bet · FX01KU37 · 1974-12-31 00:00:00 — Samtliga har förklarat sig villiga att deltaga i detta arbete ochutsett följande ledamöter i gruppen: RiksförbundetKyrkans Ungdom: Docent Till ordförande i arbetsgruppen har jag utsett f.presidenten i , ledamoten av i ,, och till sekreterare stiftssekreteraren i , LennartStolt. Gruppen utser själv inom sig vice ordförande och har efter eget beslutatt med sig adjungera för arbetets sakenliga bedrivande nödvändig expertis. Kostnadernaför arbetet beslrides tills vidare ur ett anslag från Kyrkliga Arbetsfondensrepresentantskap. Arbetsgruppenshuvudsakliga uppgift är att arbeta fram förslag till sådana reformer beträffandeSvenska kyrkans organisation och arbetsformer, som kan anses önskvärda ochnödvändiga i dagens läge. Dessa gäller framfor allt kyrkans organisation påriksplanet, men i någon mån också stiftsplanet. Påriksplanet bör reformarbetet ta sin utgångspunkt i önskvärdheten av att kyrkanerhåller större frihet att besluta i sina egna angelägenheter. börarbeta fram förslag till central styrelse för , så att kyrkandärigenom kan fl en enhetlig ledning. Förslagen bör enligt min mening präglasav den försvenska kyrkan typiska föreningen av folklig självstyrelse idemokratiska former och prästerlig ämbetsförvaltning, så som denna kommertill uttryck i bl. a. församlingsstyrelselagen. Därvid bör också beaktas olikarikskyrkliga institutioners och verksamheters organisatoriska anknytning eventuell riksstyrelse. Enav de viktigaste frågorna i anslutning härtill är sättet för finansiering av derikskyrkliga angelägenheterna och verksamhetsformerna. Påstiftsplanet bör reformarbetet framför allt ta sikte på ett avlägsnande av dennuvarade dubbelorganisationen med å ena sidan den officiella stiftsstyrelsenmed biskop och domkapitel och å andra sidan den på församlingars och samfällighetersfrivilliga åtagande uppbyggda stiftstings- och stiftsråds-organisationen. Reformförslagenbör om möjligt utformas så att de kan användas i var och en av tre möjligaframtidsmodeller för kyrkans organisation med hänsyn till dess förhållande tillstaten: 1) i stort sett oförändrat läge 2) en statlig ramlagstiftning förkyrkan på församlings-, stifts- och riksplanet med möjlighet för kyrkan attsjälv besluta om och vårda sina inre angelägenheter 3) en från staten iorganisatoriskt avseende helt fristående kyrka. Tidsmässigtbör arbetet inom gruppen bedrivas så att reformförslag, som principiellt settberör nuvarande samband mellan staten och kyrkan kan aktualiseras i god lidföre nästa kyrkmöte,som är avsett att hållas . Givetvishar gruppen atl bygga på det omfattande material i stat-kyrkafrågan, somföreligger efter de senaste årens utredningsarbete. När det gäller frågan om enframtida riksstyrelse för kyrkan bör väsentlig vägledning kunna hämtas frånexempelvis betänkande, och arbetet kring det s. k.kyrkomötets reformprogram av 1968. För ännu oarbetade frågekomplex kan mantänka sig att gruppen lägger ut utredningsuppdrag på andra arbets- ochstudiegrupper, Bland sådana tänkbara uppdrag vill jag här nämna två. Det ena ärden fråga om huvudmannaskapet för begravningsväsendet, om vilken en särskildutredning aviserades i direktiven till beredning om stat och kyrka.Den andra är frågan om kyrkans och religionens betydelse som samhällsfaktor. Envetenskaplig undersökning av denna fråga aviserades av utredningkyrka-stal, men kom tyvärr aldrig till utförande. Jag är medveten om atl dettaär en stor och långtgående arbetsuppgift. Men den skulle på en väsentlig punktgå utöver berednings betänkande, där man huvudsakligen arbetar utifrånfrågeställningen: samhällets betydelse och insatser för kyrkan. Arbetsgruppenbör givetvis hålla fortlöpande kontakt med del arbete med smärre reformer, somför närvarande pågår inom statsförvaltningen. Det är angeläget attarbetsgruppen gör en ekonomisk kalkylöver ungefärligt beräknade kostnader för gruppens utredning och sedan efterhand gör mera precisa ekonomiska prognoser.