bet · FX01UbU37 · 1974-12-31 00:00:00 — Med utgångspunkt i den utförda undersökningen och delmaterial som kommit in vid remissbehandlingen av granskningspromemorian harriksdagens revisorer i skrivelse till (1974:9)fört fram förslag i fråga om den långsiktiga forskningsplaneringen här ilandet och kansliorganisation vad beträffar resurser förbehandlingen av forskningsfrågor. Vidare behandlas frågor som har avseende påforskningsmedlens användning och förslag förs fram om en utredning avforskningsverksamheten på universitetsområdet. Revisorernas skrivelse, vilkeni sin helhet remitterats till uibildningsutskotlet för beredning, behandlas idelta betänkande liksom vissa motionsyrkanden som tar upp närliggande frågor,nämligen yrkandena A - C i motionen 1974:235 och samtliga yrkanden i motionerna1974:297, 1974:1055, 1974:1372, 1974:1374 och 1974:1485. Idetta betänkande redovisar vidare utskottet sina förslag till slutliga ställningstagandentill motionerna 1974:169 och 1974:186, vilka med anledning av förslag frånKungl, Maj:t om anvisande av medel till framtidsstudier under budgetåret1974/75 delvis behandlades under vårriksdagen (UbU 1974:26, rskr 1974:212), Utskottet anser alt revisorer utfört ettvärdefullt kartläggnings-och utredningsarbete angående den statligtfinansierade forskningen. Granskningspromemorian är väl ägnad att sprida ökadkunskap om forskningsverksamheten här i landet och bör kunna vara till hjälpför diskussionen i forskningspoliliska och forskningsadminislraliva frågor. Ett gemensamt grundmotiv för flertalet avrevisorernas förslag och motionsyrkandena är angelägenheten av att de totalaforskningsresurserna inom landet utnyttjas så effektivt som möjligt och attforskningsframsleg så snabbt som möjligt förs ut i näringsliv och förvaltning,så att forskningsresultaten nytliggöres. Revisorernatar först upp frågan om den långsikliga forskningsplaneringen. Det är enligtderas mening nödvändigt att särskild uppmärksamhet ägnas åt målfrågorna och detsätt på vilket forsknings- och utvecklingsarbetet planeras. Revisorerna anseratt med vissa års mellanrum bör göras en mera systematisk kartläggning av desvenska forskningsbehoven med de allmänna samhällsmålen som utgångspunkt.Kartläggningen bör avse alla delar av samhället och grundas på en rullande planför samhällets verksamhet. Vid behovsinventeringen bör stor uppmärksamhet ägnasfrågan om forskningens förnyelse i syfte att fä fram underlag för enutmönstririg av mindre angelägna projekt till förmån för nya som bedöms mera utvecklingsbaraoch angelägna. Ett annat viktigt led i forskningsplaneringen är fastställandetav forskningsmål och av priorileringsordningen mellan dessa, framhållerrevisorerna. hänsynlill den stora betydelse sorn FoU har för samhällsutvecklingen synes delrevisorerna motiverat alt ökad uppmärksamhet ägnas åt bestämningen av detlångsiktiga målet för detta arbete dels genom att faktaunderiag ställs sammanför målsättningsarbelel, dels genom att försök görs alt fastställa demålområden som det statliga finansiella stödet lill FoU skall koncentreraslill. Yrkandeti motionen 1974:1372 avser begäran all forskningsrådsutredningen genomtilläggsdirektiv skall ges i uppdrag att lägga fram förslag till ettforskningspoliliskt handlingsprogram med angivande av dimensionering, mål,inriktning och finansiering av forskningsinsatserna. Om utredningen ges deföreslagna tilläggsdirektiven bör enligt motionen härmed desspariamentariska inslag vidgas. Handlingsprogrammet skall ha ett sådant innehållatt det kan utgöra grundval för övergripande beslut påforskningsområdet och förstärka dels inflytande över forskningensprioriterings- och planeringsfrågor, dels möjlighet all initiera visslångsiktig forskning. Syftet med programmet är vidare all del skall kunnaunderiätla forskningsresultatens utnyttjande av olika intressenter. Ävenrevisorerna anser att ledamöter behöver fä tillgång till bättreinformation om utvecklingen på forskningsområdet och bättre underiag förbeslut om den svenska forskningspolitiken, Kungl, Maj:t bör därför åriigenlämna en redogörelse för utvecklingen på forskningsområdet. Vidareföreslås alt ett särskilt forskningssekretariat - knutet lill utbildningsutskottet- inrättas med uppgift att ge och dess utskott information om ochinsyn i den aktuella forskningssituationen, bevaka redovisningen av denstatligt finansierade forskningens resultat och biträda vid beredning ochföredragningar av forskningsfrågor inom . Slutligen bör enligtrevisorernas mening överväga att komplettera det föreslagnasekretariatet med en motsvarighet till Kungl, Maj;ts forskningsberedning. Frågornaom den långsikliga foi"skningspoliiiken och pariamentarikernasmedinfiytande och möjlighet att påverka forskningsplaheringen äger nära sambandmed den fråga som las upp till behandling i motionerna 1974:169 och 1974:186,nämligen hur framtidsforskningen i bäst bör vara organiserad. Sedandenna fråga delvis varit uppe lill diskussion under vårriksdagen har lillsekretariatet för framtidsstudier knutits en referensgrupp i syfte att gepariameniariker kontakt med verksamheten. Vidare har tillsatts ensamarbetskommitté för långsiklsmoliverad forskning. utfärdadestilläggsdirektiv till forskningsrådsutredningen, vilka innebär alt de särskildauppgifter som samarbetskommittén nu svarar för skall beaktas i denrådsorganisation som utredningen skall föreslå, Ibetänkandet (SOU 1974:59) "Att välja framlid, ett underiag för diskussionoch överväganden om framtidsstudier i " framställs "teknikvärdering"som en speciell del av - eller metodik inom - området framtidsstudier, Imotionen 1974:1485 föreslås att hos Kungl, Maj:tbegär att förutsättningarna för inrättande av elt svensktleknikvär-deringskontor prövas, I nu ifrågavarande delar utmynnar motionen1974:235 i krav på att som sin mening skall ge Kungl, Maj:t tillkänna att alla större investeringar i princip skall föregås av teknikvärdering.Vidare föreslås att begär att Kungl. Maj:t förelägger riksdagenförslag om teknikvärdering av några försöksobjeki samt alt det görs enutredning av metoder för bedömning och värdering av risker. Vissaav de frågor som tagits upp till diskussion i revisorernas granskningspromemoriasammanfaller med dem som forskningsrådsulredningen har att behandla.Utredningen har i sitt remissyttrande över promemorian förklarat att den i storutsträckning kommer att utnyttja material och överväga synpunkter som lagtsfram i promemorian. Det bör påpekas att forskningsrådsulredningen tillsattesår 1972, dvs. som resultatet av revisorernas undersökningpresenterades. 1 fråga om direktiven för utredningens arbete vill utskottet idetta sammanhang erinra om att de sakkunniga skall se över bl, a.forskningsrådens verksamhet, beslutsformer och sammansättning. Översynen skallomfatta även forskningsrådens befogenheter och ställning i relation till bl, a,andra myndigheter och organ som har alt planera, stödja eller bedriva forskningsaml den nuvarande gränsdragningen mellan forskningsråden. Därvid skallövervägas vilka för- och nackdelar som skulle vara förenade med en mersammanhållen rådsorganisalion. De sakkunniga skall särskilt beakta desamordningsproblem, bl, a, i fråga om finansiering, som de s, k. storprojektenmedför, samt de problem för forskningsråden som är förknippade med behovet av tungutrustning. De skall även behandla frågan om rådens sammansättning och därvidöverväga i vilka former företrädare för allmänna intressen bör medverka vidrådens avvägningar. Därutöver skall de sakkunniga pröva värdet av den vetenskapligadokumenialionsverksamhel som bedrivs samt skälen för alt för ytterligarenågon forskningssektor upprätta ett system för fortlöpande registrering avpågående forskning och forskningsresultat. Underberedningen av ifrågavarande ärende har forskningsrådsutredningens ordförandeorienterat ulskoltet om det inom utredningen pågående arbetet. Med särskiltintresse har utskottet därvid tagit del av överväganden på vilket sättföreträdare för allmänna intressen kan länkas medverka i forskningsplaneringenoch avvägningen av forskningsinsatserna. har utskottet blivitövertygat om att nu saknar tillräckligt underiag för att ta ställningtill fiera av revisorernas och motionärernas förslag. Revisorernas synpunkteri fråga om en mera aktiv och långsiktig planering av den statliga satsningen påforskning och utvecklingsarbete samt förslaget i motionen 1974:1372 om ettforskningspoliliskt handlingsprogram bör enligt utskottels mening bli föremålför en samlad bedömning i forskningsrådsutredningen eller i annan ordning. Viddenna bör också prövas revisorernas förslag om att regeringen åriigen tillriksdagen skall avge särskild berättelse över utvecklingen påforskningsområdet. Utskottet har vidare fun- nitvissa skäl tala för all även fiågan om framlidsstudier - inklusive teknikvärdering- innefattas i samma utredningsarbete. Ulskoltet förutsätter attforskningsrådsutredningens pariamentariska inslag vidgas om uppdraget lämnastill denna utredning och att arbetet även i annat fall kommer alt ske undermedverkan av parlamentariker. Utskottet vill därtill framhålla, att delutredningsarbete, som utskottet föreslår, ej får väsentligt fördröjaframläggandet av och ställningstagandena till de förslag forskningsrådsulredningennu arbetar med. Vadbeträffar frågan att förbättra tillgången till information i riksdags-arbeteterinrar utskottet om att denna fråga diskuterats i olikasammanhang. 1 enlighet med förslag av grundlagberedningen har riksdagentillsatt en utredning som fått i uppgift att göra en samlad bedömning avriksdagens informationsbehov och sätten att tillgodose det. Utskottet anser attrevisorernas skrivelse och motionerna med motsvarande innebörd böröveriämnastill nämnda informationsutredning för överväganden i vad avser frågan hur mangenom åtgärder inom skall bättre kunna tillgodose de enskildariksdagsledamöternas och utskottens behov av kontakt med aktuell forskning ochav en kontinuerlig information om senaste vetenskapliga rön på olika områden.Då frågan om tillgodoseendet av informationsbehov i forskningsfrågorsamtidigt har nära anknytning lill frågor som forskning;;rådsulredningen nuöverväger är det enligt utskottets bedömning lämpligt alt revisorernas förslagi denna del även prövas av forskningsrådsutredningen. Utskottet förutsätter altde båda utredningarna samråder i ärendet, Imotionen 1974:1055 har tagits upp till behandling en specialfråga, nämligenfrågan om ekonomiskt stöd till löntagarorganisationerna att användas förforskningsuppdrag. Även denna fråga bör studeras närmare och utskottet anseratt uppgiften lämpligen bör ingå i uppdraget för det utredningsarbete utskottetförordar. Utskottetföreslår sammanfattningsvis dels att som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet sålunda anfört med anledning av revisorernas skrivelsei nu berörda delar samt motionerna 1974:169 yrkandena A-C, 1974:186, 1974:2;i5yrkandena A-C, 1974:1055, 1974:1372 och 1974:1485, dels att beslutaröveriämna revisorernas skrivelse i vad den avser och dess ledamötersbehov av information för sakbehandling av ärendena (sakinformation) samtmotionerna 1974:169, 1974:186,1974:1372 och 1974:148:5 i vad de avser sammafråga till informationsutredning för överviaganden. Beslutom nya riktlinjer för den svenska forskningspolitiken yrkas i motionen1974:1374, Enligt motionäiernas mening hören pariamentarisk kommitté övertaledningen av forskningspolitiken och pågående forskningsutredningar samt fä iuppdrag att formulera en nationell plan för FoU-verk-samhelen med utgångspunkti vissa i motionen angivna principer. Motionärerna hävdar att de stora bolagensom en följd av bristen på en medveten styrningav de statliga forskningsresurserna har kunnat påtvinga den statligaforskningspolitiken ett mönster av oreglerad subventionspolitik. Man måste,menar motionärerna, tvinga fram en självfinansiering av storindustrinsforsknings- och utvecklingsarbete med att bidragen till mindre ochmedelstora förelag ökar. Utskottetvill erinra om att det inom industrin bedrivs en omfattande forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Enligt undersökningarutfördes FoU inom industrin lill ett värde av I 590 milj, kr, FoU ärojäml fördelad inom industrin. Företag med mer än 1 000 anställda svarar förfyra femtedelar av kostnaderna, medan faller på företag medmindre än 50 anställda. Kostnaderna för FoU inom industrin täcks tillövervägande del av industrin själv. Enligt uppgift svarade den självför . Staten stöder industriellt FoU på olika sätt, bl. a, genomanslag över statsbudgeten och genom särskild skattefrihet i vissa fall. Sedanmotionen 1974:1374 väcktes har Kungl. Maj:l tillkallat sakkunniga som fått iuppdrag all utreda frågan om utformningen och finansieringen av det statligastödet lill industriell forskning och utveckling. 1 direktiven för utredningenframhåller industriministern alt det finns anledning alt närmare se Över deolika finansieringsformerna med syfte att pröva ändamålsenliga vägar för denframtida finansieringen av de statliga insatserna. En central uppgift för desakkunniga är att överväga i vilken grad del huvudsakligen medskattemedel finansierade statliga stödet till FoU kan ersättas medavgiftsfinansiering, I direktiven påpekas vidare bl, a. vikten av all mindreoch medelstora företag bedriver FoU och utnyttjar FoU-resullai i tillräckligomfattning. De sakkunniga skall därför även särskilt beakta behovet av tekniskutveckling inom de mindre och medelstora företagen, Idetta sammanhang bör vidare upplysas om alt Kungl. Maj:t numera tillsatt den avriksdagen begärda utredningen rörande styrelsens för teknisk utvecklingorganisation och verksamhetsformer (NU 1974:32, rskr 1974:224), Denframtida utformningen och finansieringen av stödet till industri-forskningen m,m, utreds sålunda . Med hänsyn bl, a. härtill avstyrker utskottetyrkandet i motionen 1974:1374, Med hänsyn lill vad forskningsrådsutredningenanfört i sill remissyttrande över revisorernas granskningspromemoria synes detutskottet inte erforderiigt att promemorian i den del den rör forskningsrådensverksamhet genom särskilt beslut överlämnas till utredningen. Revisorernasifrågavarande förslag bör därför inte föranleda någon åtgärd. Revisorerna föreslär alt hemställer altKungl. Maj:t låter utreda eller vidta åtgärder i fråga om enhetligabestämmelser för de anslagsför-delande forskningsorganensverksamhetsberättelser, fullständig statistik rörande kostnaderna för denstatliga forskningsverksamheten saml utveckling och förbättring av tillämpadeutvärderingsmetoder på forskningsområdet. Dådel kan förväntas alt forskningsrådsutredningen kommer att framföra förslagbeträffande samtliga tre delfrågor synes revisorernas ifrågavarande förslaginle behöva föranleda någon åtgärd, I fråga om utbytet av FoU-resultat mellan vårt landoch andra länder stryker revisorer under angelägenheten av att delökas, vilket enligt revisorernas mening förutsätter att ett informationssystempå nordisk, europeisk eller global nivå utarbetas. Revisorerna föreslår därföratt nuvarande svenska system och organisation för vetenskaplig information ochdokumentation ses över med sikte på förbättrad effektivitet och mera enhetligasystem. Enligtmotionen 1974:297 är NORDDOK, dvs. de nordiska ländernas gemensammakoordineringsorgan för vetenskaplig och teknisk information och dokumentation,elt lämpligt organ för den översyn som revisorerna föreslår. Yrkandet imotionen gäller skrivelse till Kungl. Maj:t beträffande utbyggnad av NORDDOK. Utskottetvill erinra om att statens råd för vetenskaplig information och dokumentation(SINFDOK) skall bidra till ett effektivt utnyttjande av den samlade kunskapeninom vetenskap och teknik. Med hänsyn härtill och då forskningsrådsutredningenkommer att behandla dokumentations- och informationsfrågor i sitt belänkande ärutskottet inte för sin del berett föreslå alt nu hemställer om den avrevisorerna föreslagna översynen. Enav NORDDOK:s huvuduppgifter är alt främja upprättandet av nordiskadokumentationsnät med nationella och internationella anknytningar. a, upprättandet av linjeförbindelser mellan informationsbärande datoreroch användarna. Ett sådant konkret nordiskt stamnät är underuppbyggnad som ett projekt i NORDFORSK;s (förteknisk-naturvetenskaplig forskning) regi. Den försöksverksamhet somNORDFORSK:s nätprojekt syftar lill kräver att NORDDOK genom stöd ochkoordinering underiätlar för nationella forskningsinstitutioner och andra intresseradealt konkret ansluta sig lill nätet, NORDDOKär underställt Nordiska kulturavtalet, 1971 ingångna avtalet omnordiskt kulturellt samarbete ingår bestämmelser om en gemensamverksamhetsbudget för kultursamarbetet. fastställde den18 ett förslag till budget för , Ministerrådels beslut innebärjämfört med den för godkända budgeten en ökning med avrundat 14procent. har godkänt den föreslagna budgeten och anvisat /75 erforderiiga medel för bestridande av den svenska andelen.Utskottet har noterat alt i budgeten beräknats ökade medel bl. a. lill NORDDOK.Motionärens önskemål i detta avseende är sålunda tillgodosett, varför yrkandeti motionen 1974:297 kan avslås. Utskottet har inhämtat all NORDDOK i sinanslagsframställning för begärt en ytteriigareförstärkning av sina resurser. Förslaget torde i sedvanlig ordning komma attprövas av . revisorer har slutligen i den nuifrågavarande skrivelsen berört forskningsverksamheten på universitetsområdet.Enligt revisorernas mening bör universitetsforskningens problem närmareutredas. Utskotteterinrar om att Kungl. Maj:l under innevarande år tillkallat särskildasakkunniga för att utreda vissa frågor rörande forskarutbildningen m, m.Utskottet erinrar vidare om alt regeringens ställningstaganden till förslag somavlämnats av ulbildningsulredning (U 68) torde komma alt föreläggas1975 års . Enligt utskottets uppfattning bör först sedanställning tagits till frågan om en universitets- och högskolereform pröva omdet behövs en särskild utredning om universitetsforskningen. Revisorernasförslag om utredning beträffande universitetsforskningen bör därför inteföranleda någon hemställan lill Kungl, Maj:t, Underåberopande av det anförda hemställer utskottet 1, att som sin mening ger Kungl, Maj:t tillkänna vad utskottet med anledning av revisorernas skrivelse den 29 november1973 - skrivelsen 1974:9 - i angivna delar saml motionerna 1974:169 yrkandenaA-C, 1974:186, 1974:235 yrkandena A-C, 1974:1055, 1974:1372 och 1974:1485anfört angående utredning beträffande den långsikliga forskningsplaneringenm. 2, att skrivelsen 1974:9 från revisorersamt motionerna 1974:169, 1974:186, 1974:1372 och 1974:1485 i vad skrivelsenoch motionerna avser sakinformaiion överiämnas till riksdagensinformationsutredning för överväganden, 3, all skrivelsen 1974:9 från revisorer ivad den avser utredning av universitetsforskningens problem icke måtte föranledanågon åtgärd, 4, att skrivelsen 1974:9 från revisorer iden mån den icke behandlas i hemställan under 1-3 icke måtte föranleda någonriksdagens åtgärd, 5, att avslår motionen 1974:1374, 6, att avslår motionen 1974:297, Närvarandevid ärendets slutbehandling: herrar Alemyr (s), i (c),i Ariöv (s), Nordstrandh (m), (), Elmstedt (c), iBarkarby (s), (), (), (), (), (vpk), fröken (), () och (). 1.beträffande nya liktlinjcr för forskningspolitiken av (vpk) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s, 23som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "motionen1974:1374" bort ha följande lydelse: Utskottetfinner att en djupgående omformulering av den svenska forskningspolitikenshuvudmålsättningar i enlighet med vad som föreslås i motionen 1974:1374 ärnödvändig och angelägen. Tvåhuvuddrag har dominerat inom forskningens allmänna utveckling i desenaste decennierna, Delshar den ekonomiska utvecklingen präglats av en tilltagande kapitalkoncentrationoch ett växande inflytande för några få stora finansgrupper. Dessa har på olikavägar kommit alt utöva ett alltmer styrande inflytande över en radforskningssektorer. Delshar de omfattande rustningar, som föranletts av militärpolitiken ochrustningsindustrins intressen, resulterat i alt den militärt motiverade delenav forskningen fält en ledande ställning i forskningsutvecklingen över huvud.Så har skett både genom forskningen för direkta militära mål som genom attmycken icke-militär forskning knutits lill och fått utgå från militärforskningen. Forskningi storkapitalets och det militär-industriella komplexets intresse har på deltasätt tätt bilda ryggraden i svensk forskningspolitik över huvud. Forskning förlångsiktiga samhälleliga mål, för alternativa syften, för folkflertalets behovhar kraftigt eftersatts. Allvarlig underförsörjning råder inom en mängdsocialvetenskapliga sektorer, inom vikliga grenar av medicinen, inom andradelar av energiforskningen än de som sysslar med uranbaserad kärnkraft osv.Produktforskningen har styrts av vinstintressena, inte av behovet alt få framprodukter som bidragit till au öka den sociala nyttan och varit anpassade lillfolkflertalets intressen. Näringslivetsdirekta insteg i forskningen har starkt ökat, 1 extrema fall har detta kunnatleda till alt hela forskningsinstitutioner inom en ämnesgren huvudsakligenvarit uppknutna lill en viss näringsgren eller en viss koncern. Nydanandeoch samhällskritisk forskning har genom finansintressenas makt och fåtalsväldetvid universitet och institutioner hållits tillbaka eller direkt bekämpats, Eltflertal framstående forskare med en kritisk inställning lill forskningensnuvarande utvecklingslinjer har sålunda varit nödsakade att lämna landet. Ensammanblandning mellan offentlig och privat forskning har skett. Gränsernamellan vad som är forskning och vad som är ren affärsverksamhet och privatauppdrag har lill stor del utsuddats. Detta ger inte endast en ur folkflertaletssynpunkt osund iniiktning av resurserna. Uppköp av forskningsresurser lederockså till ett uppluckrande av självständighet och sanningskrav inomforskningen. Den starka anknytningen mellan storföretagen ochden statliga forskningen har slutligen gjort, alt staten och skattebetalarna ipraktiken kommit alt fä bekosta ibland mycket dyra forsknings- ochutvecklingskostnader åt storföretagen. Utskottetanser att liden är mogen för grundläggande ändringar i den nubeskrivna uppläggningen och utvecklingstendensen. Detpolitiska inflytandet över forskningen måste styras av folkflertalelsintressen, liksom av dess representanter. Storfinansens inflytande över forskningspolitikenmåste brytas. Ennationellt samordnad forskningspolitik efter folkflertalels behov ochlångsiktiga intressen bör utformas. Fri, kritisk och nydanande forskning måsteaktivt understödjas. Denprivata uppdragsforskningen måste bedrivas skild från den av statenfinansierade forskningen. Uppköp av forskare och forskningsresurser frånprivatekonomiska intressegrupper bör förbjudas vid de statliga forskningsinstitutionerna. Endjupgående demokratisering av beslutsprocesserna vid forskningsinstitutionernamåste komma till stånd. Professorers och institutionschefers makt bör brytas.De yngre forskarna liksom representanter för de lönar-betande bör beredasavgörande inflytande vid projekt- och ämnesval inom de av de politiskt styrandeinstanserna givna ramarna, delsatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5, att med bifall till motionen 1974:1374som sin mening ger Kungl, Maj:t till känna att de nationella forskningspoliliskamålen skall omformuleras i enlighet med vad som föreslagits i motionen, 2.beträffande univcrslieisfoisknlngen av (vpk) som anser.. dels all den del av utskoiiets yttrande på s. 25som börjar med "Ulskoltet erinrar" och slutar med "till Kungl.Maj:t" bort ha följande lydelse: Kungl.Maj:t har beslutat låta utreda vissa frågor rörande självaforskarutbildningen. Del är emellertid enligt utskottets mening inget skäl allunderiåta eller uppskjuta del angelägna utredningsarbetet rörande universitetsforskningen.Det sistnämnda rör sig pä ett annat och mer politiskt-principiellt plan än den1974 tillsatta utredningen.