillvägagångssätt medför självfallet att praktiska frågor kommer attinta en framskjuten plats vid bedömningarna men utesluter inte att grundläggandeprinciper bör tas som utgångspunkter för arbetet med domkretsregleringarna. Av de riktlinjer för domkretsindelningen som framlagts ipropositionen har endast den som avser domkretsarnas storlek, rörande vilkenflera motioner väckts, föranlett tvekan inom utskottet. Departementschefen haranfört att domstolar med bara två domare bör inrättas endast när särskilda skälav lokal natur påkallar detta. Som framgår av det föregående fäster utskottetsärskild vikt vid skäl av detta slag och anser, att hänsynstagande härtill kanleda till ett bibehållande av tvådomardom-sagor i större utsträckning andepartementschefen förutsatt och därmed även till ett högre antal domkretsar änkommittén föreslagit. Utskottet anser sålunda, att de av departementschefenangivna riktlinjerna bör tillämpas med stor försiktighet. Om en domstol medendast två domare är så belägen att en indragning av domstolen skulle påtagligtförsämra den rättssökande allmänhetens krav pä service eller eljest medföraväsentliga olägenheter för enskilda eller det allmänna bör undantag frånprincipen göras. I sammanhanget bör även betonas att domsagokansli i centralortså långt möjligt bör bibehållas. Bland andra faktorer som bör kunna påverkaavgörandet är avstånd och kommunikationer. Även lokalfrågorna bör tillmätasstor betydelse. Utskottet utgår från att Kungl. Maj:t efter de utredningarvarom ovan nämnts noga överväger frågan och utnyttjar de möjligheter som finnsatt bevara även domstolar med endast, två domare. Skäl av nämnda slag kanenligt utskottet befinnas vara så starka att de motiverar bibehållande avdomkrets som ger arbete för endast en domare. Med dessa jämkningar är utskottetberett att godta propositionens förslag i denna del. Om ändring i ovan angivnariktlinjer finnes motiverade bör frågan härom underställas riksdagensprövning. Utskottet återkommer i det följande till de möjligheter som erbjudsatt anordna juristkollegium i de fall då domstolen sysselsätter mindre än tredomare. Som nämnts inledningsvis är 1 kap. 2 § i förslaget tilllag om ändring i utformad så att i tingsrätt skall finnas enchefsdomare och minst två andra lagfarna domare. Utskottets ställningstagande ifråga om tvådomarkretsarna föranleder en jämkning av paragrafen så att däri istället föreskrivs att i tingsrätt skall finnas en chefsdomare och en ellerflera andra lagfarna domare. Punkt 4 i övergångsbestämmelserna bör jämkas tUl att avse endast enmansdomstolar. TUl domarnasbenämning återkommer utskottet . Av det ovan sagda framgår att utskottet inte har någonerinran mot den i propositionen föreslagna principen att domkretsarna börbyggas upp med kommuner som minsta enheter. Utskottet viU dock inte underlåtaatt med tanke på mycket stora kommuner ifrågasätta huruvida på längre siktdet nuvarande sambandet mellan domkretsindelning och kommunindelning behövervidmakthållas. I några motioner har yrkats att förslag till nydomkretsindelnirig alltid skaU underställas för yttrande innan beslutfattas. Ett sådant förfarande strider mot den praxis som tUlämpats vidändringar i den judiciella indelningen liksom mot vad som tillämpats i andraliknande sammanhang. Härtill kommer att ett tillmötesgående av motionärernasönskemål skulle kräva antingen proposition till vid varje planeradindelningsändring eller utarbetande av ett förslag till ny indelning omfattandehela landet. Den senare lösningen skulle vara möjlig om genomförandet kunde skesamtidigt för hela landet. Som departementschefen framhållit är det emellertidav flera skäl främst hänsyn till personalen och lokalförhållanden -fördelaktigt om genomförandet kan ske successivt. Utskottet kan därför ejansluta sig till motionärernas förslag. Det ankommer sålunda på Kungl.Maj:t att efter erforderliga utredningar besluta om domkretsindelningen förunderrätterna. I fuUständighetens intresse kan härhänvisas till interpellationsdebatter angående domsagoreglering i riksdagensförsta och andra kammare den 16aprU 1970. Beslutade ändringar i domkretsindelningen Genom verkstäUda ändringar ilandets judiciella indelning har riksdagsbeslut antaletunderrätter nedbringats från 137 till f. n. 101 (se prop. 1970:203, SU1970:206, rskr 1970:422, prop. 1971:167, JuU 1971:28, rskr 1971:314 och prop.1973:169, JuU 1973:40, rskr 1974:346, JuU 1973:44, rskr 1974:376). Maj:t beslut omvissa ändringar i domkretsindelningen fr. o. m. i Stockholmslän, , , , länoch . Maj:t förordnade därefter, med beaktande även avbeslutande ändringar i den kommunala indelningen, om den judiciellaindelningen i hela riket fr. o. m. (se SFS 1973:740).Ändringarna innebar bl. a. att upphörde och dess domkretsförenades med domkretsen för , att upphörde och dess domkrets förenades med domkretsen för Salatingsrätt och att upphörde och dess domkrets förenades meddomkretsen för . Maj:t har vidare fattat beslut om att inom denärmaste åren domkretsarna för följande tingsrätter skall förenas meddomkretsarna för nedan angivna tingsrätter, nämligen läns norratingsrätt med 1* 1974. , Hallandssödra tingsrätt med ,Folkungabygdens tingsrätt med ,med ochNedansiljans tingsrätt med . Maj:ts ovannämnda beslut under åren 1971 och 1973innebar även att Västra skulle upphöraoch dess domkrets förenas med domkretsen för . 1 prop.1973:169 föreslog Kungl. Maj:t i anledning av den sålunda beslutadeindelningsändringen bl. a. att vid skulle inrättas enrådmanstjänst. I sambänd med propositionen behandlade justitieutskottet fyramotioner som syftade till att Västra skulle bestå. 1sitt av godkända betänkande JuU 1973:44 anförde utskottet bl. a. attåtskilliga synpunkter av sådan art som enligt första lagutskottets uttalandeförtjänade särskilt hänsynstagande vid domsagoregleringar framförts under denremissbehandling som föregick beslutet om indragning av . Enligt utskottet hade liknande skäl för domstolens bevarandedärefter framförts från lokalt håll. Inom utskottet ledde vad sålunda åberopatsbl. a. rörande avstånd och kommunikationer till viss tveksamhet beträffandetillämpningen av riktlinjer vid avgörande av om tingsrätten i Ljusdalborde bestå. Vidare ansåg utskottet det inte klart framgå av föreliggandematerial att arbetsunderiaget i Västra var för litet fören ordinarie domare. Med hänsyn till det anförda fann utskottet att redan enbedömning i enlighet med uttalanden kunde leda till ettbibehållande av Västra . Vid avgörande avindragningsfrågan kunde emellertid enligt utskottets mening inte uteslutandebeaktas nämnda riksdagsuttalanden utan riktlinjerna måste även ses i belysningav de beslut om ett regionalpolitiskt handlingsprogram och om medlen i denfortsatta regionalpolitiska stödverksamheten m. m. som statsmakterna fattat är1972 och 1973. Såvitt gäller tingsrätten i Ljusdalbör särskilt framhållas att ligger inom det inre stödområdet och utgörett av de regionala centra, beträffande vilka chefen för iprop. 1972:111 uttalat att särskilda insatser från samhällets sida kan bliaktuella för att upprätthålla regional service. Mol bakgrund härav kan med foghävdas att en indragning av tingsrätten i med de konsekvenser dennaåtgärd skulle få för bl. a. rättssökande och för samhällsverksamheten iregionen direkt skuUe motverka de syften statsmakterna uttalat sig för på detregionalpolitiska.området. En sammanvägning av riksdagensuttalanden vid antagandet av riktlinjerna för domkretsindelningen medriksdagens beslut om riktlinjerna för regionalpolitiken ger enligtutskottets mening till resultat att tingsrätten i bör bibehållas. sålunda i anledning av motionerna uttalat bör ges Kungl. Utskottet är medvetet om att ett hänsynstagande tillregionalpolitiska synpunkter på sätt här ovän skett kan föranleda ettbibehållande av de efter bestående tingsrätterna i någotstörre utsträckning än som kunnat förutses. Utskottet anser sigemellertid i detta ärende icke böra utöver vad som framgår av det föregående dra upp några närmare riktlinjer för de överväganden som kan erfordras idetta hänseende. Det får liksom ankomma på Kungl. Maj:t att i desärskilda fallen besluta om domkretsindelningen. Efter riksdagsbehandlingen beslötKungl. Maj:t att tingsrätten i skulle bestå (seSFS 1973:1183). Maj:ts beslut beträffande Nedansiljans tingsrätt Områdena för , ochRättviks kommuner i deras omfattning efter bildar domkretsför Nedansiljans tingsrätt, som har kansli i och tingsställen i Leksandoch . På grundval av en av domstolsberedningen företagenutredning angående ändrad judiciell indelning i , redovisad i endepartementspromemoria (stencil Ju 1970:8) och efterremissbehandling av promemorian föreskrev Kungl. Maj:t i beslut den 29 juni1970 att Nedansiljans tingsrätt skulle upphöra ochtingsrättens domkrets med visst undantag, som här saknar intresse, skulleförenas med domkretsen för . I departementspromemorian anfördes bl. a. att till följdav ändringar i kommunindelningen befolkningsunderlaget i domkretsen skullekomma att minska, vilket pekade på att Nedansiljans tingsrätt inte skulleha arbetsunderlag ens för en domare. Enligt promemorian borde Nedansiljanstingsrätt sammanläggas med . Tidpunkten för genomförandet bordebestämmas till med hänsyn till det pågående arbetet med attlägga upp nya fastighetsböcker i domsagan och behovet av tillbyggnad avtingshuset i . I fråga om indragningen av Nedansiljans tingsrättförklarade sig flertalet remissinstanser inse att tingsrätten intekunde bestå. De ansåg dock erforderligt att indragningen fick anstå tUl dessden pågående fastighetssaneringen var slutförd. I skrivelse till chefen 1972hemställde att domkretsen för Nedansiljans tingsrätt skulleförenas med domkretsen för i stället för med Falu tingsrätt.Skrivelsen remissbehandlades varvid flertalet remissinstanser, bl. a. Gagnefsoch kommuner, motsatte sig förslaget. Maj:t fann i beslut ej skäl attfrångå beslutet i vidare mån än att bl. a. indragningen avNedansiljans tingsrätt uppsköts till (se SFS 1973:325). I sin redovisning inom ramen för länsprogram1970 hänför i och tillserviceorter i glesbygd samt anför att dessa kommuner genom turismensomfattning kan sägas ha utvecklats till framträdande serviceorter.Sysselsättningsutvecklingen har emellertid enligt varit vikandeoch en förstärkning av orterna bör därför ske genom fortsatt och vidgatnäringspolitiskt stöd (se prop. 1972:11 I, bilaga I, bihang B s. 251). Statsmakternas beslut om regionalpolitiskthandlingsprogram m. m. Beträffande beslut omriktlinjer för regionalpolitiken och om medel i den fortsatta regionalpolitiskastödverksamheten m. m. hänvisas tiU prop. 1972:111 och InU 1972:28 samt prop.1973:50 och InU 1973:7. Beträffande och skall här nämnas attkommunerna ligger inom det allmänna stödområdet men utanför det inrestödområdet. De är klassificerade som kommuncentra och utgör således ej s. k.regionala centra och tillhör ej heller den grupp av orter beträffande vilkachefen för dåvarande i prop. 1972:111 uttalat attsärskilda insatser från samhällets sida kan bli aktuella för att upprätthållaservicenivån. Som kommuncentra definieras kommuner med centralorter, vilkasfunktioner i huvudsak är begränsade till invånarna i den egna kommunen.Sysselsättningsmöjligheterna i kommuncentra i glesbygd bör enhgt uttalanden iprop. 1972:111 (Bilaga 1 s. 422 och 483) kunna förbättras genomregionalpolitiskt stöd. Vissa uppgifter om , och kommuner Enligt den befolkningsstatistik sombygger på kyrkobokföringen uppgick folkmängden till 8 652i kommun och till 10 634 i . I det område som numerautgör uppgick folkmängden till 13 285, tUl 12339, till 12 278, till 12 280 och till 12 434. och kommuner utgör Rättvikspolisdistrikt. kommun ingår som en del i polisdistrikt.Rättviks polisdistrikt hör till Falu åklagardistrikt. I finns en advokatbyrå. De tre kommunernai tingsrättens domkrets ingår i Falu lantmäteridistrikt. En stor del av fastigheterna i är på grundav de särpräglade fastighetsförhållandena, vilka bl. a. karakteriseras av enlångtgående ägosplittring, ännu ej överförda till nya fastighetsböcker. Uppläggandet av nya fastighetsböcker, som utgör ett förlänet speciellt problem, sker på grundval av äganderättsutredningar, somverkställs av lantmäteriet. Fastighetssaneringen bedrivs av särskildalantmäterienheter, av vilka en är stationerad i och har en avdelningförlagd i . Vissa uppgifter om Nedansiljans tingsrätt 1 Nedansiljans tingsrätt tjänstgören , en tingsfiskal, fyra tingsnotarier, 13,5 domstolsbiträden och enexpeditionsvakt. Antalet tUl domstolen inkomna tvistemål och brottmål samtinskrivningsärenden utgjorde: Utredning angående metoder för att mäta arbetsbelastningeni tingsrätterna Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande har sakkunniga tillkallats för att utreda fråganom metoder för att mäta arbetsbelastningen i tingsrätterna. I anförande tillstatsrådsprotokollet för nämnda dag uttalade statsrådet bl. a. följande: Antalet tingsrätter är f. n. 104.Tingsrätterna är mycket olika stora. Den största av dem har mer än 70 ordinariedomare, de 17 minsta har bara en domare. Motsvarande variationer föreliggergivetvis beträffande annan personal. Lönekostnaderna för personalen itingsrätterna uppgår enligt statsverksproposition tUl ca 200 milj. kr. Fördelningen av olika mål ochärenden på de skilda tingsrätterna varierar starkt. En förutsättning för att deresurser som ställs tUl förfogande för tingsrätterna skall kunna fördelasriktigt mellan tingsrätterna och därmed utnyttjas effektivt är att arbetsbelastningeni de skilda tingsrätterna kan jämföras på ett någorlunda rättvisande sätt.Normer för beräkningar som kan läggas till grund för sådana jämförelser hartidigare framräknats och i större eller mindre utsträckningvarit vägledande för resurstilldelningen. På grund av olika reformer inomdomstolsväsendet har det emellertid blivit allt svårare och heltomöjligt att tillämpa dessa normer. I direktiven framhölls vidare attutredningen bör avse alla personalkategorier. Det bör ankomma på de sakkunnigaatt närmare överväga huruvida och i vad mån inskrivningsärenden bör beaktas isammanhanget. Detsamma bör gälla lagsökningar och betalningsförelägganden.Närmare direktiv för utredningen har inte meddelats. I detta betänkande behandlarutskottet Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen framlagda förslag såvittgäller anslaget Byggnadsarbeten för domstolsväsendet jämte en motion ombibehållande av Nedansiljans tingsrätt. Maj:ts förslag innebär att underifrågavarande punkt för nästa budgetår skall anvisa ett investeringsanslag av17 milj. kr. Medelsberäkningen avser bl. a. en om- och tillbyggnad avtingshuset i , vilken efter beslut av Kungl. Maj:t i december förra åretprojekterats av inom ei\ kostnadsram av 5,7 milj. kr. Projektet, som enligt i statsverkspropositionenredovisad investeringsplan beräknas vara färdigställt , ärföranlett dels av behov av sessionssalar och kontorslokalerför fastighetsdomstolen vid tingsrätten, dels av Kungl. Maj:ts beslut den 27aprU 1973 att Nedansiljans tingsrätt i skall upphöra den 1 januari 1977och tingsrättens domkrets förenas med domkretsen för . I motionen 1974:966 yrkas att skall begära attKungl. Maj:t upphäver beslutet om indragning av Nedahsiljäns tingsrätt.Motionärerna framhåller att redan är mycket stor och inte harbehov av något tillskott för att utgöra en rationell arbetsenhet. Nedläggningenav Nedansiljans tingsrätt kommer enligt motionärerna att medföra en vissförsämring av servicen för befolkningen i domkretsen samt en kännbar förlust avarbetstillfällen för . Motionärerna pekar på attbefolkningsutvecklingen i domkretsen, som varit nedåtgående, har väntuppåt samt att Siljansbygderi är en utpräglad turistort, vilket föranlederökade arbetsuppgifter för rättsväsendet. Även från lokaliseringssynpunkt terdet sig enligt motionärerna välmotiverat att bibehålla Nedansiljans tingsrätt,särskilt sorh tidigare hårt drabbats av statligakoncentrationsåtgärder. Indragningen av Nedansiljans tingsrätt utgör ett led i denöversyn av domkretsindelningen för landets underrätter, varom statsmakternafattade principbeslut (prop. 1969:44, ILU 1969:38, rskr 283). Tillgrund för denna översyn ligger de av antagna riktlinjernaför domkretsindelningen. Den närmare innebörden av dessa riktlinjer framgår avvad utskottet anfört i redogörelsen ovan. Anledning finns att understryka attdet ankommer på Kungl. Maj:t att i varje särskilt fall besluta om ändring idomkretsindelningen. Riktlinjerna för domkretsindelningen liksom motsvarande reformerinom polis- och åklagarväsendet motiverades i huvudsak av intresset att skaparationella arbetsenheter inom rättsväsendet och kan enligt utskottets meningses som ett led i den av effektivitetsskäl betingade strukturomvandling somunder varit utmärkande för det svenska samhället. ,då riktlinjerna för domkretsindelningen drogs upp, har den insikten vuxit sigallt djupare att denna utveckling mot större, centralt styrda enheter medförnackdelar bl. a. i form av stora regionala avvikelser i fråga om service och sysselsättningoch svårigheter att upprätthålla en naturlig gemenskap människor emellan.Önskemål har därför med ökad styrka framförts om ett decentraliserat samhällemed bättre regional balans, där arbetstillfällen och service kan beredasinvånare i alla orter med traditionell bebyggelse. Från statsmakternas sida harvissa åtgärder i sådant syfte satts in genom de fattadebesluten om ett regionalpolitiskt handlingsprogram och om medlen i denfortsatta regionalpolitiska stödverksamheten m. m. I detta sammanhang kan detfinnas anledning att understryka den riktpunkt för de fortsattaregionalpolitiska strävandena som innefattades i statsmakternas uttalanden år1972 om att arbetet på att tillförsäkra människorna i olika delar av landetlikvärdiga levnadsbetingelser måste fullföljas med all kraft samt att helasamhällsverksamheten måste engageras i dessa strävanden. Utvecklingen mot ett större hänsynstagande till lokala ochregionalpolitiska aspekter har enligt utskottets mening medfört att de motivoch värderingar som låg bakom de nämnda riktlinjerna för domkretsindelningen iviss mån förlorat i aktualitet. Riktlinjerna synes därför inte längre kunnatjäna till säker vägledning vid avgörande av frågor om domkretsändringar.Riksdagens ställningstagande i ett ärende rörande ifrågasattindragning av tingsrätten i belyser vad nu sagts. Som utskottet dåframhöll kan de ovan nämnda regionalpolitiska besluten som statsmakternafattade 1972 och 1973 föranleda ett bibehållande av de efter den 1 januari 1974bestående tingsrätterna i något större utsträckning än som tidigare kunnatförutses. Mot bakgrund av det anförda och för att den ovisshet omden framtida domsagoindelningen som råder på många håll i landet skall kunnaskingras anser utskottet att en översyn bör göras av riktlinjer förlandets indelning i domsagor och att i samband därmed bör upprättas en planöver de domsagoregleringar som kan återstå att genomföra vid ett beaktande avvad utskottet ovan anfört. Riktlinjerna och planen bör utarbetas av Kungl.Maj:t och utan dröjsmål föreläggas . I avvaktan härpå bör åtgärdersyftande till indragning av Nedansiljans tingsrätt inte vidtas. Vad utskottetanfört i anledning av motionen 1974:966 bör ges Kungl. Maj:t till känna. Vad gäller Kungl. Maj:ts förslag till medelsberäkningsåvitt avser om-och tillbyggnad av tingshuset i förutsätter utskottet med hänsyn till vad utskottet anfört att begärda medel utnyttjas endastför att tillgodose behov av sessionssalar och kontorslokaler.Under hänvisning härtill föranleder Kungl. Maj:ts förslag till medelsanvisninginte någon erinran från utskottets sida. A. att beträffandeNedansiljans tingsrätt i anledning av motionen 1974:966 ger Kungl. Maj:t tUlkänna vad utskottet anfört om nya riktlinjer för landets indelning i domsagor,m. B. att beträffandemedelsberäkningen med bifaU till propositionen i denna del till Byggnadsarbetenför domstolsväsendet för /75 anvisar ett investeringsanslag av17 . den 18 aprU 1974 Närvarande: (), fröken (),herrar Polstam (c), Larfors (s), i (c), i (s),(), (), herrar i (s). (), fruWiklund (c), ' (c), herrar i (fp) och iVästerås (vpk). vid punkten A i utskottets hemställan av fröken (), herrar Larfors (s), i (s), (), (),herrar i (s) och i (vpk) som anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 8 med "Riktlinjerna för" och slutar på s. 9med "utskottets sida" bort ha följande lydelse: Utskottet, som i nu förevarande ärende erhållitkompletterande upplysningar av företrädare för Nedansiljans tingsrätt samt förGagnefs, och kommuner, vill inledningsvis erinra om attKungl. Maj:t beslöt att Nedansiljans tingsrätt skulle dras inden .