bet · FX01KU19 · 1974-12-31 00:00:00 — 1972 beslöt tillsätta en särskUdutredning - informationsutredning för att behandla dessa frågor.Dessutom fick utredningen i uppgift att överväga hur behov av sakinformationskall tillgodoses. informationsutredning avgav ettdelbetänkande angående utåtriktade information. I betänkandetföreslår utredningen dels åtgärder för att underlätta massmediernasriksdagsbevakning, dels kompletterande information på initiativ. Med anledning av betänkandet har väckts följdmotionerna1974:1595 av () och 1974:1598 av () och herrJonnergård (c). Båda motionerna intar en positiv håUning till utredningensförslag i stort men utvecklar vissa särskilda synpunkter i några frågor. Utskottet har som ett led i sin behandling av ärendetberett ett stort antal nyhets- och informationsorgan samtfolkbildningsorganisationer tillfälle att yttra sig över utredningensbetänkande och följdmotionerna, Samma möjlighet bereddes de riksdagsanställdasfackliga organisationer. Remissyttranden inkom från rikdagsjournalisterna. (gemensamt organ för ,och ), public relationsförening. Studiefrämjandet, TBV, , avd. 2203av , för anställda vid ochdess verk samt Fackförbundspressens samorganisation. För innehållet iremissyttrandena har redogjorts i föregående avsnitt. Som framgår därav ärgrundinställningen till utredningens förslag genomgående positiv. I det följande behandlar utskottet utredningens förslagoch följer därvid i huvudsak dispositionen i utredningens betänkande. Som utredningen närmare utvecklat i sitt betänkandeförekommer redan en betydande service från sida för massmediernasräkning. Utredningens förslag innebär att denna service skall utbyggas genomolika åtgärder. Dit hör främst inrättande av en informationstjänst för massmedierna,inrättande av en telecentral i med telex- och telefaksimilutrustning,ekonomiskt stöd åt tidningarna för att från TT anskaffa nyhetsmaterial frånriksdagen av lokalt och regionalt intresse samt anordnande av kurser förjournalister. De av utredningen föreslagna åtgärderna till massmediernastjänst torde få störst betydelse för landsortspressens vidkommande. Dettaöverensstämmer också med utredningens målsättning. Att så blir falletsammanhänger med att denna press oftast inte har någon egen reporter iriksdagen. Utnyttjandet av de föreslagna nya serviceåtgärderna avses emellertidinte skola förbehållas viss press utan skall stå öppet för alla tidningar.Utredningen konstaterar i sitt betänkande att riksdagsbevak- ning inte bara förekommer i dagstidningar och iveckotidningar av dagspresskaraktär. Utredningen nämner därvid också fackpressoch kommersiell veckopress samt de politiska partiernas tidskrifter. Utskottetvill understryka att också de fackliga organisationernas tidskrifter fyUer funktion som informationskälla om och dess arbete. når många människor och redogör ofta utförUgt förriksdagsbehandlingen av frågor som har intresse för medlemmarna i respektiveorganisation. Även andra organisationers tidskrifter förtjänar att omnämnas idetta sammanhang. Ett väsentligt led i utredningens förslag i syfte attunderlätta massmediernas riksdagsbevakning är att en särskildinformationstjänst för massmedierna skall inrättas i . Förslaget harallmänt tUlstyrkts i remissyttrandena. Utskottet finner förslaget varavärdefullt och tillstyrker detsamma. Den föreslagna informationstjänsten, varsuppgift främst skaU vara att ta fram redan förefintligt material och att gehänvisning på lämpliga kontakter för vidare information, bör kunna få storbetydelse i första hand för landsortspressen och annan press som inte har egenriksdagsreporter. Som utredningen själv påpekat får informationstjänstenstillkomst givetvis inte medföra att redan befintliga informationskanalerstänges. Med den uppläggning av verksamheten som utredningen förordat tordenågra risker härför enligt utskottets mening inte heller föreligga. Även förslaget att i tUl pressens tjänst inrättaen telecentral med telex- och telefaksimilutrustning har vunnit allmänanslutning. Utskottet tillstyrker utredningens förslag. Självfallet böreftersträvas att materialöverföring via telecentralen kan ske så snabbt sommöjligt. Telecentralen bör, som utredningen förordat, främst stå till pressensförfogande. För överföring av material till tidningar från t. ex. enskildariksdagsledamöter finns f. n. andra möjligheter, t. ex. via partikanslierna.Detta utesluter inte att telecentralen i mån av möjlighet också kan användas avenskilda ledamöter. För att ge hela dagspressen möjligheter att erhåUariksdagsmaterial av lokalt och regionalt intresse har utredningen föreslagitatt beviljar dagspressen, genom , ett anslag för abonnemangskostnadernaför anslutning till en särskild specialtjänst inom TT för det angivnaändamålet. I sitt remissyttrande över utredningens förslag i dennadel har TT förklarat sig beredd att ordna en utökad nyhetsbevakning av angivetslag under förutsättning att merkostnaderna kan täckas. TT avser att utfärda enskriftlig instruktion till ledning för dem som skall handha den tilltänktaservicen. Av denna kommer klart att framgå att TT:s medarbetare ensamma ochsjälvständigt avgör vad som skall ges ut och hur materialet skaU utformas. Remissyttrandena över utredningens förslag i denna del ärövervägande positiva. riksdagsjournahsterna, som i och försig stöder tanken på en utbyggd lokal och regional service, avvisar avprincipiella skäl utredningens konstruktion. Enligt föreningen bör stöd tillpressen utformas så att det allmänt förbättrar tidningarnas ekono- miska villkor utan att vara bundet tiU visst material.Centerns presstjänst framhåller vikten av att all dagspress får tillgång tillmaterial av det angivna slaget. Enligt utskottets mening kan en sådan service somutredningen föreslår i fråga om riksdagsmaterial av lokalt och regionaltintresse vara av stort värde för pressens information om och dessarbete. Med den av TT förordade utformningen bör ingen risk föreligga för någonovidkommande styrning av vUket material som skall förmedlas. Det gäller härendast att ställa en service till förfogande för de tidningar som anser sig habehov därav. Några vägande principiella hinder häremot ur allmän pressynpunktkan inte anses föreligga. Utskottet tillstyrker med hänsyn till det anfördautredningens förslag i denna del. Självfallet skaU det vid förverkligandet avförslaget tUlses att alla tidningar som det önskar -oberoende av om de eljestär abonnenter pä TT:s material eUer inte - kan få del av det ifrågavarandespecialabonnemanget. I utredningens förslag ingår att den nuvarande årligastudieveckan i för landsortsjournahster skall ersättas med en kurssom tar sikte på den redigerande personalen på tidningarna men till vilken ävenandra grupper av journalister kan beredas tillträde. , somarrangerar fortbildningskurser för journalister, är berett att medverka vidkursens genomförande. Även detta förslag är enligt utskottets mening väl ägnatatt underlätta massmediernas riksdagsbevakning. Med anledning av påpekandei motionen 1974:1595 vUl utskottet framhålla att utredningens förslag inteinskränker rätten att delta i kursen tiU vissa kategorier av massmediepersonaläven om kursen med hänsyn till uppläggningen främst tar sikte på denredigerande personalen vid tidningarna. Utskottet tillstyrker utredningensförslag. För att underlätta massmediernas riksdagsbevakningföreslår utredningen vidare vissa andra åtgärder av mera begränsad räckvidd.För att underlätta pressfotografernas arbete i kammaren skall ett lämpligtkamerarum iordningställas. Som ett led i informationstjänstens verksamhetskall tidningar på speciell begäran kostnadsfritt kunna erhålla enstakariksdagstryck. Informationstjänsten skall tillställa landsortspressen anteckningarfrån kammarsekreterarens överläggningar med riksdagsjournahsterna varje vecka.Vidare skall informationstjänsten utarbeta en kortfattad skrift medriksdagsinformation för journalister. Utredningens förslag i dessa delartUlstyrks av utskottet. I sitt betänkande konstaterar utredningen att åtskilligaåtgärder som massmedierepresentanter uttryckt önskemål om under utredningensarbete redan har vidtagits eller är föremål. för överväganden i annatsammanhang. Åtgärder har sålunda redan vidtagits av tryckerienheten inomförvaltningskontoret för en snabbare tryckning av motionerna . Frågor om snabbare distribution av riksdagstrycket över huvudtaget handläggs inom förvaltningskontoret. Utredningen avser att i ett senaresammanhang återkomma till frågorna om möjlighet för massmedierna att utnyttjariksdagens upplysningstjänst samt inrättande av ett pressarkiv i . Frågan omframflyttning av plenitiderna i syfte att undvika kvällsplena kommer att prövasav utredningen angående en allmän översyn av arbetsformer. Utskottetinstämmer i utredningens bedömning att de angivna frågorna inte närmare bör tasupp i nu förevarande sammanhang. Utredningen berör i betänkandet också olika frågor somgäUer informationen från utskotten mot bakgrund av önskemål som framställtsfrån massmedierepresentanter. Utredningen erinrar sålunda om att frågan om offentligautskottsutfrågningar behandlats av , senast isamband med beslutet om ny regeringsform och riksdagsordning.Delade meningar har rått i frågan men förespråkarna för dylika utfrågningar harinte vunnit gehör. Med hänsyn tiU anförda förhållanden harutredningen inte prövat frågan om offentliga utskottsutfrågningar. Utskottetsaknar därför anledning att i detta sammanhang ta upp den berörda frågan. Utredningen uttalar sin anslutning till nuvarande praxisatt TT erhåUer ett exemplar av utskotts betänkande så snart detta färdigställtsoch i förekommande fall en särskUd presskommuniké när betänkandet harjusterats. Därutöver uttalar utredningen att det i ärenden som kan förväntasvara av större intresse ibland kan vara lämpligt att utskott utfärdar enpresskommuniké redan i anslutning till att beslut fattas i ärendet. 1 frågorsom har ett betydande politiskt intresse bör utskott kunna anordnapresskonferenser. Utskottet instämmer i vad utredningen i dessa delar anfört. Med anledning av framförda önskemål om rätt att fåtillgång till sådant faktamaterial som upprättas inom utskottskansU som ett ledi ärendes beredning erinrar utredningen om att sådana handlingar inte ansesvara i tryckfrihetsförordningens bemärkelse upprättade och därmed offentligaförrän betänkandet är justerat. Enligt utredningen får utskotten från faU tUlfall själva ta ställning till om visst material skaU offentliggöras tidigare änbetänkandet. Utskottet delar utredningens uppfattning i denna del. Utskottetvill vidare erinra om att handlingar som inkommer till utskott utifrån normaltutan särskilt beslut därom är offentliga så snart de avlämnats till utskottet. Ett yrkande som utredningen avvisar är att skalltUlhandagå med bildservice. Utredningen anser det vara från många synpunkterlämpligare att i stället informationstjänsten får förmedla uppdrag tillbudbyråer i . Utredningen hänvisar vidare till TT:s porträttarkiv,som kan utnyttjas av tidningarna. 1 motionen 1974:1598 erinras om bildmaterialets betydelsei publice-ringssarnmanhang. För att skapa garantier för att riksdagsmaterialetverkligen publiceras är det enligt motionärerna angeläget att bildservicen tilltidningarna beaktas. I motionen förordas att pressekreteraren ges möjligheteratt bygga upp en bildservice som utan kostnad ställs till tidningarnas ochövriga massmediers förfogande. Flera remissinstanser Pressens samarbetsnämnd.Centerns presstjänst och för anställda vid och dess verk stöder önskemålen om en bildservice från sida. Utskottet understryker värdet av en sådan bildservice somangetts i motionen men delar utredningens uppfattning att särskUda organisatoriskaåtgärder för bUdservice från sida inte nu bör beslutas. Det böremellertid vara möjligt att inom ramen för den av utredningen förordadeorganisationen för service åt massmedierna främst informationstjänsten kunna ge också viss bUdservice. Försök härmed bör enligt utskottets meninggöras i samband med informationsverksamhetens uppbyggnad. Erfarenheternahärifrån får sedan ligga till grund för en prövning av frågan om ytterligareåtgärder i detta hänseende bör företas. Utredningen tar i sitt betänkande också upp frågan ommöjlighet till avlyssning av kammardebatterna via telenätet. Utredningenerinrar om att tekniska utrustning medger utsändning avkammardebatten på vanliga linjer på telenätet. Sådana linjer finns redan i dagtill bl. a. några Stockholms-tidningar. Ledningarna bekostas av abonnenternasjälva. Utredningen konstaterar att inget tekniskt hinder finns för andratidningar i landet att erhålla en sådan service. Enligt utredningens mening börriksdagen inte rimligen engagera sig i finansieringen av en sådan service, somskulle kunna bU tämligen dyrbar. I remissyttrandet frän Föreningen riksdagsjournalisternaanförs att det bör vara möjligt för landsortstidningar att per telefon få höraen viss debatt eUer del av debatt. Kostnaden för den enskilda tidningen skulledå komma att stå i proportion till utnyttjandet av servicen. Utskottet delar utredningens uppfattning att riksdageninte bör finansiera en service av det slag varom nu är fråga. I ärendet harhävdats att man utan större kostnader kan göra en sådan teknisk utbyggnad avteleanordningarna i som gör det möjligt för tidningar eller andra attpå egen bekostnad avlyssna kammardebatt eller delar därav via det vanligatelenätet. Frågan härom bör enligt utskottets mening prövas närmare avförvaltningskontoret i samråd med . Förutom åtgärder för att underlätta massmediernasriksdagsbevakning bör enligt utredningens förslag själv svara förkompletterande information till olika målgrupper. Ett huvudsyfte med dennainformation bör enligt utredningen vara att informera om beslut ochverksamhet samt att belysa roll i folkstyret. Informationen börockså bidra till fortbUdning i medborgarkunskap. Den bör vidare stimulera tillett aktivt intresse för samhällsfrågor. 1 första hand bör informationen ses somen komplettering och förstärkning av massmediernas redaktionella information.De målgrupper utredningen tänker sig anger den sålunda: 1) alla medborgare, 2)den av aktivt intresserade allmänheten, 3) de politiskt intresseradesamt 4) lärare och studerande. Utredningens förslag att själv skall göra aktivainsatser på olika informationsområden har i och för sig allmänt accepterats avremissinstanserna. I fråga om den närmare utformningen av denna informationfinns emellertid i vissa delar olika uppfattningar. Även enligt utskottets mening är det påkallat attriksdagen kraftigt förstärker sin egen aktiva informationsverksamhet. de förslag som utredningen lägger fram i detta syfte börallmänt sett utgöra en god komplettering till massmediernas redaktionellariksdagsinformation. När det gäller egen information med sikte påaUa medborgare är det i huvudsak två åtgärder som utredningen föreslår,nämligen regelbunden informationsannonsering i dagspressen och s. k. särskUdsamhällsinformation i radio och TV. Utredningen är enig om att en regelbundeninformationsannonsering i dagspressen kan vara ett effektivt medel att nå mångamedborgare med den information som avses. Utredningen är medveten om att utformningenav en sådan annonsering stöter på betydande svårigheter. Enligt utredningen bördärför ett beslut om regelbunden annonsering inte fattas utan föregåendeförsöksverksamhet. Utredningen föreslåratt års riksdag försök görsmed annonsering inom vissa avgränsade geografiska regioner. Inomdessa regioner skall totalitetsprin-cipen tUlämpas, dvs. annonsering skall skei samtliga dagstidningar som har en spridning av någon betydelse inom regionen.En utvärdering skall göras av försöksannonseringen, varvid Nämnden församhällsinformation skall medverka. Det är utredningens avsikt att förtalmanskonferensen framlägga resultatet av utvärderingen och föreslå de vidareåtgärder som kan finnas lämpliga. De remissinstanser som behandlat utredningens förslag omförsöksannonsering i dagspressen stäUer sig i huvudsak positiva. Någrainstanser är dock tveksamma och ifrågasätter om informationsvärdet kan ansesmotsvara kostnaderna. I yttrandet från Fackförbundspressens samorganisationuttalas att begränsningen tiU enbart dagspressen är svårförståelig.Samorganisationen anser att försöksverksamheten mot bakgrund avfackförbundspressens stora spridning bör vidgas till att omfatta också dennaoch likartad organisationspress. Enligt utskottets mening kan en regelbunden informationsannonseringfrån sida vara en betydelsefull åtgärd för att hos allmänhetenförbättra kunskapen om arbetsformer och beslut. Det är emellertidnaturligt att tveksamhet kan råda på många punkter: Motsvarar de högakostnaderna informationsvärdet, hur skall annonseringen bäst utformas, vilkenomfattning skall annonseringen ha, skall den omfatta även annan press ändagspressen, osv. 1 detta läge framstår den av utredningen föreslagnaförsöksverksamheten med dagspressannonsering som den lämpligaste vägen att gåvidare med frågan. Utskottet tillstyrker därför en sådan försöksverksamhet. Denbör göras på det sätt utredningen angett, varvid dock utredningen själv börsvara för de uppgifter den avsett skola ankomma pä ett särskilt redaktionsråd.Vid utredningens utvärdering av försöksannonseringen kan b), a. den avFackförbundspressens samorganisation aktualiserade frågan om annonsering ocksåi annan press än dagspress prövas. Enligt utredningens förslag skall försöksannonseringen som beräknas medföra en kostnad av genomförasredan under innevarande vårsession. Utskottet tillstyrker att så sker om det är praktiskt möjligt. I annat faU får övervägas antingenen uppdelning av försöksannonseringen på två perioder om vardera ,varvid den ena genomföres under vårsessionen och den andra under höstsessionen1974, eUer ett uppskjutande av försöksannonseringen i sin helhet tUl senaretidpunkt. För frågan om när försöket skall genomföras måste givetvis beaktasangelägenheten att få en sä rättvisande utvärdering av verksamheten sommöjligt. Kostnaderna för försöksannonseringen bör bestridas frånett särskilt anslag för ändamålet. Utskottet framlägger förslag tillmedelsanvisning, som grundar sig på utredningens kostnadsberäkningar. Medlenföreslås anvisade genom reservationsanslag för innevarande budgetår. De kan dåutan nytt budgetbeslut användas för ändamålet även under senare budgetår. I syfte att vidga aUmänhetens information om tarutredningen också upp frågan om s. k. särskild samhällsinformation frånriksdagen i radio och TV. Utredningen erinrar om att avtal medstaten innehåller bestämmelser som bör kunna möjliggöra sådan information.Enligt utredningens förslag skaU ge talmanskonferensen i uppdrag attmed diskutera möjligheter för SärskUd samhäUsinformation frånriksdagen eller hur man på annat sätt kan öka informationsutbudet frånriksdagen. Utredningens förslag kritiseras i remissyttrandet frånFöreningen riksdagsjournalisterna. Farhågor uttalas bl. a. för att det kan blifråga om dubblering av nyhetsprogrammen eller redovisning av material som intehar sådan vikt att det klarat sig igenom redaktionernas normala nyhets-ochinformationsbedömning. Enligt föreningen finns det också en risk för attinslagen kan användas som korrektionsmedel gentemot en allsidig ochSamhällskritisk journaUstik. tiUstyrker utredningensförslag om diskussion med . Om parterna därvid enas, bör enhgtnämnden en försöksverksamhet planeras. behandlar frågan utförhgt i sittremissyttrande. Därvid framhåller bl. a. att praktiska skäl kantala för att man genom kontakter mellan den närmast informationsansvarigamyndigheten och bäst kan kanalisera behovet av särskildsamhällsinformation om rättigheter och skyldigheter för den enskilde ianslutning till nya eller existerande lagar. förklarar sigemellertid beredd att med talmanskonferensen utbyta synpunkter på och redogöraför erfarenheter av denna typ av information samt diskutera möjligheter förriksdagen att initiera s. k. särskild samhällsinformation. Enligt utskottets mening bör möjligheten för atti radio och TV sända särskilda informationsprogram prövas. Självfallet kanolika synpunkter läggas på en sådan verksamhet frän sida. Utredningensförslag avser inte heller att slutlig ställning nu skall tas tUl denna fråga.Då närmare överläggningar med är nödvändiga för att getUlräckligt beslutsunderlag, tillstyrker utskottet utredningens förslag i dennadel. Frågan får därefter ytterUgare prövas. Som ett led i den fortsatta prövningen bör - om överläggningarna medSveriges Radio ger anledning till detta - viss försöksverksamhet kunna äga rum. Med sikte främst på den av aktivt intresseradeallmänheten framlägger utredningen förslag om inrättande av en särskildinformationstjänst för allmänheten, utökade resurser för visningsverksamheteni samt förbättrad service på åhörarläktaren. Mot förslagen haringen erinran framställts. Utskottet tillstyrker desamma. För de politiskt intresserade föreslår utredningenåtgärder i syfte att komplettera och fördjupa massmediernas riksdagsmaterial.Utredningen föreslår sålunda att utger en egen veckotidskrift,, och att partigruppskanslierna får ökat stöd förinformationsverksamhet. Vidare bör riksdagstrycket ges en så vid spridning sommöjligt. Vissa andra förslag av begränsad räckvidd framläggs också. Den föreslagna veckotidskriften skall enligt utredningenredigeras av en heltidsanställd redaktör, vilken skall vara underställd ettredaktionsråd med representanter för de i företrädda politiskapartierna. I tidningen skall bl. a. redogöras mera i detalj för debatter ochbeslut i de viktigaste riksdagsärendena. Ett stort antal remissinstanser har yttrat sig medanledning av utredningens förslag om en . En i huvudsak positiv inställning intas av Nykterhetsrörelsensbildningsverksamhet. Tjänstemännens bildningsverksamhet och presstjänst.Olika invändningar mot förslaget anförs av för de anställda vidriksdagen och dess verk, TT, public relations förening,Fackförbundspressens samorganisation och förordar en samordning med den inom utgivnastatliga tidskriften , som huvudsakligen redogör för frågor somgäller den departementsan-knytna verksamheten. a. att en tidskrift från . Post- och ochDepartementsnytt tangerar varandra från mottagarsynpunkt och att man därförnärmare bör studera mottagarbehovet och de erforderliga ekonomiska ochpersonella resurserna innan beslut fattas om att ge ut en tidskrift frånriksdagen. Att utredningen funnit det angeläget för attutge en egen tidskrift finner utskottet naturligt. 1 andra länder är det inteovanligt att parlamenten utger en egen tidskrift. Det finns otvivelaktigt ettbehov av en fortlöpande, mera fyllig information om och dess verksamhetän vad som ges på annat håll. Detta gäller inte minst med avseende på skoloroch studieförbund. Enligt utskottets mening bör således en tidskriftkunna fylla en viktig uppgift för informationen om och dessverksamhet. 1 remissyttrandena har emellertid anförts synpunkter motatt redan nu binder sig för utgivande av en egen tidskrift. a.har som nämnts uttalats att frågan om en samordning med börprövas före slutligt beslut. Det är enligt utskottets mening uppenbart att ensamordning med denna tidskrift inte bör komma tUl stånd om den medför risk för att de för väsentligasynpunkterna kommer att sättas i andra hand. Enligt utskottets mening bör ettdefinitivt beslut av en sådan räckvidd som att skall ge ut en egentidskrift föregås av en försöksverksamhet. Som påpekats i remissyttrandena kanen viss komplettering av beslutsunderlaget framstå som önskvärd. Utskottettillstyrker med hänsyn härtUl att en tidskrift av det slag som riksdagenföreslagit ges ut på försök. Det bör ankomma på informationsutredningen attsvara för utgivningen och för utvärderingen av försöksverksamheten och attdärefter framlägga definitivt förslag i denna fråga. Utskottet förordar alltså att inte nu tarslutlig ställning tUl förslaget om en utan uttalar sig fören fortsatt handläggning av frågan i enhghet med vad utskottet i det föregåendeanfört.