bet · FX01FöU15 · 1974-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsbetänkande nr 1974 FöU 1974:15 betänkande med anledning av motionom bättre utnyttjande av verkstäderna vid Ostkustens örlogsbas. I motionen 1974:204 av herrStrömberg i (fp) har hemställts att ger Kungl. Maj:t tillkänna vad i motionen anförts om utnyttjandet av verkstäderna vid Ostkustensöriogsbas på . Verkstadsavdelningen vid Ostkustens örlogsbas Musköanläggningen började byggasefter beslut av riksdag om utflyttning av örlogsvarv tillStockholms södra skärgård. Föreskrifter angående organisationen av Ostkustensörlogsbas utfärdades av Kungl. Maj:t första gången genom brev den 3 juni 1966.I örlogsbasens organisation ingick den utflyttade varvsenheten som enverkstadsavdelning. I samband med en beslutad omorganisation avörlogsbaser och kustartilleriförsvar har också Ostkustens örlogsbas fått en nyorganisation. Enligt föreskrifter i brev är örlogsbasenunder en chef organiserad på sammanlagt 14 enheter med bl. a. en tekniskförvaltning, en intendenturförvaltning, en verkstadsavdelning, en byggnadsavdelningoch en förrådsavdelning. Verkstadsavdelningen, som det här närmast gäller, haren verkstadsdirektör som chef och består av en driftteknisk enhet samtmekaniska verkstäder, varvsverkstäder och elektroverkstäder. Till avdelningenhör också en administrativ enhet och en planeringsenhet. organisation hade verkstadsavdelningen enpersonaluppsättning bestående av 129 tjänstemän och 399 andraanställningshavare än tjänstemän. En kraftig reduktion av personalen vidverkstadsavdelningen företogs emellertid i samband med att Musköanläggningentogs i bruk den 1 juU 1969. I brev föreskrev Kungl. Maj:t attplaneringen av verksamheten vid verkstadsavdelningen skulle inriktas på enpersonalorganisation av omkring 235 andra anställningshavare än tjänstemän(sedermera benämnda tjänstemän i verkstadsarbete) samt ett däremot svarandeantal tjänstemän. Härutöver förutsattes ytterligare 14 andra anställningshavareän tjänstemän med s. k. indirekt produktiva arbetsuppgifter ingå i arbetsstyrkan.Övergångsvis skulle personalstyrkan få överstiga nämnda antal. I den nu gällande organisationen skall antalet tjänstemäni verkstadsarbete vara högst 249. Antalet får inte överskridas med mindre änatt meningsfylld stadigvarande sysselsättning kan beredas en större personalstyrka.Om så är fallet skall chefen för marinen hos Kungl. att få disponera ytterligare personal. Antalet tjänstemäni administrativa funktioner skall vara anpassat till antalet tjänstemän iverkstadsarbete. centralförvaltningär organiserad på fem avdelningar. Den största enheten är driftavdelningen somsvarar för farledsverksamheten. Denna innefattar lotsning, isbrytning,sjötrafikledning, farledsut-märkning samt byggande och underhåll avanläggningar m. m. Övriga fackavdelningar är sjökarteavdelningen ochsjöfartsinspektionen. För underhåll och utrustning av sjömätningsflottan m. m.har egna verkstadsresurser i . Enligt beslut av riksdag (prop. 1971:29, InU1971:15, rskr 1971:196) skall flyttas frånStockholm till . Beslutet har också kommit att beröra förråds- ochverkstadsrörelsen som f. n. disponerar anläggningar på (verkstäderoch varv för sjömätningsverksamheten), vid Rosenvik (elverk-stad, huvudförråd,varv) och på Galärvarvet, (typprovning). Omlokaliseringen planerasäga rum . anser det vara rationellt att driva vissaunderhålls- och förbättringsarbeten i egen regi i fråga om fyrteknisk ochteleteknisk utrustning samt på sjömätnings- och vissa lotsbåtar. De störrefartygen isbrytare, tjänstefartyg, byggnadsfartyg och sjömätningsfartyg -avses däremot i fortsättningen utlämnas till privata varv enligt avtal efteranbudsinfordran för alla större översynsarbeten. Verket anser sig också behövadriva viss förrådsverksamhet med anknytning till kajplatser. En kombination avförråds-, verkstads- och varvsanläggning inom samma område anses fördelaktig. har fört förhandlingar med Norrköpingskommun om förvärv av ett markområde på med en areal av ca 52 000 m ochett köpeavtal har träffats under förutsättning av Kungl. Maj:ts godkännande.Styrelsen har också lagt fram förslag till byggnadsprogram för anläggningen.Kostnaderna beräknas till sammanlagt 29,5 mUj. I beloppet ingår kostnaderför muddringsarbeten m. m. med 3,7 milj. kr. har i skrivelse till den31 påpekat att kostnaderna - bl. a. på grund av markensbeskaffenhet framstår som höga och väsentligt högre än vad föregen del räknat med. Om verket skall betala de kostnaderinvesteringen betingar kommer den årliga hyran enbart för kapitalkostnaden attuppgå till ca 3 milj. kr. F. n. betalar verket en hyra av endast 0,2 milj. kr.Den högre hyran påverkar verkets finansiering genom att vi själva får bestridakostnaderna. Denna kostnadsökning kommer att belasta möjligheterna att göraverket självbärande utan höjning av avgifterna. Eftersom de höga kostnaderna är endirekt följd av utlokaUsering bör merkostnaden enligt verketsmening inte i sin helhet bäras av verket. I stället bör avinvesteringskostnaderna avskrivas och hyran därmed beräknas på en investeringav förslagsvis 15 milj. kr. I motionen 1974:204 påpekas attverkstäderna vid Ostkustens örlogsbas på byggdes för att ge marinenskyddade resurser för reparationer i krig. Dessutom behöver flottanverkstadskapacitet i fred för underhåll och reparation. Muskövarvet haremellertid framhåller motionären sådan kapacitet att man skulle kunna taemot utomstående kunder, även om detta av militära säkerhetsskäl måste ske medurskillning. Kostnaderna på underhållssidan har stigit kraftigt utan att försvaret erhållit full kompensation. Det är bl. a.av detta skäl angeläget att söka uppnå ett bättre utnyttjande av örlogsbasensverkstäder. Motionären anför härom bl. Lämpligt sätt att få ett bättreutnyttjande av basen vore att fartyg som tillhör andra statliga myndigheterunderhölls vid . Exempel på sådana fartyg är isbrytare, sjömätningsbåtaroch lotsbåtar. Om svårigheter uppstår med t. ex. dockning av isbrytare ochdärav beroende arbeten kan samarbete ske med civilt varv. Motionären erinrar i detta sammanhangom planer att, i samband med verkets utlokalisering, bygga nyaverkstäder för verkets sjömätningsfartyg i . Innan dessa verkstäderuppförs borde framhåller motionären - en undersökning ske omförutsättningarna att använda verkstäderna på även för sjöfartsverketsbehov. En eventuell ökning av antalet anställda vid skulle få en positiveffekt för södra delen av som liderstor brist på arbetstillfällen. Musköbasen är en modern anläggningmed väl skyddade verkstads- och varvsresurser. Dessa är i första hand avseddaför marinens enheter. Anläggningen är dimensionerad för att ingå ikrigsorganisationen. Härav följer att verkstäderna i fred har vissöverkapacitet som kan utnyttjas för andra än rent mihtära ändamål. Motionen 1974:204 tar fasta härpå och pekar påden kraftiga stegringen av kostnaderna vid marinens underhållsverkstäder. Närdet gäller fartygsunderhåll har kostnaderna vid Ostkustens örlogsbas ökat med100% och vid . Under sammatid har försvarsindex ökat med (jfr prop. 6, s.96). I detta läge är det enligt motionären angeläget att sökaåstadkomma ett bättre utnyttjande av örlogsbasens verkstäder. Han anser detmöjligt att på den vägen förbättra driftekonomin högst väsentligt. Man skullesåledes uppnå en bättre balans mellan verkstadsresurserna och den nödvändiga administrativt-tekniska delen avverkstadsavdelningen. Det skulle också bli lättare för verkstadsledningen attplanera för en jämn sysselsättning av personalen. Eftersom Musköbasen är en militär anläggning måste urvaletav kunder från den civUa marknaden som motionären påpekar ske med vissurskillning. Det hgger därvid nära tiU hands att utnyttja basen för översyn avfartyg som tillhör andra statliga myndigheter. Som exempel på sådana fartygnämner motionären isbrytare, sjömätningsbåtar och lotsbåtar. Han förutsersvårigheter med t. ex. dockning av isbrytare och därav beroende arbeten, vUkadock enUgt hans mening bör kunna bemästras genom samarbete med något civiltvarv. , som skall flytta sincentralförvaltning till , har en förråds- och verkstadsrörelse iStockholm med anläggningar på , vid Rosenvik och vid Galärvarvet påDjurgården. Som framgår av redogörelsen i det föregående har sjöfartsverketför avsikt att även i utföra underhålls- och förbättringsarbeten iegen regi. En anläggning härför är projekterad och kostnadsberäknad till 29,5mUj. Frågan om igångsättning av byggnadsföretaget är föremål för Kungl.Maj:ts prövning. disponerar för sin verksamhet en flotta sombestår av större och mindre enheter. Till de större fartygen hör f. n. 6isbrytare, 7 sjömätningsfartyg och 11 andra tjänstefartyg. Störreöversynsarbeten på dessa fartyg skall liksom efteranbudsförfarande utföras på andra varv. Av det stora antalet mindre enhetereller närmare bestämt 58 sjömätningsbåtar, 132 lotsbåtar, 3 sjöräddningsbåtaroch 9 fyrplatsbåtar skall i första hand sjömätningsbåtarna ses över iNorrköping samt därutöver så stor del av lotsbåtarna att en jämn sysselsättningerhålls , då sjömätningsbåtarna är färdigrustade och i verksamhet.Härtill kommer fyrtekniska och teletekniska arbeten. Isbrytarna, som alltså inte berörs av den planeradenybyggnaden i , har av gammalt en viss anknytning till marinen.Enligt isbrytarkungörelsen (1966:121) är det som utövar ledningenav statens isbrytarverksamhet. Bemanningen av statsisbrytarna svarar emellertidchefen för marinen för. Vidare har på uppdrag avsjöfartsverket hand om underhäll och teknisk drift av statsisbrytarna ochutnyttjar därvid den tekniska förvaltningen vid Ostkustens örlogsbas somsammanhållande, beställande och kontrollerande myndighet. Enligt gällande treårsavtal är underhållet av isbrytarnafördelat mellan (och ) och AB Varf(, och ). F. n. pågår ett anbudsförfarande avseende underhålletför en ny treårsperiod av de nuvarande isbrytarna utom som står i tur attutrangeras. Ett tiotal varv däribland Muskövarvet har förklarat sigintresserade. Muskövarvet intar härvid som motionären framhåller ensärställning i konkurrenshänseende. Detta gäller inte bara isbrytare utan även sjömätningsfartyg och övriga enheter vars underhållläggs ut på entreprenad av . Verkstäderna på bär nämligende speciella kostnader som uppstår genom långa personaltransporter till ochfrån , lokalisering i berg, den särskilda maskinpark som erfordras i krigoch den relativt stora tekniska ledning som erfordrtis för att behärskaflottans komplicerade tekniska materiel m. m. Möjligheter finns dock, påpekarmotionären, att särredovisa dessa speciella kostnader för att på så sätt kunnaerbjuda eventuella utomstående kunder lägre priser. Enligt ledningen förMuskövarvet skulle en något större omfattning av verksamheten ge bättremöjligheter att utnyttja verkstadskapaciteten och erbjuda konkurrenskraftigapriser. En viktig fråga är också vilka investeringar som krävs föratt Muskövarvet skall kunna åta sig underhåll av isbrytare och sjömätningsfartyg.Utskottet skaU inte gå in på en bedömning av varvets möjligheter att hävda sigi konkurrensen med andra varv. Samhällsekonomiska och andra skäl talar dock föratt varvet bör sträva efter att bredda basen för sin verksamhet. Inför utflyttningen till har sjöfartsverketövervägt att lämna ut lots- och mätbåtar till andra varv för erforderliga av-och pårustningar, underhåll m. m. Verket har emellertid funnit detta mindrelämpligt och stannat för att uppföra en egen anläggning för ändamålet.Kostnaden för den färdigprojekterade förråds- och verkstadsanläggningen iNorrköping 29,5 mUj. - är emellertid betydligt högre än vad sjöfartsverkettänkt sig och skulle för framtiden innebära en årlig hyra beräknad påkapitalkostnaden av ca 3 milj. kr. Ärshyran för nuvarande anläggningar iStockholm uppgår till . Utskottet anser för sin del att man i den uppkomnasituationen bör ytterligare överväga behovet av en ny anläggning. Skäl kanföreligga att underkasta projektet en förnyad analys med beaktande avmöjligheterna att utnyttja Muskövarvet och andra befintliga resurser i syfteatt nå fram till en driftekonomiskt optimal lösning inom den samlade statligaverksamheten. Härvid måste självfallet regionalpolitiska faktorer vägas in. Enligt är anläggningarna i starktnedslitna och föråldrade. Det är också en tidsfråga hur länge verket kan hakvar sina anläggningar på . Verksamheten bör dock kunna bedrivassom under en övergångstid, medan behovet av förråds- ochverkstadslokaler övervägs på nytt. Utskottet vill erinra om att hade attta ställning till ett motionsyrkande om förläggning av förrådtill . konstaterade i sitt betänkande TU 1973:1 (s.24) att lokaUseringen i detta fall är beroende av ett flertal faktorer.Utskottet utgick från att jämväl regionala och lokaliseringsmässiga synpunkterskulle beaktas under den fortsatta prövningen av frågan. Medhänvisning till vad ovan anförts hemställer utskottet att som sin mening gerKungl. Maj.t till känna vad utskottet har anfört med anledning av motionen1974:204. På försvarsutskottets vägnar PER Närvarande: herrar i Gäddvik (m), iEskilstuna (s), i Stenkyrka (c), i (s),i (c), i (s), i (fp), (), herrar Glimnér (c). (), Virgin (m),i (s), (), i (s) och i (c). av () som anser dels att utskottets yttrande fr. o.m. det stycke på s. 5 som börjar med "Utskottet anser" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets mening avsåg riksdagsbeslutet omutlokalisering av inte endast verkets centralförvaltning utanunderförstått även de förråds- och verkstadsresurser varom här är fråga. Dettahar också varit de ansvariga myndigheternas uppfattning. För Norrköpingskommun har det varit en utgångspunkt vid förhandlingar om markförvärv och andraåtgärder som redan vidtagits för att kommunen skall kunna ta emotsjöfartsverket. Utskottet har förståelse för de synpunkter på verksamhetenvid Muskövarvet som förs fram i motionen. Beslutet om utlokalisering avsjöfartsverket är emellertid betingat av lokaliseringspolitiska skäl. Det finnsinte anledning att nu ompröva detta beslut. Motionen bör därför inte i dennadel föranleda någon åtgärd, dels att utskottets hemställan bortha följande lydelse: att avslår motionen 1974:204.