bet · FX01UbU13 · 1974-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1974 UbU 1974:13 utbildningsutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1974:1 i vad avser anslag /75 till högre utbildning och forskning jämte motioner. Centralamyndigheter m. m. Universitetskanslersämbetet:Förvaltningskostnader m.fl. anslag. Ut skottet tillstyrker Kungl. Maj:ts i propositionen 1974: 1 bilaga 10 (ut bildningsdepartementet) under punkterna E 1E 4 (s. 205210) fram lagda förslag och hemställer att /75 anvisar 1. tillUniversitetskanslersämbetet: Förvaltningskostnader ett förslagsanslag av , 2. tillUniversitetskanslersämbetet: Utredningar m. m. ett reservationsanslag av , 3. till föruniversitet och högskolor ett förslagsanslag av , 4. till förslagsanslag av . Maj:t har under rubri ken Vissa gemensamma frågor (s. 211230) behandlat universitetsfrå gor av allmän karaktär. 1974: 771 av m. fl. (m) vari hemställsatt beslutar att försöksverksamheten med vidgat tillträde enligt25/5-regeln utökas att gälla samtliga ämnen vid våra universitetoch högskolan i med början /75, 1974: 1030 av () i vad avserhemställan att hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning av en framtidaverksamhet på högskolor och universitet med samma inriktning som pågåendeförsöksverksamhet med studie- och yrkesorientering på grundskola och gymnasium(yrkandet 2), 1974:1058 av fröken () och fröken () vari hem-1 Riksdagen1974. ställsatt bemyndigar Kungl. Maj:t att på särskild framställning medge attsubventionering jämväl får utgå till sådan restaurangverksamhet som bedrivs is. k. lånefinansierade lokaler vid universitet och högskolor, 1974:1395 av () i vad avser hemställan att vid behandlingenav anslagsfrågor för högre utbildning och forskning anvisar ytterligare . till universitetskanslersämbetet för utveckling av deltids- ochalternativkurser vid filosofisk fakultet {yrkandet 1), 1974:1400 av m. fl. (m) vari hemställs att beslutar attsamtliga universitetsrestauranger oberoende av finansieringsform skall erhållamåltidssubventioner i enlighet med universitets-restaurangkommitténs förslag. fram till /69 ökadetillströmningen till universitet och högskolor mycket kraftigt, från ca 8 000till inemot 30 000 nyinskrivna studerande. Därefter har en minskning avtillströmningen skett. Minskningen faller i huvudsak på de filosofiskafakulteterna. Universitetskanslersämbetethar publicerat en rapport om grundläggande utbildning vid filosofiskfakultet (nr 1974). Den ingår i en serie rapporter somredovisar problem, resultat och analyser i anslutning till uppföljning ochutvärdering inom universitets- och högskolesektorn. Irapporten redovisas bl. a. uppgifter om studerandeutvecklingen vid filosofiskfakultet fram till . skrevs sammanlagt 18 633 studerande in vidfilosofisk fakultet. Uppgifterna avser nyinskrivningar per den 15 septemberrespektive . Motsvarande inskrivningstal för /73 är 14753. Nedgången i inskrivningarna ligger på höstterminerna, medan vårterminernavisar en ökning och relativt sett ökat sin andel av antalet inskrivna från 18till mellan läsåren 1969/70 och 1972/73. Från har antalet nyinskrivna minskat från 15 400 till 9 700 ellermed . Destuderandes fördelning på fakulteter visar endast mindre förändringar underperioden. Av de nyinskrivna kommer tillmatematisk-naturvetenskaplig fakultet, till samhällsvetenskapligfakultet och till humanistisk fakultet. Närdet gäller de studerandes ålder konstateras i rapporten att med minskningen avde nyinskrivna vid filosofisk fakultet följt en förändring iålderssammansättningen som enklast beskrivs så att det är ungdomsdelen avstuderande som står för hela minskningen. medandra ord en minskad benägenhet hos dem som kommer från gymnasieskolan attdirekt gå över till studier vid filosofisk fakultet. Denojämna fördelning mellan könen inom olika ämnesområden som tidigarekonstaterats har med den nya studieordningen vid filosofiskfakultet inte genomgått några avgörande förändringar. Man konstaterar irapporten att det fortfarande råder en mycket sned könsfördelning även om mankan se en tendens till minskad kvinnodominans vid humanistisk fakultet och enökad andel kvinnor vid samhällsvetenskaplig och matematisk-naturvetenskapligfakultet. Enligten publicerad undersökning som genomförts av prognosinstitutet vidstatistiska centralbyrån (SCB) är antalet studerande som lämnar filosofiskfakultet utan att avlägga examen betydande. Av de studerande som skrevs inhösten 1969 var endast närvarande vid filosofisk fakultet hösten1972. Bland dem som lämnat filosofisk fakultet hade mindre avlagt examen. Till en del är avgången före examen en följd av attmånga studerande aldrig haft för avsikt att studera fram till en hel examen.Denna utveckling ser universitetskanslersämbetet som ett resultat bl. a. avett ökat utbud av kortare utbildningsvägar. En annan faktor bakom avgångenfrån filosofisk fakultet är att en del nyinskrivna övergår till någon annanutbildning. Den förändrade arbetsmarknadssituationen för examinerade frånfilosofisk fakultet har också angivits som orsak till att en ökande andelavbryter studierna och lämnar fakulteten utan examen. /74 utfärdades nya föreskrifter för tilldelning av lärarkrafter vidde filosofiska fakulteterna. Det nya systemet bör enligt propositionen 1974: 1medföra att förändringarna i omfattningen av lärarresurserna från ett läsårtill nästa begränsas. Departementschefen räknar därför med att särskildaåtgärder av det slag som vidtagits för att dämpaverkningarna för lärarpersonalen av ett minskat studerandeantal inte skallerfordras kommande budgetårsskifte. Maj:ts uppfattning att universitetskanslersämbetet bör ges vissmöjlighet att tilldela i , högskolan i ochuniversitetsfilialerna lärarresurser utöver vad som följer av bestämmelserna omuniversitetsautomatiken. Utskottet kommer vid berörda avlöningsanslag att tillstyrkaäven Kungl. Maj:ts förslag i övrigt om medelsanvisningar för kvalitativaförstärkningar av den grundläggande utbildningen vid filosofisk fakultet,nämligen sammanlagt . för dels förstärkning av kursanslagen för desmå ämnesområdena, dels en intensifiering av den första terminens undervisningi tyska, engelska och franska. Isin anslagsframställning för /75 har universitetskanslersämbetetföreslagit att 1 milj. kr. anvisas för förstärkning av lärarresurstilldelningeni studiekurs enligt alternativt utformad studieplan och för utbildning ilångsam studietakt för bl. a. deltidsstuderande. Av beloppet avser 380 000 kr.humanistisk fakultet, . samhällsvetenskaplig fakultet och 196 000 kr.matematisk-naturvetenskaplig fakultet. I motionen 1974: 1395 yrkas attriksdagen anvisar medel i enlighet med universitetskanslersämbetets förslag. Detpedagogiska förnyelsearbete som pågått sedan den nya studieordningen vidfilosofisk fakultet infördes har bl. a. varit inriktat på att finnanya utbildningsalternativ. Sålunda har alternativa studiekurser tillkommit,ofta i form av s. k. yrkesinriktade studiekurser. Antalet sådana har ökat från två studiekurser med fem kurstillfällen i landettill 25 alternativ och 92 kurstillfällen . Iuniversitetskanslersämbetets förutnämnda rapport anförs att en slutsats som kandras av de data som kommit fram är att den studieorganisation medlängre sammanhållna linjer som infördes framför allt tog sikte på andrastuderandekategorier än dem som söker sig till de filosofiska fakulteterna.Utskottet delar ämbetsverkets och motionärens uppfattning att det är angelägetatt man genom oHka åtgärder söker möta de speciella behov och önskemål somföljer med att nya studerandekategorier förvärvsarbetande och äldre studerande söker sig till de filosofiska fakulteterna. Med hänsyn till detstatsfinansiella läget har utskottet emellertid funnit sig böra avstyrka denytterligare resursförstärkning som föreslagits i motionen 1974: 1395 yrkandet1. Hemställan i anledning av detta yrkande gör utskottet i det följande underpunkterna 3, 6 och 9. gäller särskilda bestämmelser om försöksverksamhet medvidgat tillträde till högre utbildning (SFS 1969: 68, ändrad senast 1973:675). För att få studera enligt bestämmelserna om vidgat tillträde krävs fyllt , varit yrkesverksam under , uppfyller särskildaförkunskapskrav som anges i normalstudieplanen för den studiekurs man villläsa samt att man har de övriga förkunskaper som krävs för att man skall kunnatillgodogöra sig undervisningen. ingick följande ämnen i försöksverksamheten,nämligen biologi 10 poäng, engelska, företagsekonomi, idé- och lärdomshistoria,informationsbehandling, kemi, matematik, nationalekonomi, pedagogik,psykologi, samhällskunskap, sociologi, statistik, statskunskap, administrativteknik, arbetsmarknadsteknik med personaladministration, dramatik,informationsteknik, miljövård, u-lands-frågor och biståndsteknik samtundervisningsteknologi. Imotionen 1974: 771 föreslås att försöksverksamheten utvidgas att under entreårsperiod räknat fr. o. m. /75 avse samtliga ämnen viduniversiteten och vid högskolan i . Utskottet erinrar om att ett avkompetensutredningen framfört förslag om utvidgning av ifrågavarandeförsöksverksamhet att omfatta all högre utbildning be- handladesi propositionen 1972: 84 angående gymnasieskolans kompetensvärde. Dåvarandedepartementschefen kunde inte ansluta sig till utredningsförslaget med hänsynbl. a. till att frågan om de särskilda behörighetsvillkorens utformning förolika utbildningsvägar inte var löst. Detta spörsmål behandlas nu avkompetenskommittén. Enligt den nämnda propositionen borde det få ankomma påKungl. Maj:t att från fall till fall pröva huruvida en utvidgning bör göras avdet antal utbildningar som på gällande villkor skall stå öppna för studerandeutan skolmässig behörighet. anförde inte någon erinran häremot.Kungl. Maj:t har därefter uppdragit åt universitetskanslersämbetet att inkommamed förslag om utökning. Med hänsyn härtill anser utskottet, som delarmotionärernas uppfattning att försöksverksamheten bör kunna utvidgas attinrymma flera ämnen än , att motionen 1974: 771 inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. förslag till anslagsäskanden för /73 redogjordeuniversitetskanslersämbetet för de mål och principer som borde gälla förstudievägledningen inom universitets- och högskolesektorn. Det övergripandemålet angavs därvid vara att ge de studerande underlag för studievalet medbeaktande av såväl deras förutsättningar och intressen somarbetsmarknadsutvecklingen samt att bistå dem vid studiernas uppläggning ochgenomförande. Ämbetet redovisade också ett treårsprogram för utbyggnad avstudievägledningen vid universitet och högskolor, vilket vid dåvarandestuderandeantal innebar en förstärkning med 2,7 milj. kr. Ibetänkandet 1972: 30, vilket godkändes av , framhöllutbildningsutskottet att den fortsatta utbyggnaden borde ske i huvudsakligöverensstämmelse med universitetskanslersämbetets plan. Med anledning av detminskade antalet studerande vid de filosofiska fakulteterna har ämbetsverketreviderat den ursprungliga planen. Ett fullföljande av planen i vad gällerresurserna för studievägledning vid universitetens förvaltningar och vid detekniska fakulteterna kräver enligt propositionen ett tillskott av 1 362 000kr., vilken förstärkning föreslås komma till stånd genom omfördelning av detöverskott som finns vid de filosofiska fakulteterna. Utskottet biträder Kungl.Maj:ts nu ifrågavarande försilag. Utskottet vill emellertid stryka under viktenav att man genom ohka åtgärder i möjhgaste mån begränsar friställningen avstudievägledare vid de filosofiska fakulteterna. Detta bör kunna ske bl. a.genom att medel för studievägledning vid förvattningarna i betydandeomfattning tas i anspråk för studievägledningsändamål på institutionsnivå. Med anledning av yrkande i motionen 1974: 1030 fårutskottet erinra om att föredragande statsrådet i propositionen 1973: 1 bil.10 framhöll att yrkesvägledningen ställer helt andra krav på sina utövare änden ämnesinriktade studievägledningen och att den nuvarande uppdelningen avfunktionerna bör behållas intill dess möjligheter finns att ge studievägledarnaadekvat utbildning även för yrkesvägledning. I sin anslagsframställning framhålleruniversitetskanslersämbetet att man i studievägledningsarbetet under senare åralltmer kommit att uppmärksamma sysselsättningsproblemen och de studerandessvårigheter vid utträdet på arbetsmarknaden. arbetar för närvarandepå ett utbildningsprogram för studievägledarna som syftar till att göra dem merskickade att förmedla viss yrkeslivsinformation till de studerande.Universitetskanslersämbetet avser vidare att i samråd medarbetsmarknadsstyrelsen ta ställning till vilka yrkesvägledande uppgifter somkan fullgöras av universiteten samt vilken arbetsfördelning som bör gällamellan förvaltningar och institutioner. Med hänsyn till det inomuniversitetskanslersämbetet pågående arbetet anser utskottet att böravslå motionen 1974: 1030 yrkandet 2. Enligtgällande riktlinjer för subventionering av restaurangverksamheten viduniversitet och högskolor (jfr prop. 1967: 104 s. 46, SU 1967: 88, rskr 1967:203) svarar staten för kapitalkostnaderna och kostnaderna för en förstauppsättning av inredning och utrustning. En av uni-versitetsrestaurangkommitténgenomförd studie av olika driftenheters ekonomi visar att övriga kostnader förlokaler m. m. ofta har stor inverkan på måltidspriset. En väsentlig orsakhärtill är att starka periodiska variationer i beläggningen ger en låggenomsnittlig utnyttjandegrad. Kommittén har föreslagit attuniversitetsrestaurangerna i fråga om subventionering jämställs medpersonalrestauranger vid statliga verk och myndigheter. Enligt den s. k.måltidspriskungörelsen (1968:351, ändrad : 299) skall vid dessarestauranger måltidspriset grundas på kostnaderna för i huvudsak endastlivsmedel och personal. De kostnader som faller på staten bör enligt kommitténsförslag bestridas på i princip samma sätt som motsvarande kostnader förläroanstalternas övriga lokaler. Subventioneringen bör dock avse endast denprimära måltidsverksamheten. Annan kommersiell verksamhet bör enligtkommitténs mening svara för sina lokalkostnader. Kommittén har vidareföreslagit att den utökade subventioneringen även bör innefatta sådanrestaurangverksamhet som drivs i lokaler som ägs av studerandesammanslutningm. I propositionen 1974: 1 biträder departementschefenkommitténs förslag med den begränsningen att han inte är beredd att förordautökade subventioner till restaurangverksamhet som bedrivs i s. k. lånefinansieradelokaler. Motionen 1974: 1058 anser det sakligt obefogat och dessutom stridandemot av statsmakterna tidigare uttalade intentioner att sistnämnda restaurangerinte kommer i åtnjutande av en utvidgad subventionering. Motionen utmynnar iyrkande om att Kungl. Maj:t skall få bemyndigande att efter särskildframställning besluta om en subventionering som gör dessa restaurangerjämställda med andra universitetsrestauranger. I motionen 1974: 1400 framhållsatt den olika subventioneringen av de två restaurangtyperna innebär en orättvisaoch man finner det särskilt betänkligt att de studerandeorganisationer kom- meratt drabbas som tidigt engagerat sig för de studerandes mathållning. Vadförst beträffar universitetsrestaurangverksamhet som bedrivs i statentillhöriga lokaler biträder utskottet Kungl. Maj:ts förslag och tillstyrkersålunda bl. a. att måltidspriskungörelsen görs tillämplig även beträffandedessa restauranger. Närdet gäller restaurangverksamhet som bedrivs i s. k. lånefinansierade lokalerär utskottet inte berett tillstyrka yrkandet i motionen 1974:1400 om sammalösning av subventioneringsfrågan. Utskottet delar emellertid uppfattningen idenna motion och motionen 1974: 1058 om att en större likställdhet mellan detvå restaurangformerna är önskvärd. Enligt utskottets uppfattning bör dettakunna uppnås genom att bemyndigar Kungl. Maj:t att efter prövning ivarje särskilt fall fatta beslut om subventioner till i lånefinansieradelokaler bedriven universitetsrestaurangverksamhet. Subventionen bör ha en sådanomfattning att största möjliga överensstämmelse i prishänseende uppnås mellande två restaurangformerna. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet 1. att avslår motionen1974: 771, 2. att avslår motionen1974: 1030 yrkandet 2, 3. att godkänner vad ipropositionen 1974: 1 förordats i fråga om subventionering avuniversitetsrestaurangverksamhet som bedrivs i staten tillhöriga lokaler, 4. att med bifall tillmotionen 1974: 1058 samt med anledning av propositionen 1974: 1 och motionen1974: 1400 bemyndigar Kungl. Maj:t att besluta om subventioner till annanuniversitetsrestaurangverksamhet än som avses under hemställan 3. 3.Humanistiska fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal. Humanistiskafakulteterna m. m.: Driftkostnader. Maj:t har under punkterna E 5E 6(s. 231244) föreslagit att 1. bemyndiga Kungl. Maj:t attinrätta en professur i enhghet med vad som förordats i propositionen 1974: 1, 2. till Humanistiska fakulteternam. m.: Avlöningar till lärarpersonal för /75 anvisa ettförslagsanslag av , 3. till Humanistiska fakulteternam. m.: Driftkostnader för /75 anvisa ett reservationsanslag av18 . 1974: 294 av m. fl. (m) vari hemställsatt Kungl. Maj:t måtte återkomma till med förslag till utformning avden framtida tolkutbildningen på högskolenivå, 1974:759 av m. fl. (m, c, fp) vari hemställs att riks- dageni skrivelse till Kungl. Maj:t uttalar att en föreståndarbefattning inomIbero-amerikanska institutet i inrättas i form av ettuniversitetslektorat med en del av tjänstgöringsskyldigheten förlagd tillinstitutet, 1974: 1063 av m. fl. (m, s, c, fp,vpk) vari hemställs att hos Kungl. 1. en personlig professur i»byggnadskultur och bebyggelsemiljö med undervisning i vård och restaurering»med tillhörande institution och ett universitetslektorat inrättas vidStockholms universitets humanistiska fakultet, 2. arkitekten fil. lic. BörjeBlomé kallas till sagda professur, 3. en utredning föranstaltas ominrättande av ett universitetslektorat i »byggnadskultur och bebyggelsemiljömed undervisning i vård och restaurering» vid universiteten och de tekniskahögskolorna, 1974: 1395 av () i vad den påverkarmedelsanvisningen under humanistiska fakulteternas avlöningsanslag (yrkandet1), 1974: 1408 av () vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t begär förslag om inrättandet av en tolkskola viduniversitetet i . Enligt statsmakternas beslut (prop. 1971: 1bil. 10 s. 262, UbTJ 1971: 3, rskr 1971: 48) skall viduniversitetet i inrättas en professur i nordisk och jämförandefornkunskap. Av propositionen 1974: 1 framgår att Kungl. Maj:t i anslutningtill att benämningen av övriga professurer inom ämnesområdet ändrats beslutatatt tjänsten i skall inrättas med ämnesbenämningen arkeologi, särskiltnordeuropeisk. Denna anmälan föranleder inget uttalande från utskottets sida. Maj:ts förslag om att vid i den 1 juli1975 skall inrättas en professur i samiska. Genommotionen 1974: 1063 har ånyo frågan om resurser för utbildning och forskning iämnet byggnadskulturvård aktualiserats. Motioner med samma yrkanden harbehandlats av 1971, 1972 och riksdagar. Utskottet hänvisade i fjoltill inom pågående utredningsarbete och ansåg attresultatet av detta borde avvaktas. Då utskottet alltjämt har den uppfattningenatt angivna utredningsarbete kan förväntas leda till ett resultat som har sittintresse för bedömningen av i motionen behandlade forsknings- och utbildningsfrågoravstyrker utskottet yrkandena i motionen 1974: 1063. Motionärerna anför attfrågan om bevarandet och sättet för vårt äldre byggnadsbeståndsupprustning är brännande. Utskottet anser att riksantikvarieämbetetsutredningsarijete i möjligaste mån bör påskyndas. Invandrarutredningenhar överlämnat ett delbetänkande om bl. a. samhällets tolkservice med förslagom utbildning och auktorisation av tolkar (SOU 1972: 83). I betänkandetföreslås att tolkutbildning på högskolenivå kommer till stånd i form av ensärskild tolkskola, knuten till ett av våra universitet, och att utbildning avs. k. kontakttolkar skall anordnas av studieförbund och folkhögskolor. Fråganom utbildning av kontakttolkar tas upp under anslaget Bidrag till särskildavuxenutbildningsåtgärder i propositionen 1974: 1 bilaga 10 och frågan om auktorisationav tolkar m. m. behandlas i bilaga 13 till samma proposition. Maj:ts förslag bör tolkutbildning på högskolenivå anordnas vidfilosofisk fakultet i form av yrkesinriktade kurser. Av propositionen framgårvidare att universitetskanslersämbetet skall utreda dels frågor rörande bl. a.tolkutbildningens dimensionering, lokalisering och allmänna utformning, delsfrågor rörande prioritering av språkområden. Tolkutbildningenpå högskolenivå tas upp i två motioner. I motionen 1974: 1408 anses attriksdagen bör begära förslag om en tolkskola vid i . Motionen1974: 294 anser att Kungl. Maj:t för bör redovisa förslag om hurtolkutbildningen inom filosofisk fakultet bör utformas. uppfattning har i propositionen anförts övertygande skäl för attifrågavarande tolkutbildning bör anordnas som yrkesinriktade studiekurser vidfilosofisk fakultet och inte vid en särskild tolkskola. Motionen 1974: 1408 bördärför avslås av . Frågorom dimensionering, lokalisering och allmän utformning m. m. av yrkesinriktadestudiekurser handläggs normalt av utbildningsmyndigheten. Därest tarställning till de principiella frågorna beträffande utbildningens organisationi enlighet med vad utskottet tillstyrkt finns det inte anledning för riksdagenatt fatta ytterligare beslut i ärendet. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet bifall till motionen 1974: 294. Imotionen 1974: 759 föreslås att en befattning som föreståndare förIbero-amerikanska institutet inom romanska institutionen vid iGöteborg kommer till stånd på så sätt att en innehavare av ettuniversitetslektorat får fullgöra en del av sin tjänstgöringsskyldighet såsomföreståndare vid institutet. Motionärerna erinrar om att universitetskanslersämbeteti sin anslagsframställning för /70 föreslagit att ettuniversitetslektorat i spanska skulle inrättas vid i ,på vars innehavare det borde ankomma att dels förestå det verksamhet, dels fullgöra viss undervisning. Vid iGöteborg finns ett ordinarie universitetslektorat ochtvå utländska lektorat i spanska. Enligt 73 § 2 mom. universitets-stadgan(1964: 461) äger universitetskanslersämbetet, om särskilda skäl föreligger,nedsätta universitetslektors undervisningsskyldighet även i annat fall änexamination. bör pröva den i motionen aktualiseradefrågan. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionen 1974: 759. Mederinran om vad utskottet i det föregående under punkten 2 anfört med anledningav motionen 1974: 1395 avstyrker utskottet såvitt nu är i fråga yrkandet 1 idenna motion. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet 1. att bemyndigar Kungl.Maj:t att inrätta en professur i samiska i enlighet med vad som förordats ipropositionen 1974: 1, 2. att med bifall tillpropositionen 1974: 1 och med avslag på motionen 1974: 1395 i vad den avsermedelsanvisningen under ifrågavarande anslag till Humanistiska fakulteternam. m.: Avlöningar till lärarpersonal för /75 anvisar ettförslagsanslag av , 3. att till Humanistiskafakulteterna m. m.: Driftkostnader för /75 anvisar ettreservationsanslag av , 4. att avslår motionen1974: 1063, 5. att med avslag påmotionen 1974: 1408 godkänner i propositionen 1974: 1 förordade rikUinjer förtolkutbildning inom filosofisk fakultet, 6. att avslår motionen1974: 294, 7. att avslår motionen1974: 759. 4.Teologiska fakulteterna: Avlöningar till lärarpersonal. Teologiskafakulteterna: Driftkostnader. Maj:t har under punkterna E 7 E 8 (s.244247) föreslagit att 1. bemyndiga Kungl. attinrätta en professur i enhghet med vad som förordats i propositionen 1974: 1, 2. bemyndiga Kungl. Maj:t attändra benämningar av professurer i enlighet med vad som förordats ipropositionen 1974: 1, 3. itill Teologiska fakulteterna:Avlöningar till lärarpersonal för /75 anvisa ett förslagsanslagav , 4. till Teologiska fakulteterna:Driftkostnader för /75 anvisa ett reservationsanslag av . 1974:772 av i m. fl. (s) vari hemställs att riks- dagensom sin mening uttalar att en professur i religionssociologi inrättas viduniversitetet i .