bet · FX01KU20 · 1974-12-31 00:00:00 — a. antog ministerrådet under 1973en resolution med rekommendation till skydd för privatlivet gentemotADB-register på den privata sektorn. En motsvarande resolution förberedssåvitt gäller den offentliga sektorn. En svårighet i detta arbete är attSverige ännu är det enda land som har en dalalag som trätt i kraft. I fieraeuropeiska länder pågår dock lagstiftningsarbete på dettaområde. Inom pågår arbete med sammanställning av hur långt medlemsländernahunnit i fråga om datalagstiftning. En sådan sammanställning kan förväntasunder . Denu aktuella frågorna i motionen 1974:1 är alliså föremål för uppmärksamhet imånga olika sammanhang. Datainspektionen har i sill remissyttrande förklaratsig följa dessa frågor med uppmärksamhet och har vidare upplyst att den självdeltar i utvecklingsarbetet på fiera områden. Utskottet är ense medmotionärerna om att utvecklingen på de i motionen angivna I** 1974. områdenamåste följas med den största uppmärksamhet. Med hänsyn till detutredningsarbete som redan pågår är del emellertid enligt utskottets meninginte erforderiigt atl nu tar något särskilt initiativ av sådant slagsom åsyftas i motionen. Utskottet anser sig därvid kunna utgå från atldalainspektionen i sin verksamhet kommer att ägna särskilt intresse åt registersom används inom sjukvården saml andra register som innehåller"mjukdala" av olika slag. Vidare förutsätter utskottet atl Kuitgl.Maj:t, datainspektionen och dalasamordningskommiltén, liksom andra på områdetverksamma organ, även fortsättningsvis följer utvecklingen beträffande defrågor som diskuteras i motionen och tar de initiativ som kan visa sig nödvändiga. Äveni motionen 1974:918 las upp fiera olika frågor med anknytning till främstADB-verksamhelen inom den offentliga sektorn. 1 motionen understryks vikten avalt datainspektionen visar stor restriklivitet när del gäller all tillåtasamköming av personregister. Vidare anförs all erfarenheten visar altdaiaregisirering bör decentraliseras för alt underlätta skyddet av enskildasintegritet. En regional avgränsning bör också enligt motionärerna göras, så altsärskild nyckel krävs för att fö fram databehandlad information från annanregion. I motionen föreslåsalt inrättande av regionala ansvarsnämnder börövervägas. Dessa skulle ha till uppgift att utöva medborgarkontroil församköming av dataregister från olika regioner. I motionen diskuteras ävendatainspektionens verksamhet. a. anförs att datainspektionens resurser kanbehöva förstärkas för att möjliggöra en aktiv inspektionsverksamhet fråninspektionens sida och för att undvika alltför lång tidsutdräkt innan de i dagi bruk varande dalaregislren blir tillståndsprövade. Fråganom centralisering eller regionalisering av olika datasystem är som redananförts en huvuduppgift för DASK. Inom kommitténs sekretariat har upprättats enpromemoria "Olika systemstrukturer" i vilken den tekniska ochorganisatoriska utformningen av olika slags datasystem studerats. Utskottet harerfarit att kommittén planerar att efier remissbehandling av promemorianbehandla dessa frågor , Nära anknytning tillfrågeställningarna kring decentralisering har också ett annat utredningsområdeinom DASK de offentliga ADB-systemens inverkan på förvaltning och samhälle, Idetta utredningsarbete studeras sådana centrala frågeställningar somarbetsfördelningen mellan central och regional eller lokal förvaltning,förändringar i maktbalansen inom och mellan myndigheter när databehandlingenföriäggs till en särskild enhet inom eller utanför en myndighet, möjlighetentill insyn i förvaltningen m, m. Utredningen planerar att redovisa visstutredningsarbete inom delta område , Defrågor beträffande den regionala organisationen av ADB-verksamhelen somaktualiseras i motionen 1974:918 är av central betydelse för den framlidaanvändningen av ADB inom den offentliga förvaltningen. Frågorna är också, somframgått, föremål för ett omfattande utredningsarbete, vilket i vissa delar harredovisats eller kommer all redovisas . utskottetsmening bör resultatet av det pågående utredningsarbetet avvaktas innanriksdagen tar ställning till dessa frågor, Ivad gäller samköming av dataregister vitsordar datainspektionen i sittremissyttrande alt en samordning av två register kan ge en ackumulerad effektbeträffande informationens djup. Datainspektionen erinrar i sammanhanget omall samköming av personregister med annat register innebär all ett nyttpersonregister upprättas. Då dalalagen kräver dalainspektionens prövning avvarje personregister måste således också samköming av berört slag underställasdalainspektionen för tillståndsprövning i vanlig ordning. Det ankommer därvidpå datainspektionen att tillse att otillböriigt intrång i re-gislreradspersonliga integritet inte uppkommer. Ett .särskilt initiativ från riksdagenssida i denna del synes därför inte erforderligt. Beträffandefrågan om datainspektionens resursbehov anför inspektionen i sillremissyttrande all del är svårt alt bedöma vilken arbetsinsats som kommeratt krävas från inspektionens sida för tillståndsprövning av de dataregistersom redan är i bruk. Först när ansökningstiden utgått kan en riklig uppgifi erhållas beträffande antalet befintliga personregister.För au möjliggöra ett förenklat ansökningsförfarande och enklare handläggningav de personregister som kan bedömas som mindre fariiga i iniegrilelshänseendehar Kungl. Maj:l på framställning av inspektionen vidtagit en ändring (1974:30)av 2 ij datakungörelsen. Beträffandeinspektionsverksamheten anför datainspektionen att resurserna inte räcker tillför en kontinueriig bevakning av alla register. Enligt datainspektionensmening är detla inte heller nödvändigt, eftersom del redan står klart att enförhållandevis stor mängd personregister inte innebär någon risk förintegrilelsintrång. Inspektionerna bör i stället enligt datainspektionenkoncentreras till de register där integriietsrisker kan förutses. Datainspektionenuttalar atl den kommer alt la nödvändiga initiativ i detla hänseende. Även fördenna verksamhet är det enligt datainspektionen svårt att nu bedömaresursbehovet. Datainspektionen, som förklarar sig fortlöpande bevaka frågan,utesluter inte möjligheten av ett ökat resursbehov i framliden. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att datainspektionen självfallet måste ges deresurser som behövs för en aktiv inspektionsverksamhet och en prövning inomrimlig tid av de personregister som redan är i bruk. Som datainspektionenframhållit är del dock ännu inte möjligt atl göra en bedömning av vilkaresurser som kommer alt krävas för all inspektionen skall kunnabedriva sin verksamhet på ett tillfredsställande sätt. Enligt utskottets meningbör denna fråga följas med uppmärksamhet och bl. a. tillmätas stor betydelsevid kommande budgetbehandlingar. Såvitt gäller /75 finns enligtulskotiets mening inte anledning all nu frångå departementschefens bedömning avmedelsbehovel. Anslag bör därför nu beviljas i enlighet med vaddepartementschefen förordat. Imotionen 1974:1181 hemställs all skall begära översyn av datalagen isyfie alt omöjliggöra försäljning av personregister för kommer- Motionären uttalar atl delta synes vara det enda sättet att skyddahushållen och enskilda mot den omfattande direktreklam som förekommer ochsom stundom för anses vara direkt otillbörlig. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om atl företagens möjligheter att fö del avperson- och adressregister som finns hos myndigheter är en följd avoffentlighetsprincipen. Den i 2 kap. 8§ tryckfrihetsförordningen Stadgaderättigheten för envar alt mot fastställd avgift erhålla avskrift av allmännahandlingar är, beträffande handling som ej skall hållas hemlig, i principobegränsad. Med handling jämställs upptagning för ADB. Som dalainspektionenanfört i sitt remissyttrande går en sådan ändring i datalagen som åsyftas imotionen sålunda inte att förena med den i tryckfrihetsförordningen stadgadeoffentlighetsprincipen. Utskottet vill emellertid i detta sammanhangunderstryka all myndighet enligt den ändring i tryckfrihetsförordningen somträder i kraft inte är skyldig alt lämna ut själva dalamedietutan endast utskrift av de uppgifter som finns lagrade i registren. Vidprövningen av ansökningar om att utfö magnetbandkopior och andra datamedier harmyndigheterna därigenom möjlighet alt ta hänsyn till den tänkta användningen avuppgifterna. En restriktiv praxis från myndigheternas sida i fråga omutlämnande av datamedier är enligt utskottets mening angelägen. Därmed kan iöverensstämmelse med motionens önskemål en icke önskvärd kommersiell användningav de personregister som finns hos myndigheterna i praktiken förhindras. Ivad gäller den i motionen upptagna frågan om s. k. selektiv direktreklam villutskottet framhålla all ingripanden mot otillbörlig reklam av detta slag ivissa fall kan ske inom ramen för lagstiftningen om otillbörlig marknadsföring.I de fall selektiv direktreklam kan anses utgöra otillböriigt intrång i denpersonliga integriteten ger också, som datainspektionen framhållit, datalagenoch bestämmelserna i 13 § sekretesslagen möjligheter till skydd häremot. Medhänsyn till vad sålunda anförts avstyrker utskottet del i motionen 1974:1181framförda yrkandet. 1. med bifall till propositionen1974:1 i denna del till Datainspektionen för /75 under andrahuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 2. med anledning av motionerna1974:1, 1974:918 och 1974:1190, alla såvitt nu är i fråga, som sin mening gerKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört om tillämpning av visst förfarandeför tillståndsprövning hos datainspektionen av personregister vid myndighet somlyder under Kungl. 3. avslår motionen 1974:1, såvittavser hemställan under B 1, samt motionen 1974:1190, såvitt avser hemställanunder 2, 4. förklarar motionerna 1974:1 och1974:918, båda i vad de inte behandlats i det föregående, besvarade med vadulskottel anfört, 5. avslår motionen 1974:1181. Näiyarande:herrar i (s), (), i (m), (),i (c), * (s). Fiskesjö (c), Karisson i (s),i (m), i (s), Jonnergård (c), i (s), (), i (s) och (vpk). *Ej närvarande vid justeringen. 1.av herrar i (m), i (m) och () vilka ansett dels att del avsnitt i utskottets yttrande på s. 13som börjar med orden "Datainspektionen understryker i" och slutar medorden "utskottet förevarande motionsyrkanden" bort ha följandelydelse: Enligt nuvarande ordning övervakar JO all demyndigheter som är ansvariga för ADB-register följer gällande bestämmelser ombl. a. skydd för personlig integritet. Denna tillsynsuppgifl tillkommer enligtdatalagen även datainspektionen, JO utövar vidare en allmän tillsyn över dalainspeklionensverksamhet, JO har däremot inte möjlighet atl överklaga dalainspektionensbeslul. Den rätten har lagts på JK. Allmänheten har därför tre instanser atlvända sig till i dessa frågor och kan ha svårt alt veta vilken som är denrätta. Medhänsyn till de invecklade och svåröverskådliga problem som kan uppslå närdataregister på olika sätt sammanförs och bringas atl samarbeta och där bl.a. en inte obetydlig kunskap om datateknikens möjligheter och begränsningar ärnödvändig för den som skall handlägga hithörande ärenden är det orimligt allbegära alt JO och JK skall samla tillräcklig erfarenhet och sakkunskap för allfullgöra sina uppgifter med granskning av ärenden också på dataområdet. Delär mer tillfredsställande för allmänheten att kunna framföra frågor ochklagomål över datainspektionens arbete med integritetsfrågorna till en friståendeinstitution än alt behöva gå till detla äinbetsverk självi, Detla torde ävenöka rättssäkerheten. Medhänsyn till del anförda anser utskottet atl , som begärts i motionerna1974:1 och 1974:1190, bör hemställa atl Kungl, Maj:t framlägger förslag tillriksdagen om inrättande av en dalaombudsman, dels alt utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen 3. med bifall till motionen 1974:1, såvitt avserhemställan under B 1, saml motionen 1974:1190, såvitt avser hemställan under 2,hos Kungl. Maj:l begär förslag om inrättande av en dalaombudsman med uppgifialt övervaka eflerievnaden av lagstiftning i dalafrågor och därvidbesvärsvägen tillvarata den enskildes rätt till integritet, 2,av (vpk) vilken ansett dels all del avsnitt i ut.skolieis yttrande pä s.20 som börjar med orden "Utskottet vill i'detla" och slutar med orden"i motionen 1974:1181 framförda yrkandet" bort ersättas med text avföljande lydelse: Utskottet anser atl del är angelägel all ett förbudmot handel med personregister införs. Förelagens möjligheter all få del avperson- och adressregister som finns hos myndigheter är en följd avoffentlighetsprincipen. Den i 2 kap. 8 § tryckfrihetsförordningen stadgaderäiligheien för envar all mot fastställd avgifi erhålla avskrift av allmännahandligar är, beträffande handling som ej skall hållas hemlig, i princip obegränsad.För all tillgodose syfiei i motionen all omöjliggöra försäljning av dalalagradepersonregister torde därför också krävas ändring i tryckfrihetsförordningen. Medhänvisning till del anförda anser ulskottel all hos Kungl. Maj:l börbegära förslag till de lagändringar som krävs för all förhindra en kommersiellanvändning av de personuppgifter som myndigheterna insamlat för helt andraändamål, delsall utskollel under 5 bort hemställa 5, med anledning av motionen 1974:1181 hos Kungl.Maj:t begär förslag till de lagändringar som krävs för all omöjliggöra försäljningav personregister för kommersiellt bruk. I. av herrar (),i (c), Fiskesjö (c) och Jonnergård (c): Genom utvecklingen inom ADB-området bortfaller isnabb takt del ena tekniska hindret efter del andra när del gällermöjligheterna all bygga upp datorsystemav olika slag. Del finns möjligheter att skapa stora landsomfattandedataregister med en central dator och ett stort antal terminaler på olikaplatser i landet. Det är vidare tekniskt möjligt att decentraliseradataverksamheten genom all bygga upp ett system med regionala datacentraler,vilka vid behov kan samordnas genom en referensdaior. Dentekniska utvecklingen har gått så långt alt vi snart står vid ett vägskäloch måste ta ställning till hur de möjligheter som den moderna datateknikenskapar skall utnyttjas. Med hänsyn bl. a, till den snabbhet med vilkenutvecklingen sker inom dataområdet är det särskilt väsentligt att det pågåendeutredningsarbetet ordentligt belyser dessa problem och inte tillåts attonödigtvis fördröja ett ställningstagande i den vikliga frågan om den regionalauppbyggnaden av framtida datasystem. För en regionaliserad slrukiur pådalaområdet lalar inte bara ekonomiska och tekniska erfarenheter ulan framförallt, som vi ser det, omsorgen om medborgarnas personliga integritet. Myckellalar för alt ett system med länsdatorer, från vilka uppgifter ej kan samkörasulan särskilda nycklar, skulle vara en god garanti mot att integrilelskränkandedataregister byggs upp i offentlig regi. Ett särskilt regionalt organ, enansvarsnämnd, i varje region med uppgifi alt utöva den medborgarkontroil sommåste krävas när regiongränser skall överträdas, skulle innebära enytteriigare förstärkning av integriletsskyddet. Videlar utskottets mening atl del pågående arbetet inom dalasamordningskommilténsjälvfallet bör avvaktas men vill med detta yttrande markera värdet av en snabboch i förhållande till nuvarande systemstruktur förutsättningslös utredning, 2. avherr (): Det förekommer i stigande utsträckning att idataregister intages uppgifter av värderande karaktär. Dessa registeruppgifter s. k, mjukdata kräver särskilda regler om kvalitelskoniroll och särskildbehandling ur iniegritels-synpunkt. Delta gäller inte minst de dala som användsinom sjukvården och socialvården, där riskerna för integrilelsintrång och förmissbruk av skenbart exakta dala är speciellt stora. Datainspektionenhar i sill remissyttrande förklarat sig beredd att underkasta register medbedömningar och värderingar en särskilt sträng prövning. Del är därvid viktigtalt inspektionen beaktar de synpunkter i dessa frågor som framförts i motionen1974:1. Det är väsentligt atl medborgarna inte behöver frukta alt derasdatabild blir behandlad som något verkligare än de själva. 3. avherr (vpk): Den tekniska utvecklingen inom automatiskdalabehandling har gått myckel snabbi. Liksom all teknik har datatekniken vuxitfram i ett konkret ekonomiskt och politiskt sammanhang. Tekniken harfinansierats och ut- formatsav dem som haft makten i företagen. Datorernas användning i organisationer, iföretag och i den statliga förvaltningen har bestämts av dem som haftledningen. För dem som haft ledningen för den stora industrin och förbankkapitalet har det varit viktigt att allmänt framställa den tekniskautvecklingen, speciellt datautvecklingen, .som något som saknar alternativ. Dethar ständigt hävdats att tekniken endast kan fungera på ett och endast ettsätt. Delsom erfordras är atl se dalatekniken i ett maktpolitiskt perspektiv. Slalsförvaliningenoch de ledande privata storföretagens ledare som på ett avgörande .sätt tagitdalatekniken, sedd som administrativt hjälpmedel, i sin tjänst har därmedskaffat sig ökad och förbättrad information om och kontroll över underställdapersoner. Demöjligheter som datatekniken erbjuder skulle givetvis kunna användas på ettannat sätt för en styrning från folkels sida över myndigheterna, från deanställdas sida över företagen etc. Detla kräver en radikalt ändrad statligpolitik på datateknikens område, en politik förankrad i arbetarklassens kravoch behov. Vänsterpartietkommunisterna har tidigare års riksdagar framfört dessa synpunkter. Likasåhar vpk ställt sig kritiskt till den datalag som antogs av föregåendeår. Bland annal kan man peka på alt handeln med personuppgifter inte ärtillfredsställande löst. Den inrättade datainspektionen är inte ett riksdagensorgan vilket är otillfredsställande liksom alt de som inrättar register inte ärskyldiga atl underrätta den som införs i dataregister om vilka uppgifter somfinns om denne i registret. Vänsterpartietkommunisterna har inte till årets riksdag väckt någon motion angåendedatateknikens användning. Vi avser emellertid all till kommande riksdagåterkomma med krav på förändringar i datateknikens utnyttjande. Konslilutionsulskotlelhar bereu datainspektionen lilirälle att avge yttrande över följande motionertill riksdag: 1974:1av m. fi. (fp) angående äganderätten till data, m, m.; 1974:918av m. fi. (c)om ökat inlegrilelsskydd för personuppgifter idataregister; 1974:1181av i (c) om förbud mot försäljning av dalalagralpersonregister; 1974:1190av () och () om vidgad kompetens fördatainspektionen och inrättande av en dataombudsman. 1.Dataombiidsman (motion nr I och 1190) I båda motionerna hemställs i denna fråga attriksdagen hos Kungl. Maj:l begär förslag om inrättande av en dalaombudsman meduppgifi all övervaka efierievnaden av lagstiftning i dalafrågor och därmedsammanhängande inlegritetsfrågor och därvid besvärsvägen tillvarata denenskildes räll. Fråganom dalaombudsman behandlades av KU, med anledning av prop, 1973:33 och motionen1973:1638, i betänkandet 1973:19 s, 13 och 19, Datainspektionenfinner det inte helt klart vilken organisatorisk lösning som motionärerna avsermed förslaget om en dalaombudsman. På grund härav och då önskemål om en sådanombudsman har framförts i den allmänna debatten på dataintegriietens område,tar datainspektionen i det följande upp olika alternativ som kan tänkasomfattade av förslaget. Under alla förhållanden antas förslaget därvidinnebära antingen alt den nuvarande datainspektionen delas upp i etttillslåndsorgan, lydande under Kungl. Maj:i, och ett ombudsmannaorgan såsomtillsyns- och klagomursmyndighet med besvärsrätl, eller atl vid sidan avinspektionen inrättas ett sådant organ. övervakning av eflerievnaden avlagstiftningen sker, förutom genom KU:s granskning av statsrådsprotokollet,genom JO:s tillsyn över myndigheterna. Som framgår av prop. 1973:33 s. 65 harJO ansett del inle vara förenligt med JO:s uppgifier sådana de hittillsuppfattats all JO skall kunna föra formlig besvärslalan, vilken befogenhetenligt motionerna skullelillkomnia en dalaombudsman, JO:s tillsyn omfattar myndigheterna, däremot inteden enskilda sektorn, alltså exempelvis inle dem som inom denna sektor äransvariga för personregister som förs med ADB, Konstitutionellt har hittillsbehovet av tillsyn över den enskilda sektorn tillgodosetts genom lagstiftningvarigenom inrättats förvaltningsmyndigheter med befogenhet all utöva tillsynenoch därvid bl, a, meddela föreskrifter för den enskilda sektorn tillmedborgarnas skydd. Exempel härpå är arbelarsskydds-slyrelsen,livsmedelsverket, statens planverk, , , , försäkringsinspektionenoch, lill skydd för medborgarnas personliga integritet, dalainspektionen.Enligt de grundläggande reglerna för riksstyrelsen lyder sådaria förvaltningsmyndigheterunder Kungl, Maj:l, inle under . Atlskapa ett direkt under lydande organ med förvallnings-uppgifier avtypen tillsyn i enskilda fall inom den enskilda sektorn och med befogenhet atlpå vägnar meddela de föreskrifter som tillsynen föranleder elleratl överklaga enskilda lillslåndsbeslul, meddelade av en under Kungl. Maj:llydande förvaltningsmyndighet, synes innebära en principiell och genomgripandenyhet i riksstyrelsens organisation. En förändring av sådan innebörd synesangå arbetsfördelningen mellan och Kurigl. Maj:t när det gäller alltillsyn av efterlevnad av lagstiftning lill de enskildas skydd i någothänseende; en sådan förändring torde inte böra övervägas i det mot dennabakgrund begränsade sammanhang som frågan om dala och integritet utgör, JO:stillsyn över myndigheterna kan i förevarande sammanhang sägas beslå av två led.Del ena innebär atl JO övervakar all de myndigheter, som är ansvariga förADB-regisler, följer gällande bestämmelser om bl, a. skydd för personligintegritet. Denna lillsynsuppgift lillkonimer enligt datalagen ävendatainspektionen. Del andra ledet i JO:s tillsyn innebär då alt JO, som ju hartillsyn över alla myndigheter, övervakar alt dalainspektionen fullgör sintillsynsuppgifl. Eftersom dalainspeklionens tillsyn omfattar även den enskildasektorn, kan JO:s övervakning av inspektionen sägas indirekt innebära äventillsyn inom denna sektor. Omlill följd av del ovan anförda tillsyn inom dataområdet tills vidarealltjämt finnes böra utövas av JO, kan uppkonima den i motionen nr 1190 berördafrågan om och sakkunskap på dataområdet. Det bör då erinras om utöver all motsvarande problem torde kunna uppslå inom andra områden av JO:sverksamhet all JO självfallet kan tillvarata datainspektionens sakkunskap vidden tillsyn soni rör andra myndigheter än datainspektionen, dvs, allaregisleransvariga statliga och kommunala myndigheter. Datainspektionen hargivelvis ingen erinran mol all förstärks med dalasakkunskap om såskulle befinnas erforderiigi. Au för tillsyn över datainspektionenbygga upp eil särskilt organ vid sidan av JO synes, som KU fann i betänkandet1973:19 s, 13, innebära en överorganisation. Dalaombudsmansåsom ett Kungl, Maj:ls organ Det föreligger självfallet inte någrakonstitutionella hinder mot att under Kungl. Maj:l dela upp datainspektionen ien tillsiåndsmyndighei och en myndighel för tillsyn och klagomursverksamheieller all dubblera de båda sistnämnda verksamheterna. Enlösning efter denna linje skulle vara atl förslärka JK-ämbeiel meddalasakkunskap, eftersom JK genom datalagen har föll möjlighelen all förtillvaratagande av medborgarnas räll föra talan mot dalainspeklionens beslul, Ifråga om JK:s övervakning på delta område torde i övrigl gälla delsamma somovan nämnls om de ivå leden i JO:s övervakning, med den skillnaden atl JK:sverksamhet endast omfallar sialliga myndigheler. Frågan om omorganisation av datainspektionen synesf. n. böra bedömas dels med hänsyn lill inspektionens förmåga atl fullgöra sinuppgift all skydda medborgarna, dels med hänsyn lill organisatoriski-prakliskaförhållanden, Daiainspekiionenvill understryka att dess verksamhet i stor utsträckning har inriktatspå atl inspektionen skall kunna fungera som en "allmänhetensdalaombudsman". Detta kommer all framhävas i en bred informationskampanjsom äger rum .