bet · FX01FöU22 · 1974-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsbetänkande nr 1974 FöU 1974:22 Försvarsutskottetsbetänkande med anledning av motion angående totalförsvaret ochförsörjningsberedskapen m. m., såvitt gäller totalförsvarets beaktande vidsamhällsplaneringen, m. m. 1 motionen 1974:404 av m, fi, (c) har,såvitt nu är i fråga, hemsiällis att anhåller hos Kungl, Maj:l om lilläggsanvisningarför länsplanering 1974 och andra åtgärder för all säkerställa atttotalförsvars-synpunkter blir beaktade vid samhällsplaneringen (yrkande 2), attriksdagen tillkännager för Kungl, Maj:t som sin mening vad som anförts imotionen om försvarets integration med del civila fredssamhällel (yrkande 3), a?rriksdagen anhåller hos Kungl, Maj:laltde i motionen upptagna frågorna om dencentrala ledningen av totalförsvarets civila delar blir föremål för utredning(yrkande 4), En hemställan i motionen alt skallanhålla hos Kungl, Maj:l om skyndsam utredning och förslag lill åtgärder föratt tillgodose i motionen anförda synpunkter om beredskap för fredskriserbehandlar ulskollel i belänkandet FöU 1974:23, Frågan om en samordning av samhällsplaneringen frånlotalförsvarssyn-punkl aktualiserades vid föregående års riksdag genom enmotion (1973:1122), som försvarsutskottet hade alt yttra sig över. Som grundför sina ställningstaganden lämnade utskottet i betänkandet 1973:22 (s, 2 II) en utförlig redogörelse för samhällsplaneringsarbetei och samordningeninom detta, för totalförsvaret och försörjningsberedskapen och för vissaöverväganden som förevarit om det civila försvarels ledning, 1 belänkandetkonstaterades bl, a, atl det finns goda förutsättningar för alt försvarspolitiskasynpunkter blir redovisade och beaktade vid samhällsplaneringen. 1 vissa lall kan emellertid vidtas åtgärder för allförbälira försvarsberedskapen som inte behöver medföra konfiikt med undraintressen. Vår försörjningsberedskap har avgörande betydelse för möjligheternaall fullfölja den deklarerade neutralitetspolitiken och del är inie minsl dennaberedskap som bör ägnas ökad uppmärksamhet. Den kommunala beredskapen är eltannat viktigt område, nära knutet lill bl. a, civilförsvar, försörjningsberedskapoch allmän planering. Behovet av åtgärder för att trygganyhetsförmedlingen i krig och andra krissituationer kan också nämnas i deltasammanhang. 1 Riksdas.cn 1974. Med den valda principen för ansvarsfördelning inomlotalförsvaret att varje departement och myndighet som har ansvaret för enviss verksamhet i fred även skall ha ansvaret för samma verksamhet i krig, omden skall bedrivas i krigstid ställs krav på resurser för samordnandeverksamhet på olika nivåer. Inom Kungl, är det särskilt samordningsavdelningeninom försvarsdepartementet som har viktiga uppgifter i delta avseende. Motionen 1974:404 för på nyll fram kraven på ökadsamordning i totalförsvarshänseende vid samhällsplaneringen. Den direktaanledningen härtill är oljekrisen, som har aktualiserat en radfrågeställningar bl, a, när del gäller vår ekonomiska försvarsberedskap. Det ärtre huvudfrågor rörande totalförsvaret som behandlas i motionen, nämligentotalförsvaret och samhällsplaneringen, försvarets integration med samhälletoch den centrala ledningen av totalförsvarets civila del. Motionärernaunderstryker atl en förutseende planering av samhället i fredstid måste utgöragrundvalen för vår försvarsplanering. De tar härvid det ekonomiska försvaret somutgångspunkt, efiersom del i princip omfattar hela vårt näringsliv och därförhar en direkt anknytning till många led i vår samhällsplanering. Vadmotionärerna anför om strukturomvandlingen inom näringslivet, vårtimportberoende och vår ökade sårbarhet överensstämmer i huvudsak med desynpunkter som fördes fram i motionen till riksdag. Dessa synpunktermåste emellertid framhåller motionärerna tillmätas väsentligt ökad tyngd idel framlida samhällsplaneringsarbetet. Del kan inte ulan vidare förulsällas alltolalförsvarssynpunklerna blir beaktade i tillräcklig utsträckning i detlaarbele utan elt särskilt initiativ från statsmakternas sida. Belägg härför gert, ex, de anvisningar för länsplanering 1974 som utfärdades avregeringen (Ds In 1973:9), Dessa innehåller inga särskilda anvisningar om hurförsvarspolitiska synpunkter skall beaktas. Motionärerna pekar i detta sammanhang påcenterpartiels strävan att få till stånd en decentralisering av bebyggelse,industri och administration och all få behålla elt livskraftigt jordbruk överhela landet. En decentraliserad samhällsstruktur, ett livskrafiigl jordbruköver hela landet och elt väl utbyggt kommunikationsnät anser de vara detlämpligaste alternalivel inte bara från miljö- ulan även fråntotalförsvarssynpunkl. Denandra huvudfrågan försvarels integration med samhället hänger samman medden syn på totalförsvaret som vuxit fram efier hand. Motionärerna anför härombl, a, följande: Redani det starka betonandet av totalförsvaret ligger en skillnad i synsätt iförhållande till tidigare fdrsvursdoklriner. I allmänhet uppfattas väl talet omtotalt krig och totalt försvar främsi som ett uttryck för all eti framtida krigkan förutses komma atl beröra alla människor i ett land. Dentekniska utvecklingen har medfört vapenbärare och vapen med sådana räckvidder,att ingen del av ett land kan känna sig skyddad från vapeninsals ens vid självakrigsutbrottet. Tolalförsvarssynen är emellertid också elt uttryck för alt etteffektivt försvar kräver ell nära samspel mellan civila och militärafunktioner och en långtgående inlegralion mellan försvaret och fredssamhällel. Ekonomiska och andra skäl talar enligt motionärernaför en ökad integration mellan del militära försvaret och del civilasamhället. Del ömsesidiga beroendeförhållandet och samspelet dem emellanexemplifieras i motionen och det finns framhåller motionärerna fog för altpåslå att en utveckling pågår inom olika områden mot att öka integrationenmellan militärt och civilt. Motionärerna finner del angelägel alt statsmakternadriver på i denna riktning. De för inte fram något krav på en särskildparlamentarisk utredning men anser all bör la ell initiativ genom atlfästa regeringens uppmärksamhet på ämnel och påkalla åtgärder i lämpligtsammanhang. Ellkraftigare understrykande av sambandet mellan totalförsvaret och del civilafredssamhällel i skilda sammanhang skulle enligt motionärernas uppfattningkunna leda till en bättre beredskap och elt effektivare försvar. På den civilasidan omfattar totalförsvaret elt stort antal funktioner vid en lång radsinsemellan fristående institutioner i samhället. Del är mot denna bakgrundmotionärerna aktualiserar frågan om den centrala ledningen av totalförsvaretscivila del, Imotionen redovisas ledningsfrågans tidigare behandling som slutade medriksdagens ställningstagande , Ulskollel konstaterade därvid försin del (FöU 1973:22 s, 16) atl samordningen inom de civila delarna avtotalförsvaret är av slor betydelse, Ulskollel som förulsalleait hithörandefrågor fortlöpande bevakas ville inie utlala sig för någon utredning eller visslösning. Motionärernaanser del vara motiverat au nu la upp ledningsfrågan lill förnyad prövning. Närfrågan aktualiserades första gången hade samordningsfrågorna inte denakiualilel de har . Den mera utvecklade lo-talförs varssy nen, detekonomiska försvarels starkt ökade aktualitet m, m, har framhållermotionärerna samverkat lill all föra dessa frågor mera i blickfältet.Utvecklingen under den senaste liden har enligt motionärerna kraftigtunderstrukit problemens vikt och del gäller inte minsl all siärka delekonomiska försvarels ställning. De frågor som las upp i molionen 1974:404 haranknytning lill vår försörjningsberedskap och vårt lolalförsvar. De har framhåller motionärerna aktualiserats av den internalionella oljekrisen ochhar del gemensamt aude är av mera generell nalur, Ulskollel har funnii det lämpligt atl i dettasammanhang behandla de tre yrkanden i molionen som har direkt samband medtotalförsvaret. Vad motionärerna anför om beredskap Kr fredskriser behandlarutskottet i betänkandet FöU 1974:23, Somframgår av det föregående har molionen i de delar det här gäller hafi enförelöpare vid riksdag. Då som var totalförsvaret ochsamhällsplaneringen en huvudfråga. Motionärerna erinrar om ulskoliels tidigareuttalanden i denna fråga (FöU 1973:22) men anser alt det finns anledning allålerkomma i ämnet. har -menar motionärerna - fött ökadaktualitet efter förra årets riksdagsbehandling. Försvarspolitiskasynpunkter måste enligt motionärerna få väsenlligl ökad tyngd i det framtidasamhällsplaneringsarbetei. De anser sig ha belägg för aulotalförsvarssynpunkierna inte blir beaktade i tillräcklig utsträckning i deltaarbete ulan ell särskilt initiativ från statsmakternas sida och nämner somexempel de anvisningar för länsplanering 1974 som utfärdades av regeringenförra året (Ds In 1973:9), I anslutning härtill föreslår molionärerna aulilläggsanvisningar skall utfärdas för länsplanering 1974 och andra ål-gärdervidtas för all säkerslälla alt lolalförsvarssynpunkler blir beaktade vidsamhällsplaneringen. Utskottetanser i likhet med motionärerna all man vid planering och utformning av olikasamhällsfunktioner måste ta hänsyn lill de olika alternativens för- ochnackdelar från försvarspolitisk synpunkt. Del föreligger Också, som utskottettidigare kunnat konstalera, goda möjligheter all försvarspolitiska synpunkterblir beaktade vid samhällsplaneringen. När del gäller länsplanering 1974 är allmärka all del är länsslyrelserna som har del samlade ansvaret för planeringen ilänen och som leder arbetet med liinsplanering 1974, Länsslyrelserna har ävenansvar för totalförsvaret. Båda uppgifterna åvilar samma avdelning inomlänsstyrelsen planeringsavdelningen. Del är med andra ord väl sörjt för atllolalförsvarssynpunkler skall bli beaklade i länsplaneringen. Enligtvad ulskollel inhämlal kommer det i hösi all anordnas konferenser förlänsslyrelserna, varvid man skall gå igenom programarbelel. Man kommer då frånarbelsmarknadsdeparlementels sida all understryka viklen av samråd medregionala försvarsorgan. Del bör enligt ulskoliels mening få ankomma på chefenför arbelsmarknadsdeparlemenlei all bedöma om del därulöver föreligger någotbehov av lilläggsanvisningar för länsplanering 1974. Molionärernatillmäter samspelet mellan fredssamhällel och del militära försvaret storbetydelse. Frågan om f ö r s v a r e l s inlegralion med s a m h ä 11 e lharenligi molionärerna fåll en alllmerökad aktualitet. Redan i det starkabelönandet av loialförsvarel ligger en skillnad i synsäii i förhållande lilltidigare försvarsdokiriner, påpekar moiioniirerna. Utvecklingen mol en ökadinlegralion i samhällel anser de vara lill slor fördel från både försvarsekonomiskaoch försvarspsykologiska synpunkter. Utskottetdelar i huvudsak motionärernas uppfattning om fördelarna av en integrationmellan del militära försvaret och det civila samhället. Del finns anledning atti detta sammanhang peka försvarsbeslut som bl, a, grundades påförutsättningen atl delar av totalförsvaret i myckel slor utsträckning byggerpå resurser som primärt har anskaffats för freds-inriktad verksamhet, Ikonsekvens härmed påpekades att man vid försvarsplaneringen måste ge akt påhur fredsresurserna utvecklas (FöU 1972:17 s, 46), motionen lämnade lägesbeskrivningen ger en god bild av det nära sambandetmellan fredssamhället och försvaret, liksom också av möjligheterna till enfortsatt integration dem emellan. Hur långt integrationen skall drivas är enfråga som torde få avgöras från fall lill fall, Ulnylljandel av fredssamhälletsresurser beaktas, som förul påpekats, redan i försvarsplaneringen. Det finnsemellertid anledning för au underslryka betydelsen för samhällel,främsi i ekonomiskt avseende, av en ökad integration mellan försvaret och delcivila fredssamhällel. En karlläggning av möjlighelerna all komma längre idelta avseende bör komma lill stånd i lämpligt sammanhang. Vad ulskollel haranfört i denna del bör som sin mening ge regeringen lill känna. Dentredje frågan som ulskollel skall behandla i della sammanhang gäller del civilaförsvarels ledning, Ulskollel har som framgår av del föregående tidigareinte ansett sig böra förorda någon utredning om behovet av en samordnandecentral inslåns på området. Frågan aktualiseras nu på nyll i molionen1974:404. Ulvecklingen under den senaste liden harenligi motionärerna kraftigtunderstrukit ledningsproblemens vikt, Inie minsl gäller det all siärka delekonomiska försvarels ställning. Liksomtidigare anser ulskollel all samordningen inom de civila delarna avloialförsvarel är av slor betydelse. Utskottet delar motionärernas uppfattningatt del ekonomiska försvaret har fått ökad aktualitet. Del påverkar ocksåbedömningen i ledningsfrågan. Den centrala ledningen bör emellertid utformasmot bakgrund av den delvis nya syn på totalförsvaret som håller på all växafram. Del finns enligt ulskoliels mening skäl som talar för atl man, i avvaklanpå nästa försvarsbeslut, inte skall företa några ändringar iledningsorganisationen på den civila sidan av totalförsvaret. Efter försvarsbeslutet sedan slaismaklerna har fåll möjlighet all överblicka lolalför-svarelsutveckling på lång sikl bör ledningsfrågan las upp på nyll. Vad ulskollel haranföri i denna del bör som sin mening ge regeringen lill känna. Med hiinvisning till vadovan anförts hemsliiller ulskollel 1, alt avslår molionen 1974:404 såviu avseryrkande 2 om lilläggsanvisningar för länsplanering 1974 m, m,, 2, att som sin mening ger Kungl. utskottetmed anledning av motionen 1974:404, yrkande 3, har anfört om försvarelsintegration med del civila fredssamhället, 3. all som sin mening gerKungl. Maj:l lill känna vad utskottet med anledning av motionen 1974:404,yrkande 4, har anföri om den centrala ledningen av planeringen för totalförsvaretscivila delar, Stockholmden På försvarsutskotlels vägnar PER Närvarande:herrar i Gäddvik (m), i (s), (c), i (s), i (c), Gustavssoni (s), i (fp), (), herrarGlimnér (c). (), herr andre vice talmannen (), herrarGustavsson i (s), (), i (s) och i (c).