bet · FX01KU8 · 1974-12-31 00:00:00 — Lag eller annan föreskrift får ejinnebära att dödsstraff skall kunna ådömas. Lag eller annan föreskrift får ej innebära att svenskmedborgare skall kunna landsförvisas eller eljest hindras att återvända tillriket eller att svensk medborgare som är bosatt i riket skall kunna berövassitt medborgarskap i annat fall än då han är eller blir medborgare iannan stat. Lag eller annan föreskrift får ej innebära att straffeller annan brottspåföljd skall kunna ådömas för gärning som icke var belagdmed brottspåföljd, när den förövades, eUer att svårare brottspåföljd skallkunna ådömas för gärningen än den som var föreskriven då. Vad nu sagts ombrottspåföljd gäller även förverkande eller annan särskild rättsverkan avbrott. Enskild skall vara tillförsäkrad ersättning enligt grundersom bestämmes i lag för det fall att hans egendom tages i anspråk genomexpropriation eller annat sådant förfogande. Föreskrifter om enskildas personliga ställning samt omderas personliga och ekonomiska förhållanden inbördes meddelas genom lag.Sådana föreskrifter är bland andra: 1. föreskrifter omsvenskt medborgarskap, 2. föreskrifter omrätt till släktnamn, om äktenskap och föräldraskap, om arv och testamente samtom familjeförhållanden i övrigt, 3. föreskrifter omrätt till fast och lös egendom, om avtal samt om bolag, föreningar,samfälligheter och stiftelser. Föreskrifter om förhållandet mellanenskilda och det allmänna, som gäller åligganden för enskilda eller i övrigtavser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, meddelasgenom lag. Sådana föreskrifter är bland andra föreskrifter sombegränsar de fri-och rättigheter och det skydd i övrigt som enligt 2 kap. 1-3§§ tillkommer svensk medborgare, föreskrifter om brott och rättsveirkan avbrott, föreskrifter om skatt till staten samt föreskrifter om rekvisition ochannat sådant förfogande. Föreskrifter om rådgivande folkomröstning i hela riket meddelas genom lag. Grunderna för ändringar i riketsindelning i kommuner samt grunderna för kommunernas organisation ochverksamhetsformer och för den kommunala beskattningen bestämmes i lag. I lagmeddelas också föreskrifter om kommunernas befogenheter i övrigt och om derasåligganden. Under tid då ej pågår kanfinans- och skatteutskotten, efter bemyndigande i lag om annan skatt än skattpå inkomst, förmögenhet, arv eller gåva, på förslag av regeringen bestämma omskattesatsen eller besluta att skatt som avses i lagen skall börja ellerupphöra att utgå. Bemyndigande kan innefatta rätt att göra skillnad mellanolika slag av verksamhet och ohka delar av riket. Finans- och skatteutskottenutövar sin beslutanderätt vid gemensamt sammanträde. Beslut fattas på riksdagensvägnar genom lag. Lag som flnans- och skatteutskotten har beslutat med stödav första stycket skall av regeringen underställas inom en månad frånbörian av närmast följande . prövar lagen inom en månadhärefter. Utan hinder av 3 eller 5 § kanregeringen efter bemyndigande i lag genom förordning meddela föreskrifter omannat än skatt, om föreskrifterna avser något av följande ämnen: 1. skyddför liv, personlig säkerhet eller halsa, 2. utlännings vistelse i riket, 3. in- eller utförsel av varor, avpengar eller av andra tillgångar, tillverkning, kommunikationer, kreditgivningeller näringsverksamhet, 4. jakt, fiske eller natur- ochmiljövård, 5. trafik eller ordningen på allmänplats, 6. undervisning och utbildning. Utan hinder av 3 § kan regeringen efter bemyndigande i laggenom förordning meddela föreskrifter om förbud att röja sådant som någon harerfarit i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt. Bemyndigande som avses i denna paragraf medför ej rätt attmeddela föreskrifter som i annat hänseende än som angives i andra stycketbegränsar någon av de fri- och rättigheter eller det skydd i övrigt som enligt2 kap. 1-3 §§ tillkommer svensk medborgare. Sådant bemyndigande medför ejheller rätt att meddela föreskrifter om annan rättsverkan av brott än böter.Riksdagen kan i lag, som innehåller bemyndigande med stöd av denna paragraf,föreskriva även annan rättsverkan än böter för överträdelse av föreskrift som regeringenmeddelar med stöd av bemyndigandet. Utan hinder av 2, 3 eller 5 § kanregeringen efter bemyndigande i lag genom förordning meddela föreskrifter omanstånd med att fullgöra förpliktelse. Utan hinder av 3 § kan regeringenefter bemyndigande i lag genom förordning meddela föreskrifter om tull påinförsel av vara. Regeringen eUer kommun kan efter bemyndigandemeddela sådana föreskrifter om avgifter, som på grund av 3 § annars skallmeddelas av . Regeringen kan efter bemyndigande ilag i ämne som angives i 7 § första stycket eller 9 § genom förordning bestämmaatt föreskrift i lagen skall böria eller upphöra att tillämpas. Detta gälleräven om föreskriften begränsar någon av de fri- och rättigheter eUer det skyddi övrigt som enligt 2 kap. 13 §§ tillkommer svensk medborgare. Bemyndigar enhgt dennaregeringsform regeringen att meddela föreskrifter i visst ämne, kan riksdagendärvid medgiva att regeringen överlåter åt förvaltningsmyndighet eller kommunatt meddela bestämmelser i ämnet. 1 fall som sagts kan ocksåuppdraga åt förvaltningsmyndighet under att meddela sådanabestämmelser. Föreskrifter som regeringen harmeddelat med stöd av bemyndigande som avses i denna regeringsform skallunderställas för prövning, om bestämmer det. Regeringen får utöver vad somföljer av 710 §§ genom förordning besluta 1. föreskrifter om verkställighet avlag, 2. föreskrifter som ej enligt grundlagskall meddelas av . Regeringen får ej på grund av första stycketbesluta föreskrifter som avserriksdagen eller dess myndigheter. Den får ej heller på grund av bestämmelsen iförsta stycket 2 besluta föreskrifter som avser den kommunala beskattningen. Regeringen får i förordning somavses i första stycket överlåta åt underordnad myndighet att meddelabestämmelser i ämnet. 4 saml Nr 8 Behörighet för regeringen attbesluta föreskrifter i visst ämne utgör ej hinder för att genom lagmeddela föreskrifter i samma ämne. Grundlag stiftas genom tvålikalydande beslut. Det andra beslutet får ej fattas, förrän det efter detförsta beslutet har hållits val till i hela riket och den nyvaldariksdagen har samlats. får icke såsom vilande antaga ett förslag omstiftande av grundlag, som är oförenligt med annat vilande grundlagsförslag,utan att förkasta det först antagna förslaget. Riksdagsordningen stiftas på sammasätt som grundlag. Den kan också stiftas genom endast ett beslut, om minst trefjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter förenarsig om beslutet. Tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen beslutas dock i sammaordning som lag i allmänhet. Lag får ej ändraseller upphävasannat än genom lag. I fråga om ändring eller upphävande av grundlag eller avriksdagsordningen äger 15 och 16 §§ motsvarande tillämpning. För att avge yttrande tillregeringen över lagförslag skall finnas ett lagråd, vari ingår domare i högstadomstolen och regeringsrätten. Även riksdagsutskott får inhärnta yttrande frånlagrådet enligt vad som närmare angives i riksdagsordningen. Närmare bestämmelserom lagrådet meddelas i lag. Beslutad lag skall utfärdas avregeringen utan dröjsmål. Lag med sådana föreskrifter om eller dessmyndigheter som ej skall intagas i grundlag eller riksdagsordningen kan dockutfärdas av . Lagar och förordningar skall kungöras så snärt det kan ske. Om rätten att besluta om skatter och avgifter till staten finns bestämmelser i 8 kap. Statens medel får icke användas påannat sätt än har bestämt. Om användningen av statsmedel för skilda behov bestämmerriksdagen genom budgetreglering enligt 3-5 §§. får dock bestämma attmedel tages i anspråk i annan ordning. företager budgetregleringför närmast följande budgetår eller, om särskilda skäl föranleder det, förannan budgetperiod. bestämmer därvid till vilka beloppstatsinkomsterna skall beräknas och anvisar anslag till angivna ändamål.Besluten härom upptages i en statsbudget. kan besluta att särskilt anslag på statsbudgetenskall utgå för annan tid än budgetperioden. Vid budgetreglering enligt denna paragraf skall riksdagenbeakta behovet under krig, krigsfara eller andra utomordenthga förhållanden avmedel för rikets försvar. Kan budgetreglering enligt 3 § ickeavslutas före budgetperiodens börian, bestämmer eller, om ejpågår, finansutskottet i den omfattning som behövs om anslag för tiden tilldess budgetregleringen för perioden slutföres. För löpande budgetår kan riksdagenpå tilläggsbudget göra ny beräkning av statsinkomster samt ändra anslag ochanvisa nya anslag. Regeringen avgiver förslag till statsbudget tillriksdagen. kan i samband med budgetreglei;ingeller annars besluta riktlinjer för viss statsverksamhet änanslag till verksamheten avser. Statens medel och dess övrigatillgångar står till regeringens disposition. Vad nu sagts gäller dock icketillgångar som är avsedda för eller dess myndigheter eller som i laghar avsatts till särskild förvaltning. fastställer i denomfattning som behövs grunder för förvaltningen av statens egendom och förfogandetöver den. kan därvid föreskriva att åtgärd av visst slag ej fårvidtagas utan tillstånd. Regeringen får icke utan riksdagensbemyndigande taga upp lån eller i övrigt ikläda staten ekonomisk förpliktelse. Under skall finnas myndighet med uppgift att ienlighet med bemyndigande taga upp och förvalta lån till staten.Närmare bestämmelser härom meddelas i lag. En inom utseddlönedelegation överlägger i förhandlingsfrågor rörande anställningsvillkor,som skall gälla för statens arbetstagare eller i övrigt tillhör riksdagensprövning, med statsråd som regeringen bestämmer. Beträffande arbetstagare hosriksdagen eller dess myndigheter överlägger lönedelegationen dock i ställetmed den som bestämmer. Lönedelegationen får på vägnargodkänna avtal i sådan fråga eller, om frågan har undantagits från avtal,förslag till reglering av den. Vad nu sagts gäller ej om för visstfall har beslutat annat. Närmare bestämmelser om lönedelegationens sammansättningmeddelas i riksdagsordningen. är myndighet under . förvaltas av sju fullmäktige. En av dessa ochen suppleant för honom förordnas av regeringen i sänder. Övriga sexväljes av . Den fullmäktig som regeringen har förordnat är ordförande.Han får ej utöva annat uppdrag eller inneha tjänst inom ledning.Bestämmelser om val av fullmäktige, om ledning i övrigtsamt om dess verksamhet meddelas i riksdagsordningen och annan lag. Fullmäktig som vägrar ansvarsfrihet är därmedskild från sitt uppdrag. Regeringen kan återkalla förordnandet för ordförandeneller för dennes suppleant. Endast har rätt attutgiva sedlar. Bestämmelser om penning- och betalningsväsendet meddelas iövrigt genom lag. 10 kap. FÖRHALLANDET TILL ANDRA STATER Överenskommelse med annan stateller med mellanfolklig organisation ingås av regeringen. Regeringen får ej ingå för riketbindande internationell överenskommelse utan att har godkänt denna,om överenskommelsen förutsätter att lag ändras eller upphäves eller att ny lagstiftas eller om den i övrigt gäller ämne i vilket skall besluta. Är i fall som avses i första stycket särskild ordningföreskriven för det riksdagsbeslut som förutsattes, skall samma ordningiakttagas vid godkännandet av överenskommelsen. Regeringen får ej heller i annat fall än som avses i förstastycket ingå för riket bindande internationell överenskommelse utan attriksdagen har godkänt denna, om överenskommelsen är av större vikt. Regeringenkan dock underlåta att inhämta godkännande av överenskommelsen, omrikets intresse kräver det. I sådant fall skall regeringen i stället överläggamed utrikesnämnden innan överenskommelsen ingås. Regeringen får uppdraga åtförvaltningsmyndighet att ingå internationell överenskommelse i fråga däröverenskommelsen ej kräver eller utrikesnämndens medverkan. Bestämmelserna i 1-3 §§ ägermotsvarande tillämpning på åtagande av internationell förpliktelse för riket iannan form än överenskommelse samt på uppsägning av internationellöverenskommelse eller förpliktelse. Beslutanderätt som enligt dennaregeringsform tillkommer , regeringen eller annat i regeringsformenangivet organ och ej avser fråga om stiftande, ändring eller upphävande avgrundlag kan i begränsad omfattning överlåtas till mellanfolklig organisationför fredligt samarbete, till vilken riket är eller skall bliva anslutet, ellertill mellanfolklig domstol. Om sådan överlåtelse beslutar i denordning som är föreskriven för stiftande av grundlag eller, om beslut i sådanordning ej kan avvaktas, genom ett beslut varom minst fem sjättedelar av deröstande och minst tre fjärdedelar av ledamöterna förenar sig. Rättskipnings- eller förvaltningsuppgift som ej enligtdenna regeringsform tillkommer , regeringen eller annat i regeringsformenangivet organ kan överlåtas till annan stat, till mellanfolklig organisarioneller till utländsk eller internaUonell inrättning eller samfällighet, om förordnar om det genom ett beslut, varom minsttre fjärdedelar av de röstande förenar sig, eller genom beslut i den ordningsom gäller för stiftande av grundlag. Regeringen skall fortlöpande hållautrikesnämnden underrättad om de utrikespolitiska förhållanden, som kan fåbetydelse för riket, och överlägga med nämnden om dessa så ofta det erfordras.I alla utrikesärenden av större vikt skall regeringen före avgörandet överläggamed nämnden, om det kan ske. består av talmannensamt nio andra ledamöter, som väljer inom sig. Närmare bestämmelserom utrikesnämndens sammansättning meddelas i riksdagsordningen. sammanträder pä kallelse av regeringen.Regeringen är skyldig att sammankalla nämnden om minst fyra av nämndensledamöter begär överläggning i viss fråga. Ordförande vid sammanträde med nämndenär statschefen eller, om han har förfall, statsministern. Ledamot av utrikesnämnden och den som i övrigt är knutentill nämnden skall visa varsamhet i fråga om meddelanden till andra om vad hanhar erfarit i denna egenskap. Ordföranden kan besluta om ovillkorligtystnadsplikt. Chefen för det departement tillvilket utrikesärendena hör skall hållas underrättad, när fråga som är avbetydelse för förhållandet tiU annan stat eller till mellanfolklig organisationuppkommer hos annan statlig myndighet. Regeringen får insätta riketsförsvarsmakt eller del därav i strid för att möta väpnat angrepp mot riket.Svensk väpnad styrka får i övrigt insättas i strid eller sändas till annat landendast om 1. riksdagenmedgiver det, 2. det är medgivet i lag som angiverförutsättningarna för åtgärden, 3. skyldighet att vidtaga åtgärdenföljer av internationell överenskommelse eller förpliktelse som har godkäntsav . Förklaring att riket är i krig får, utom vid väpnatangrepp mot riket, icke givas utan medgivande. Regeringen får bemyndiga försvarsmakten att använda våld ienlighet med internationell rätt och sedvänja för att hindra kränkning avrikets territorium i fred eller under krig mellan främmande stater. är högsta allmännadomstol och regeringsrätten högsta förvaltningsdomstol. Rätten att få målprövat av högsta domstolen eller regeringsrätten kan begränsas genom lag. Ihögsta domstolen och regeringsrätten får endast den tjänstgöra såsom ledamotsom har utnämnts till ordinarie domare i domstolen. Annan domstol än högsta domstolen eller regeringsrätteninrättas med stöd av lag. Domstol får icke inrättas för redan begången gärningoch ej heller för viss tvist eller i övrigt för visst mål. Vid domstol som avses i andra stycket skall finnasordinarie domare. I fråga om domstol som har inrättats för handläggning av enviss bestämd grupp eller vissa bestämda grupper av mål får dock i lag görasundantag härifrån. Ingen myndighet, ej hellerriksdagen, får bestämma, hur domstol skall döma i det enskilda fallet eller hurdomstol i övrigt skall tillämpa rättsregel i särskilt fall. Rättstvist mellan enskilda får ickeutan stöd av lag avgöras av annan myndighet än domstol. Har annan myndighet än domstol berövat någon friheten medanledning av brott eller misstanke om brott, skall den beslutet rör kunna fåsaken prövad av domstol utan oskäligt dröjsmål. Detsamma gäller om svenskmedborgare av annan anledning än nu sagts har blivit omhändertagen tvångsvis.Med prövning av domstol likställes i sistnämnda fall prövning av nämnd, omnämndens sammansättning är bestämd i lag och ordföranden i nämnden skall varaeller ha varit ordinarie domare. Om domstolarnasrättskipningsuppgifter, om huvuddragen av deras organisation och omrättegången föreskrives i lag. Den som har utnämnts till ordinariedomare får skiljas från tjänsten endast 1. om han genombrott eller grovt eller upprepat åsidosättande av tjänsteåliggande har visatsig uppenbarligen olämplig att inneha tjänsten, 2. om han haruppnått gällande pensionsålder eller annars enligt lag är skyldig att avgå med pension. Har ordinarie domare skilts från tjänsten genom beslut avannan myndighet än domstol, skall han kunna påkalla domstols prövning avbeslutet. Detsamma gäller beslut varigenom ordinarie domare har avstängts frånutövning av sin tjänst eller ålagts att undergå läkarundersökning. Om det påkallas av organisatoriska skäl, får den som harutnämnts till ordinarie domare förflyttas till annan jämställd domartjänst. Under regeringen lyderjustitiekanslern, riksåklagaren, de centrala ämbetsverken och länsstyrelserna.Annan statlig förvaltningsmyndighet lyder under regeringen, om myndighetenej'enligt denna regeringsform eller annan lag är myndighet under . Förvaltningsuppgiftkan anförtros åt kommun. Förvaltningsuppgift kan överlämnas till bolag, förening,samfällighet eller stiftelse. Innefattar uppgiften myndighetsutövning, skalldet ske genom lag. Ingen myndighet, ej hellerriksdagen eller kommuns beslutande organ, får bestämma, hur förvaltningsmyndighetskall i särskilt fall besluta i ärende som rör myndighetsutövning mot enskildeller mot kommun eller som rör tillämpning av lag. Rättskipnings- eUerförvaltningsuppgift får ej fullgöras av i vidare mån än som följer avgrundlag eller riksdagsordningen. Tjänst vid domstol eller vidförvaltningsmyndighet som lyder under regeringen tillsättes av regeringen ellerav myndighet som regeringen bestämmer. Vid tillsättning av statlig tjänst skall avseende fästasendast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Endast den som är svensk medborgare får inneha eller utövadomartjänst, ämbete som lyder under regeringen, tjänst elleruppdrag såsom chef för myndighet som lyder under ellerregeringen eller såsom ledamot av sådan myndighet eller dess styrelse, tjänst iregeringskansliet närmast under statsråd eller tjänst såsom svenskt sändebud.Även i annat fall får endast den som är svensk medborgare inneha tjänst elleruppdrag, om tjänsten eller uppdraget tillsättes genom val av . Iövrigt får krav på svenskt medborgar- skåp för behörighet att inneha eller utöva tjänst elleruppdrag hos staten eller kommun uppställas endast i lag eller enligtförutsättningar som angives i lag. Grundläggande bestämmelser omstatstjänstemännens rättsställning i andra hänseenden än som beröres i dennaregeringsform meddelas i lag. Resning i avgjort ärende samtåterställande av försutten tid beviljas av regeringsrätten när fråga är omärende för vilket regeringen, förvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighetär högsta instans samt i annat fall av högsta domstolen. Närmare bestämmelserhärom kan meddelas i lag. Regeringen får medgiva undantagfrån föreskrift i förordning eller från bestämmelse som har meddelats med stödav beslut av regeringen, om ej annat följer av lag eller beslut omutgiftsanslag. Regeringen får genom nåd eftergivaeller mildra brottspåföljd eller annan sådan rättsverkan av brott samteftergiva eller mildra annat liknande av myndighet beslutat ingrepp avseendeenskilds person eller egendom. När synnerliga skäl föreligger, får regeringen förordnaatt vidare åtgärd för att utreda eller lagfora brottslig gärning ej skall ägarum. skallgranska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning.Utskottet har rätt att för detta ändamål utfå protokollen över beslut iregeringsärenden och de handlingar som hör till dessa ärenden. Varje annatutskott och vae riksdagsledamot får hos skriftligenväcka fråga om statsråds tjänsteutövning eller handläggningen avregeringsärende. Det åligger konstitutionsutskottetatt när skäl föreligger till det, dock minst en gång , meddela riksdagenvad utskottet vid sin granskning har funnit förtjäna uppmärksamhet. Riksdagenkan med anledning därav göra framställning till regeringen. Den som är eller har varit statsrådfår fällas till ansvar för brott i utövningen av statsrådstjänsten endast omhan därigenom grovt har åsidosatt sin tjänsteplikt. Ätal beslutas avkonstitutionsutskottet och prövas av högsta domstolen. kan avgiva förklaring,att statsråd icke åtnjuter förtroende. För sådan förklaring,misstroendeförklaring, fordras att mer än hälften av ledamöterförenar sig därom. Yrkande om misstroendeförklaring upptages till prövningendast om det väckes av minst en tiondel av ledamöter. Det upptagesicke till prövning från det att ordinarie val har ägt mm ellerbeslut om extra val har meddelats till dess den genom valet utsedda riksdagensamlas. Yrkande avseende statsråd som efter att ha entledigats uppehåller sinbefattning enligt 6 kap. 8 § får ej i något fall upptagas till prövning. Yrkande ommisstroendeförklaring skall icke beredas i utskott. Riksdagsledamot får, enligt bestämmelseri riksdagsordningen, framställa interpellation eller fråga till statsråd iangelägenhet som angår dennes tjänsteutövning. väljer en eller fleraombudsmän att i enlighet med instruktion som beslutar utöva tillsynöver tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar.Ombudsman får föra talan i de fall som angives i instruktionen. Ombudsman får närvara vid domstols ellerförvaltningsmyndighets överläggningar och har tillgång till myndighetensprotokoll och handlingar. Domstol och förvaltningsmyndighet samt tjänstemanhos staten eller kommun skall tillhandagå ombudsman med de upplysningar ochyttranden han begär. Sådan skyldighet åligger även annan, om han står underombudsmans tillsyn. Allmän åklagare skall på begäran biträda ombudsman. Närmarebestämmelser om ombudsman finns i riksdagsordningen. väljer inom sig revisoreratt granska den statliga verksamheten. kan besluta att revisorernasgranskning skall omfatta också annan verksamhet. fastställerinstruktion för revisorerna. Revisorerna får enligt bestämmelseri lag infordra handlingar, uppgifter och yttranden som behövs för granskningen. Närmarebestämmelser om revisorerna finns i riksdagsordningen. Ätal för brott i utövningen avtjänst som ledamot av högsta domstolen eller regeringsrätten väckes i högstadomstolen av ombudsman eller justitiekanslern. prövar också om ledamot av högsta domstoleneller regeringsrätten enligt vad därom är föreskrivet skall skiljas elleravstängas från sin tjänst eller vara skyldig att undergå läkarundersökning.Talan väckes av ombudsman eller justitiekanslern. 13 kap. KRIG OCH KRIGSFARA Kommer riket i krig eller krigsfaraoch pågår icke , skall regeringen eller talmannen kalla till riksmöte.Den som utfärdar kallelsen kan besluta att skall sammanträda på annanort än . Pågår , kan eller talmannen besluta om sammanträdesort. Är riket i krig eller omedelbarkrigsfara, skall en inom utsedd krigsdelegation träda i riksdagensställe, om förhållandena kräver det. Om riket är i krig, meddelas förordnande attkrigsdelegationen skall träda i ställe av utrikesnämndens ledamöterenligt närmare bestämmelser i riksdagsordningen. Innan förordnande meddelasskall samråd ske med statsministern, om det är möjligt. Hindras nämndensledamöter av krigsförhällandena att sammanträda, meddelas förordnandet avregeringen. Om riket är i omedelbar krigsfara, meddelas förordnande som nusagts av utrikesnämndens ledamöter i förening med statsministern. Förförordnande fordras därvid att statsministern och sex av nämndens ledamöter ärense. Krigsdelegationen och regeringen kan i samråd eller varför sig besluta att skall återtaga sina befogenheter. Krigsdelegationenssammansättning bestämmes i riksdagsordningen.