bet · FX01UbU37 · 1974-12-31 00:00:00 — Värderingengrundas sålunda väsentligen på vad utomstående forskare anser om det utfördaarbetet, och som normer tjänar i allmänhet samma kriterier som vid bedömning avansökan om forskningsanslag eller vad som finns stadgat för meritvärdering vidtjänstetillsättning. Grundforskningsresultatvärderas nästan uteslutande efter inomvetenskapliga kriterier, dvs. efter detkunnande det kan ha tillfört forskarna, vad det kan ha betytt förmetodutveckling etc. Att beräkna det ekonomiska utbytet av grundforskning är iregel inte möjligt. Någon systematisk ekonomisk värdering avforskningsresultat förekommer ej på universitetsområdet. Den ökade andelen s.k. storprojekt har medfört ett ökat behov av värdering av forskningsprojekt ochforskargrupper. Inomden.tillämpade forskningen förekommer vid sidan av den vetenskapligavärderingen en mera uttalad ekonomisk värdering av forskningsresultaten medutgångspunkt bl. a. i nytto/kostnadsprincipen. Exempel härpå är undersökningarsom syftar till att fastställa om forskningsresultaten leder tilltillverknings- och försäljningsbara produkter, dvs. Möjligheternaatt värdera FoU-arbete är dock allmänt sett små, och lämpliga instrument förvärdering saknas i stor utsträckning. Försök till utbyggnad ochförbättringar av värderingstekniken förekommer dock på olika håll, varvidförbättringar i såväl den inomvetenskapliga som den utomvetenskaphgavärderingstekniken eftersträvas. Medhänsyn till den allt större konkurrensen om medel för forskning av olika slagsynes det angeläget att möjligt få fram metoder att med större säkerhetmäta utbytet av vunna resultat på forskningsområdet och dessutom förbättra nutillämpade värderingsmetoder. utvecklingsarbetetorde böra utföras under ledning av de anslagsfördelande organen på respektiveforskningsområden, främst forskningsråden och derassamarbetsorgan samt styrelsen för teknisk utveckling. Det är därvid angelägetatt de nordiska och internationella erfarenheterna av forskningsvärdering tastill vara liksom erfarenheterna av forskningsvärdering inom landet vidforskningsinstitut och andra forskningsorgan, bl. a. i programbudgetsammanhang. Förstorprojekt synes det särskilt angeläget att värdera både beräknat utbyte ochkompetensen hos den involverade forskargruppen. Med nuvarande system förprövning av anslagsbehov handläggs storprojekten ofta i särskild ordning utanatt direkt avvägas mot de mindre projekt som direkt och indirekt kan komma attberöras vid konkurrensen om forskningsmedlen. Detfinns i detta sanunanhang anledning att också beröra frågan om möjligheten attmäta avkastningen av den svenska FoU-verksamheten. Något mått i monetära termerpå avkastningen vare sig beträffande FoU-verksamheten totalt eller beträffandeden statsfinansierade forskningsverksamheten finns inte. Vissaindikatorer på forskningsutbytet, såsom antalet innovationer, inkomster avpatent, antal patent uttagna i främmande länder och exporten inomFoU-intensiva produktgrupper, pekar på att hade en efter sina resurserrelativt god ställning i början av 1960-taIet. Intrycket av hög kvalitet iFoU-veri(samheten förstärks av det faktum att i mitten av 1960-talethade ett i förhållande till folkmängden litet antal kvalificerade tekniker ochforskare. Andragrova sammanfattande mått på forskningsprestationer i form av statistik överantalet producerade artiklar i vetenskapliga tidskrifter saknas dock både förartiklar med svenskt ursprung och för artiklar tillkomna som resultat avstatliga finansiella insatser. Somtidigare nämnts pågår arbete med att för särskildaforskningsprojekt och forskningsområden ta fram mått på FoU-ut-bytet. Det synesangeläget att underlaget för resultatbedömningen av de svenskaforskningsinsatserna förbättras. Detta gäller både de totala och de stadigtfinansierade forskningsinsatserna. Revisorernasnu framförda förslag, vilka grundar sig på de i granskningspromemorianredovisade utredningsresultaten, har i stort sett lämnats utan erinran vidremissbehandlingen. När det gäller utvärderingen av forskningsresultat har dockviss negativ kritik riktats mot promemorian, men vikten av att få fram normeroch användbara system för värdering av forskningsresultat synes vara så storatt frågan bör utredas vidare. Revisorerna föreslår därför att förslagenöverlämnas till Kungl. Maj:t för utredning eller, om ytterligare utredning ejanses erforderlig, för åtgärd. övriga i samband med granskningen aktualiseradefrågor berör uteslutande verksamheten vid forskningsråden ellerforskningsverksamheten på universitetsområdet. Då forskningsrådens verksamhet,åtminstone så vitt gäller råden inom förvaltningsområde,utreds av särskilda av Kungl. Maj:t tillkallade sakkunniga,forskningsrådsutredningen, finner revisorerna att det material som i denna delredovisats i granskningspromemorian och de förslag till åtgärder som förordatsdäri bör överlämnas till Kungl. Maj:t för att av forskningsrådsutredningenbeaktas vid utredningsuppdragets fullgörande. Vad som framkommit vidremissbehandlingen ger ej revisorerna anledning att frångå i promemorianframlagda förslag. Frågan om vilken myndighet som skall svara för den tekniskagrundforskningen saknar revisorerna möjlighet att rätt bedöma. Dock bör tillsesatt denna del av forskningen ej lämnas utan lämplig anslagsgivare. Revisorernavill i detta sammanhang meddela, att de beslutat att såsom ett särskiltgranskningsärende ta upp frågan om formerna för kontrollen av vissaforskningsmedels användning, närmast bestämmelserna för kontrollen av medelanslagna av forskningsråd och liknande organ. Granskningspromemoria i ärendetberäknas föreligga . Närdet gäller forskningsfrågorna inom universitetssektorn berörs dessa i mycketstor utsträckning av den organisation som kan komma att gälla sedanstatsmaktema tagit ställning till resultatet av det utredningsarbete sombedrivits på förevarande område. De förslag som väckts av 1968 årsutbildningsutredning påverkar enligt revisorernas mening i så stor utsträckningde förhållanden under vilka universitetsforskningen skall arbeta, att det kansättas i fråga om inte förutsättningarna för denna forskning bör utredas motbakgrund av utredningens förslag. Den i granskningspromemorian redovisadeundersökningen ger vid handen, att åtskilliga meduniversitetsforskningen sammanhängande problem behöver klarläggas oavsett debeslut som utbildningsutredningens arbete kan leda till. Enligtrevisorernas mening bör därför universitetsforskningens problem närmareutredas. I samband därmed bör de i granskningspromemorian framlagda förslagenbeaktas. Självfallet bör även de vid remissbehandlingen framkomna synpunkternakomma under övervägande. Revisorerna har dock ej funnit att vad som framkommitvid remissbehandlingen bör föranleda ändrade ställningstaganden till förslageni granskningspromemorian. Sammanfattningsvis vill revisorerna understrykavikten av att en mera aktiv planering av den statliga satsningen på forskningoch utvecklingsarbete kommer till stånd på den resursbeviljande nivån. planeringbör grundas på systematiska kartläggningar av forskningsbehoven med deallmänna samhällsmålen som utgångspunkt. Kartläggningarna bör omfattaövergripande behovsinventeringar och omgivningsstudier. På grundval härav börde långsiktiga målen för den statliga FoU-verksamheten fastställas. Vidforskningsplaneringen bör vidare uppmärksamhet ägnas åt forskningens förnyelse.Som underlag för här avsedda beslut bör ligga en av Kungl. Maj:t tillriksdagen avgiven särskild berättelse över utvecklingen på forskningsområdet. Revisorernaföreslår därför att som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad nuav revisorerna anförts angående den långsiktiga planeringen av den statligaforsknings- och utvecklingsverksamheten. Revisorerna anser vidare att det hos börinrättas ett organ, som kan ge såväl som dess utskott information omoch insyn i den aktuella forskningssituationen. Detta organ, ettforskningssekretariat, skulle också bevaka redovisningen av den statligtfinansierade forskningens resultat och biträda vid beredning och föredragninginom av forskningsfrågor. En sådan information och redovisning skulleäven vara av allmänt intresse. Revisorernaföreslår därför ati; det till utbildningsutskott knyts ett särskiltforskningssekretariat med de uppgifter som ovan angetts samt att böröverväga att komplettera det föreslagna forskningssekretariatet med enmotsvarighet till den Kungl. Maj:t underställda forskningsberedningen. Enligt revisorernas mening är den redovisning avden statliga FoU-verksamheten som tillämpas på denresursbeviljande nivån i viss mån bristfällig. Informationen om den statligaforskningsverksamhetens kostnader måste dessutom betecknas som mycket ofullständig.Med hänsyn härtill torde enhetliga bestämmelser böra införas för utformningenav de anslagsfördelande organens redogörelser till Kungl. Vidare synesen fullständig statistik rörande kostnaderna för den statligaforskningsverksamheten böra utarbetas. Revisorernaanser också att onanisationen för vetenskaplig information och dokumentationbör ses över, varvid syftet bör vara att nå bättre effektivitet och få tillstånd mera enhetliga system på de olika forskningsområdena. Översynen bör görasi samverkan på nordisk eller vidare internationell nivå. Medhänsyn till den allt större konkurrensen om medel för forskning av olika slagsynes det angeläget att möjligt få fram metoder som gör det möjligt attmed större säkerhet mäta utbytet av vurma resultat på forskningsområdet och attförbättra nu tillämpade värderingsmetoder. Utvecklingsarbetet torde börautföras under ledning av de anslagsfördelande organen på respektiveforskningsområden. Revisorerna föreslår att nu berörda förslagöverlämnas till Kungl. Maj:t för utredning eller, om ytterligare utredning ejanses erforderlig, för åtgärd. övriga i samband med granskningen aktualiseradefrågor berör uteslutande verksamheten vid forskningsråden eller forskningsverksamhetenpå universitetsområdet. Då forskningsrådens verksamhet, åtminstone så vittgäller råden inom förvaltningsområde, för närvarandeutreds av särskilda av Kungl. Maj:t tillkallade sakkunniga,forskningsrådsutredningen, finner revisorerna att det material som i denna delredovisats i granskningspromemorian och de förslag till åtgärder som förordatsdäri bör överlämnas till Kungl. Maj:t för att av forskningsrådsutredningenbeaktas vid utredningsuppdragets fullgörande. Närdet gäller forskningsfrågorna inom universitetssektorn berörs dessa i mycketstor utsträckning av den organisation som kan komma att gälla sedanstatsmakterna tagit ställning till resultatet av det utredningsarbete sombedrivits på förevarande område. De förslag som väckts av 1968 årsutbildningsutredning påverkar enligt revisorernas mening i så stor utsträckningde förhållanden under vilka universitetsforskningen skall arbeta, att det kansättas i fråga om inte förutsättningarna för denna forskning bör utredas motbakgrund av utredningens förslag. Den i granskningspromemorian redovisadeundersökningen ger vid handen, att åtskilliga meduniversitetsforskningen sammanhängande problem behöver klarläggas oavsett debeslut som utbildningsutredningens arbete kan leda till. Revisorernaföreslår därför slutligen att hos Kungl. Maj:t begär utredning avuniversitetsforskningens problem.