bet · FX01LU19 · 1974-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 1974 LU1974:19 Lagutskottetsbetänkande i anledning av motioner angående ändringar i aktiebolagslagstiftningenm. I motionen 1974:242 av m. fl. (fp)hemställs att hos Kungl. Maj:t begär all förslag om ny företagsform med begränsad per sonlig ekonomisk ansvarighet, avsedd för mindre företag, föreläggs riksdag. I motionen 1974:390 av m, fl,(fp, c, m) hemställs att beslutar om ändring i dispensreglerna i 75 b S aktiebolags lagen i enlighet med vad i motionen anförts, I motionen 1974:395 av () hemställsall hos Kungl. Maj:ianhållerom utredning och förslag som medger de små företagen förenklade företagsformer, vilka ger i princip aktiebolagens skydd och rät tigheter men under mindre komplicerade förfaranden. I motionen 1974:396 av i Ljusdalm. (fp, c, m) hem ställs all hos Kungl, Maj:l anhåller om ett skyndsamt förslag till ny bolagsform för mindre företag, I motionen 1974:647 av herrar Carlslröm (fp) ochHovhammar (m) hemställs alt antar en ny femte punkt i övergångsbestämmelserna till lagen (I973:303)om ändring i lagen (1944:705)om aktiebolag med följande lydelse: 5)Bolag, vars registrerade aktiekapital ej uppgår lill , skall,oaktat bestämmelserna i 64, 71 och 72 »j lagen (1944:705) om aktiebolag, gesrätt all, med motsvarande tillämpning av 64 ij, lill aktiekapitalet överföramedel som avsatts till reservfond eller skuldregleringsfond, såvida anmälan omsådan ökning av aktiekapitalet göres före utgången av och såvida ökningenav aktiekapitalet ej medför all detta överstiger , F. 1motionen 1974:972 av m, fl, (m) hemställs au 1, beslutar att aktiekapitalets lägsta belopp skallvara , 2, hos Kungl. Maj;t anhåller om utredning och förslaglill ny företagsform, avpassad till de mindre förelagens behov. G. Imotionen 1974:977 av m. fl, (m) hemställs I,alt antar de i bilaga lill delta belänkande under punkten I upptagnalagförslagen med såsom motionärernas förslag betecknad lydelse, 2, att beslutar att hos Kungl, Maj:t begäraatt förslag om en ny förelagsform med begränsad ekonomisk ansvarighet för ägarnaavsedd för mindre företag föreläggs före utgången av , 3, all beslutar au hos Kungl, Maj:i begäraatt de i motionen berörda frågorna om lämpliga stödåtgärder blir föremål förskyndsam och förutsättningslös utredning samt att på grundval därav förslag omstödåtgärder föreläggs föie utgången av , 4, att därest hemställan under 1 intevinner bifall i andra hand antar det i bilaga till delta betänkande underpunkten 2 upptagna lagförslaget med såsom motionärernas förslag betecknadelydelse, I motionen 1974:1262 av m. fl,(m, c, fp) hemställs all hos Kungl. Maj:l hemställer om sådan ändringav aktiebolagslagen att lägsta lillåtna aktiekapital skall vara . I motionen 1974:1263 av m, fl, (c)hemställs aU beslutar 1, alt minimigränsen för aktiekapitalet i aktiebolagskall vara ,, 2, all hos Kungl, Maj:l anhålla om utredningbeträffande införandet av en ny företagsform med begränsad ekonomiskansvarighet för delägarna, speciellt avpassad för de mindre förelagens behov, ienlighet med vad som har anförts i motionen, I motionen 1974:1264 av herrar i (c) och Josefson (c) hemställs all beslutar om ändring idispensreglerna i 75 b >! aktiebolagslagen i enlighet med vad i motionenanförts. 1 samband med behandlingen av delta ärende harföreträdare för näringslivels organisationer. ochjusliliedeparie-menlei inför utskottet framfört synpunkter beträffandelåneförbudsreglerna i 75 a c SS, 103 S 1 mom, tredje stycket, 113 S 1 mom,fjärde stycket, 206 S, 213 S punkts och 215 S aktiebolagslagen. Genom beslut av riksdag ändradesaktiebolagslagen (1944:705) så att den undre gränsen för aktiekapital höjdesfrän 5 000 lill . Lagändringen har såvitt angår nybildade aktiebolagiräil i krafl (SFS 1973:303), Bolag som bildals förelagslifiningens ikraflträdande får inte sänka sitt aktiekapital ellerminimikapital lill lägre belopp än . Enligt övergångsbestämmelserna(SFS 1973:1081) skall vidare alla aktiebolag senast vid utgången av haett aktiekapital på . Bolag med lägre aktiekapital måste därförunder an- tingengenomföra en höjning eller också upphöra såsom aktiebolag. Bolag, varsregistrerade aktiekapital inte uppgår till , vid utgången av år 1978och som då inte trätt i likvidation eller försalls i konkurs, skall genomregislreringsmyndigheternas försorg avföras ur akliebolagsregisiret per den Ijanuari 1979, Genom denna åtgärd skall bolaget anses upplöst. Bolagsformervid sidan av aktiebolaget För rörelsedrivande aktiebolag, som inte kan ellervill öka sill aktiekapital lill den nya minimigränsen inom övergångsperioden,aktualiseras frågan alt forlsälla rörelsen i annan bolagsform eller om del ärfråga om ell enmansförelag som personlig firma. Aktiebolagetär enligt svensk rätt den enda bolagsform i vilken flera personer kan drivaekonomisk verksamhet ulan all någon av dem ådrar sig personlig ansvarighet förbolagels förbindelser. Denna bolagsform har års lagändring kunnatanvändas av såväl de minsta förelagen med en enda aktieägare och ellaktiekapital av , som av de största förelagen med hundralusenlalsaktieägare och aktiekapital på . Aktiebolagslagensregelsystem är i stort sett enhetligi för bolag av alla storlekar. Denpraktiska funktionen av en given regel kan emellertid variera högst avsevärtalltefter förelagets storlek. Såsomalternaiiv till aktiebolagsformen tillhandahåller den svenska lag-sliflningen ihuvudsak endast bolagsformer som utmärks av all minsl en och eventuellt Heraeller alla av bolagsmännen är personligen ansvariga för de i bolagsförhållandetuppkomna skulderna. Det är här fråga om de bolagstyper som är reglerade i lagen(1895:64 s. I) om handelsbolag och enkla bolag, främsthandelsbolaget och kommanditbolaget, I handelsbolaget svarar delägarna en föralla och alla för en för bolagels skulder. För komman-diibolaget gäller att eneller flera, dock inte alla, delägare kan begränsa sill personliga ansvar förbolagels skulder till del i bolaget insatta beloppet. Dessutomfinns vissa speciella bolagsformer, som är särskilt reglerade, 1, ex,bankbolag, försäkringsbolag, gruvbolag och parirederier. Däremotsaknas i svensk rätt en molsvarighei lill en sådan förenklad aktiebolagsformsom förekommer i åtskillig utländsk lagstiftning, I de Hesla andravästeuropeiska länder (de ursprungliga saml dessutom ,och ) finns det nämligen vid sidan av aktiebolaget ensärskild bolagsform, vari ekonomisk verksamhet kan drivas ulan personligansvarighet för delägarna. Denna bolagsform är anpassad för företag med ettmindre antal delägare och kravet på aktiekapital ställs lägre, 1 Västtysklandbenämns denna bolagstyp Gesellschaft mit beschränkier Haf-lung (GmbH), iFrankrike å responsabilité limitée (SARL) och i anpartsselskab(ApS). Beträffande denna inom förekommande bolagstyp hänvisarulskollet lill framställningen nedan på s, 9, I*1974. Vid utgången av uppgick antaletregistrerade aktiebolag lill drygt 125 000, Vissa beräkningar lyder på all delfinns ungefär 100 000 aktiebolag vilkas aktiekapital understiger . Avdessa antas ungefär 45 000 bedriva rörelse med anställda, medan de återstående55 000 bolagen antingen driver rörelse ulan anställda, har upphört att drivaverksamhet (vilande bolag), aldrig har påbörjat någon verksamhet(skrivbordsbolag) eller är namn-skyddsbolag. Såsomtidigare nämnts innebär de av höstriksdagen antagna övergångsbestämmelsernaall aktiebolag som bildats före och som vill fortleva ioförändrad förelagslbrm måste se lill all akliekapilalel senast den 31 december1978 uppgår lill minsl . Beträffande ökningen av aktiekapital har ingasärskilda bestämmelser givits. Ökning kan alltså ske i vanlig ordning genomnyemission eller fondemission. Omett bolags registrerade aktiekapital vid utgången av fortfarandeunderstiger ,, och om bolaget inte har trätt ilikvidation eller försatts i konkurs, kommer del automatiskt all avföras urakliebolagsregisiret och är därmed upplöst. Närell aktiebolag på delta sätt avförts ur bolagsregislret inträder aktieägarna ibolagels ställe som part i alla de avtal som bolaget slutit med tredje man. Förbolagets förpliktelser i övrigt blir aktieägarna, styrelseledamöterna ochverkställande direktören solidariskt ansvariga. Om bolaget enligt lag ellerannan författning varit skyldigt all vidta någon åtgärd eller lämna någonuppgift skall denna skyldighet i stället fullgöras av styrelsen. Delfinns möjlighet för aktieägarna m, fl all undgå del personliga gäld-ansvareigenom all under liden den hos rätten ansöka omivångslikvidaiion av bolaget. Även borgenär, som ej vill godta utbytet avgäldenär, har rätt all få lill stånd tvångslikvidation av bolaget,Likvidaiionsansökan skall behandlas av rätten tidigast inom två, senast . Om bolaget inte före avgörandet visar all dess aktiekapitaluppgår lill , skall ansökan beviljas och rätlen omedelbartunderrätta regislreringsmyndighelen om beslutet. Bestämmelsernaom personligt gäldansvar för aktieägare m, fl,, liksom övergångsregleringen iövrigt, gör det möjligt för rörelsedrivande aktiebolag, som inte genomförerforderlig kapiuUhöjning, all efter upplösningen fortsätta rörelsen i annanförelagsform. Särskildaskalleregler vid avveckling av mindre aktiebolag Avvecklingen av aktiebolag med aktiekapital under50 , samt övergången till annan förelagsform i enlighet med ovan angivnaövergångsregler aktualiserar vissa skatterältsliga frågor,Föreiagsskaiiebercdningen. i vars direktiv bl, a, ingår all klarlägga hurföretagsbeskattningen verkar i olika fö- reiagsformer,har därför fåll i uppdrag au med förtur utarbeta förslag lillövergångsbestämmelser på skatteområdet. Utredningens förslag har lagtsfram i promemorian (Ds Fi 1974:4) Skattefrågor i samband med avvecklingen avaktiebolag. En proposition på grundval av utredningsförslaget har avviseratsbli klar , 1promemorian föreslås särskilda skattelättnader lill följd av all aktiebolag medell aktiekapital understigande , går i likvidalion under liden den 1januari 1975 eller ivångsupplöses enligt de ci-vilrällsligaövergångsreglerna. Förtillämpning av skattereglerna gäller, att samma personkrets som den 1 januari1975 är aktieägare i bolaget också äger den övertagna verksamheten ellerandelarna i det handelsbolag som övertagit denna vid utgången avöveriåielseårei. Målsättningenvid utformningen av de materiella reglerna har varit att mindre företag,bedrivna som aktiebolag, skall kunna gå över lill annan företagsform utanskattekonsekvenser. Däremot har tillräckliga skäl inte ansetts föreligga atttillskapa särskilda skatteregler för att underlätta en höjning avaktiekapitalet. Övergångfrån aktiebolag lill annan förelagsform medför den komplikationen all andraledet i gällande dubbelbeskattning för aktiebolag utlöses. För alt de mindreförelagen inte skall träffas av denna skatt, föreslår beredningen att ellbelopp på , utöver tillskjutet kapital i bolaget skall vara fritt frånulskiftningsskall. Dådel från allmän synpunkt är angelägel all även sådana bolag som inte bedriververksamhet, bl, a, vilande bolag och namnskyddsbolag, blir upplösta, föreslårberedningen alt lättnaden vid uiskifiningsbeskaitningen skall gälla samtligaaktiebolag med ell aktiekapital , som under tidigare angiven lidbeslutar om likvidation och sedermera upplöses eller som blir tvångsupplösta. Dåen rörelse förs över från aktiebolag lill andra företagsformer får delta iregel konsekvenser även vid inkomstbeskattningen. Eftersom verksamheten skallfortsättas, är det naturligt au bevara kontinuiteten med tidigare beskattningsåroch det föruivarandeaktiebolagel. Beredningen föreslår därför en bestämmelsesom möjliggör överföring av rörelse, jordbruk eller skogsbruk ulan all detiager upphov till inkomstskatt. Somförutsättning gäller all tillgångar och skulder förs in i det nya företagettill de värden som tagils upp i del bokslut som aktiebolaget upprättat ianslutning ull överiålelsen. Beredningenhar här sökt uppnå all förelagsinkomsien i görlig mån blir beräknad på sammasäll som om förelagsformen inte ändrats. Värdering av varulager, avskrivning påbyggnad, maskiner och inventarier osv, får enligt förslaget ske på samma säiisom om verksamheten i stället forisaiis i aktiebolaget. Delta gäller ävenskulder, reserveringar samt avsättningar tillskilda slag av fonder, Ifråga om investeringsfonder Rir konjunkturuijämning som inte slår öppna för deefter övergången aktuella företagsformerna har en överföring inte ansettsmöjlig, Äterföring av sådan fond skall dock kunna ske utan tillägg. Vidarekan i vissa fall en återföring aktualiseras av pensionsavsällning iaktiebolaget främst till följd av delägarens genom övergången ändrade statusfrån arbetstagare till arbetsgivare. För att mildra eventuella likvidi-lelssvårigheterföreslås här en uppdelning . Denrätt till föriustuljämning e. d. som eljest tillkommit aktiebolaget får enligtförslaget också las över, dock med den begränsningen, alt sådant avdrag får skei förvärvskälla där den övertagna verksamheten ingår. Avdraget får inte helleröverstiga inkomsten i förvärvskällan, 1förvärvskällan flr avdrag ske även för kommunalskall som påförts aktiebolaget. Beredningenföreslår vidare alt egendom som förs över från aktiebolaget inte skall träffasav realisationsvinstbeskattning på grund av överföringen. Vid beräkning avrealisalionsvinsii i anledning av senare avyttring får även aktiebolagetsinnehavstid tillgodoräknas. Beredningenföreslår även en skyldighet för övertagaren all svara för betalning och redovisningav allmänna skaller och avgifter, mervärdeskatt saml andra indirekta skallersom belöper på den tidigare verksamheten i aktiebolaget. effektivare kontroll och enhetliga laxeringar föreslås slutligen, alldeklarationer för delägare i samma handelsbolag skall kunna inom varje länhandläggas i en laxeringsnänmd. Ändringen lar inte endasl sikle påövergångsfallen ulan är avsedd all tillämpas generellt. I samband med alt vid vårsessionantog nya regler om aktiekapitalets storlek antogs också vissa bestämmelser omaktiebolags rali att lämna penninglån lill akiieägare m, fi. Huvudregelnär alt aktiebolag inte får lämna penninglån lill akiieägare, styrelseledamoteller verkställande direktör. Aktiebolag får inte heller lämna penninglån isyfte all gäldenären eller vissa honom närslående fysiska eller juridiskapersoner skall förvärva aktie i del långivande bolaget eller annat bolag isamma koncern, Besiämmelserna om förbud mol penninglån äger motsvarandetillämpning i fråga om ställande av säkerhet (75 a S). Länsstyrelsenkan på ansökan medge undantag från bestämmelserna i 75 a S om synnerliga skälföreligger därtill. Bolagets kända borgenärer skall höras över ansök ningen.Det behöver dock ej ske, om borgenärernas ställning uppenbariigen inte påverkasav all ansökningen bifalles. Om borgenär begär del, skall hans fordran betalaseller betryggande säkerhet ställas för den innanansökningen får bifallas (75 b S). Enligt103 S 1 mom. tredje stycket skall i förvaltningsberättelsen lämnas uppgifter omlån eller säkerhet som lämnats med tillstånd av 75 b S. Slorieken av varje lånsaml beloppet och arten av varje ansvarsförbindelse skall angivas. Vidare skallanges gäldenärens anknytning till bolaget, Gäldenärerna behöver dock ejnamnges. Flertalet av de frågor som tas upp i förevarandemotioner har prövats av såväl vid vårsession i samband medbehandlingen av propositionen 1973:93 som vid höslsession i sambandmed behandlingen av propositionen 1973:168. I det följande lämnas enöversiktlig redogörelse för utskottets ställningstaganden och därtill fogadereservationer, såvitt avser frågorna om aktiekapitalels minimigräns, införandeav en ny bolagsform samt stödåtgärder för alt underiätta kapilalhöjningen. Fören utförligare redovisning hänvisas till utskottets betänkanden LU 1973:19 ochLU 1973:41. 1971 avgivna betänkande (SOU 1971:15) medförslag till aktiebolagslag m, m, föreslog aktiebolagsutredningen all dennedre gränsen för aktiekapitalet skulle vara . Underremissbehandlingen förordade riksskalteverket och riksåklagaren altminimikapitalet inte borde bestämmas lägre än lill . Även andraremissinstanser, t. ex. patentverket, i ,TCO och Svenska revisorssamfundet, ansåg alt den av utredningen föreslagnaminimigränsen satts för lågt. 1 propositionen 1973:93 föreslogs att gränsenskulle bestämmas till . Ulskouels majoritet anslöt sig tillföredragande statsrådets uppfattning au detta utgjorde en rimlig avvägning.Såsom skäl för en höjning till denna nivå åberopades bl. a. behovet av att tryggade anställdas, samhällets och borgenärernas krav på tillräckligt ekonomisktundertag för verksamheten samt av alt underiätta skattekontroll. Företrädareför , och moderata samlingspartiet hemställdereservationsvis alt höjningen skulle begränsas lill den avak-liebolagsulredningen förordade gränsen på . Skälet för detta ställningslagandevar huvudsakligen alt'en så kraftig höjning som lill , enligtreservanternas mening kunde förutses leda lill ekonomiska svårigheter för ellmyckel stort antal rörelsedrivande företag samt försvåra nyetableringen avförelag. 1**1974.8 saml. Ensärskild bolagsform for mindre foretag I motiven till sitt framlagda förslag tilllag om aktiebolag tog lagberedningen upp frågan om man i svensk rätt bordeinföra en motsvarighet till GmbH (SOU 1941:9 s, 5 och 29 ff). Beredningen ansågatt stora betänkligheter mötte mol införande av en sådan bolagsform. Beredningenanförde all såväl del tyska GmbH som det franska SARL visat sig medförabetydande faror för bolagens borgenärer. Farorna från GmbH hade till följd avbristen på kontroll- och publiciletsföreskrifter varit särskilt framträdande,då bolaget använts såsom form för en enda företagares verksamhet. Sammabetänkligheter mötte mot att med bibehållande av de mindre bolagen inomakliebolagslagstiftningens ram medge undantag för dem beträffande föreskrifternaom årsredovisning och revision. De små förelag, som inie ville underkasta sigaktiebolagels regler om årsredovisning, revision och publicitet, borde enligtlagberedningens mening vara hänvisade till företagsformer med personligansvarighet. Lagberedningensståndpunkt godtogs vid lagstiftningsärendets fortsatta behandling. Aktiebolagsutredningenfann sig 1971 framlagda förslag böra vidhålla denna ståndpunkt, medåberopande av de av lagberedningen anförda skälen (SOU 1971:15 s. 120 f.).Utredningen tillade emellertid att frågan om införande av ett bolag av GmbH-typmöjligen bör las upp i samband med en modernisering av lagstiftningen omhandelsbolag och enkla bolag, Ipropositionen 1973:168 diskuterades i anslutning lill den föreslagna övergångsregleringenfrågan, vilken företagsform som kan vara mest lämpad för de mindrerörelsedrivande bolag som inte kan åstadkomma den föreskrivna kapitalökningen.Tillräckliga skäl ansågs inte föreligga för alt införa en ny bolagsform, därdelägarna inte svarar personligen för företagels förbindelser. Propositionenupptog därför inget förslag härom. Detta ställningstagande kritiserades imotioner, vari hemställdes om utredning och förslag rörande införande av ellbolag av GmbH-lyp, Utskottet anslöt sig till den uppfattning som kommit lilluttryck i propositionen och avstyrkte bifall lill motionsyrkandena. Dessatillstyrktes emellertid i en gemensam reservation från de treicke-socialistiska partierna. Särskildaåtgärder för att underlätta kapilalhöjningen I propositionen 1973:168 anförde föredragandestatsrådet alt han efter samråd med chefen för kommit tillslutsatsen att del inte finns anledning för staten all genom olika stödåtgärderi realiteten skjuta lill en del av del belopp som behövs för höjningen avaktiekapitalet i äldre aktiebolag. Statsrådet ansåg att man inte med konstlademedel skall stödja förelag, som kanske i och för sig inte har ekonomiskaförutsättningar att fortsätta att verka som aktiebolag. En undersökning av dengenom- sniltligaslorieken av småföretagens egna kapital gav enligt statsrådets bedömningdessutom vid handen att i de flesta branscher möjlighet redan finns alt inomflertalet rörelsedrivande bolag företa en erfordertig höjning. Några ändringari skattelagstiftningen eller andra särskilda åtgärder för att underlätta enökning av aktiekapitalet föreslogs därför inte i propositionen, Iflera motioner hävdades att det är nödvändigt att samhället genom ekonomiskastödåtgärder av olika slag underlättar för mindre bolag all genomföra denföreskrivna kapitalhöjningen, 1 detta syfte framfördes i motionerna förslag avvarierande innebörd. Sålunda föreslogs i en motion att statsmakterna skallunderiätta nyemissioner genom statlig garanti för lån lill akiieägare, I enannan motion framfördes förslag om att förelagens reserv-ochskuldregleringsfond skall få användas för erfordertig kapitalökning. Någramotionärer hemställde att bolagen skall ges möjlighet att skattefritt framtagadolda reserver att användas för fondemission upp till dén nya minimigränsen,med villkor att motsvarande belopp skall återföras lill beskattning underförslagsvis . Samtligadessa motionsyrkanden avstyrktes av utskottet, 1 en gemensam reservationhemställde företrädare för , och moderatasamlingspartiet att de i motionsyrkandena berörda frågorna skulle bli föremålför skyndsam och förutsättningslös utredning samt att på grundval däravförslagom stödåtgärder skulle föreläggas före utgången av ,Samma reservanter tillstyrkte även ett annat motionsyrkande om attöver-gångsfrisien för genomförande av ka pila I höj ningen skulle förtängas och att möjlighet skulle införas alt medge dispens från kravet på kapitalhöjning. I samband med sitt inträde i EG har införten bolagsform av GmbH-lyp, som man kallat anpartsselskab (ApS). Anledningendärtill är i första hand att man velat ge företagen tillgång till en bolagsformsom inte är underkastad den reglering som harmoniseringen av aktiebolagsrälteninom EG innebär. InomEG bedrivs ett omfattande arbete på harmonisering av bolagsrälten. Ett förstadirektiv har utfärdals ,och förslag lill ytlertigare fyra direktiv harframlagts av kommissionen. Direktiven förutsätter all medlemsstaterna har tvåbolagsformer, nämligen aktiebolag och bolag av GmbH-lyp, Har-moniseringsarbetetär dock endast inriktat på akliebolagslagstiftningen. Någon motsvarandegenerell harmonisering beträffande bolag av GmbH-typ' är velertigen intepåtänkt. EG-ländernaslagstiflningspolitik på delta område innebär att företag, vilkastillskottskapital inte når upp lill den för aktiebolag fastställda minimigränsenför aktiekapitalet (25 000 räkneenheter motsvarande ca 125 000 kr),inte kan få tillträde till kapitalmarknaden. Den innebär vidare alt företag,som genom att välja GmbH-formen avstår från tillträde till kapitalmarknaden,får väsentliga lättnader i skyldigheten all offentliggöra sin årsredovisning,åtminstone om företagens tillskottskapiial understiger vissa gränser somligger avsevärt högre än minimigränsen för aktiebolag. Dennya danska lagen om anpartsselskab har trätt i kraft den 1 januari 1974samtidigt med den nya lagen om egentliga aktiebolag ("aktieselskab").Båda bolagslagarna har sin utgångspunkt i den danska akliebolagsutred-ningensförslag . Såväl i fråga om systematik som innehåll ansluter siglagen om anpartsselskab nära till lagen om aktieselskab. Både numreringen avkapitlen och med de nödvändiga terminologiska ändringarna kapitelrubrikerna i akiieselskabslagen har överförts lillanparls-selskabslagen. Innehållet i de enskilda bestämmelserna i de båda lagarnaavviker endast på punkter där antingen en avvikelse är nödvändig på grund avall det i anpartsselskab inte finns aktier eller en avvikelse ändock framståttsom motiverad med hänsyn till att bolagsformen anpartsselskab i första hand äravsedd för rörelser som bedrivs med begränsat kapital eller med en begränsaddeltagarkrels. Det uppställs dock inget krav på alt lillskotls-kapitalel intefår översliga ett visst maximibelopp eller på att delägarkretsen inte föröverstiga ett visst antal personer, Besiämmelsernaom styrelserepresentation för de anställda är likartade beträffandeanpartsselskab och aktieselskab. Inte heller föreligger det några skillnadermellan de båda bolagsformerna i skailemässigt hänseende.