bet · FX01KrU20 · 1974-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsbetänkande nr 1974 KrU1974:20 Kulturutskottetsbetänkande med anledning av motioner angående rundradio- och andramassmediefrågor. Idetta betänkande behandlar utskottet motionerna 1974illl av i Agnas m, fl. (m, c, fp)vari hemställs att som sin mening uttalar att u-landsfrågornaallsidigt bör belysas i etermediernas nyhetsförmedling, 1974il66 av m, fl. (fp, s, c, m) varihemställs att hos Kungl, anhåller atl en arbetsgrupp tillsättsför all behandla och utarbeta förslag angående kompelens och utbildningsfrågorgällande personal inom prograrnverksamhet, 1974i451av () vari hemställs 1. attriksdagen beslutar att de ledamöter och suppleanter i styrelse som utses av regeringen i framliden utses av , 2. atlriksdagen uppdrar åt regeringen att se till,att denna ändring genom förs så snart delta är formellt möjligt, 1974i723 av i Skärstad (c) varihemställs atl uttalar atl en kontinueriig information i TV om sköl-och utbildningsfrågor bör ges på fast programtid, 1974i724av i Skärstad m. fl. (c)vari hemställs atl som sin mening uttalar att TRU och Radiovid planeringen av undervisningsprogram i största möjliga utsträckning börbeakta behovet av program rörande mobbningens psykologi och de elevproblem somhänger samman med mobbning, 1974i725av i Skärstad m, fl, (c)vari hemställs all hos Kungl, begär en särskild utredning medföreträdare för bl, a. folkrörelserna och intresseorganisationerna, massmediernaoch näringslivet saml pariamentariker för en översyn av de framlida inflytande-och organisationsformerna för radio- och TV-verksamheten, I974i726av m. fl, (m) vari hemställs 1.atl hos Kungl. Majii hemställer att staten med stöd av 19 § i avtaletmellan och staten låter påkalla en oberoende utredning avhuruvida i sin verksamhet brutit mot avtalels bestämmelser, ochdå främst 6 och 8 §§, 2. all hos Kungl. hemställer om enpariamentarisk utredning med uppgift atl granska massmediernas ställning,funktion och finansiering med speciell vikt lagd vid den framtida utvecklingenpå eter-medieområdet, I974i733 av () vari hemställs attriksdagen som sin mening ger Kungl, till känna vad i molionen anförts omkristna program i radio och TV, I974il016 av m. fl. (m) varihemställs att hos Kungl. anhåller om tillsättande av enopartisk kommission med uppgift att 1. undersöka om programverksamhetöverensstämmer med befintliga föreskrifter i radiolagen och radioavialet och iövrigt gällande programregler, 2. med beaktande av i motionen anförda synpunkter påavtalels innehåll framlägga förslag till nytt radioavtal, 1974il019 av m. fl, (vpk) varihemställs att beslutar att i skrivelse till Kungl. kräva att avKungl. Majil utsedda representanter i styrelse (hälften + ordf)verkar för att lämnar , 1974i 1022 av m. fl, (c) varihemställs atl hos Kungl. begär en skyndsam prövning avmöjligheterna till åtgärder för atl öka respekten för radionämndens verksamhet,med beaktande av vad som anförts i molionen, 1974il344 av fröken () och () vari hemställs att hos Kungl, Majil begären parlamentariskutredning med uppgift att kartlägga medieutvecklingen och framlägga däravföranledda förslag med särskild inriktning pä de nya medierna och derasbetydelse för kulturpolitiken, 1974il346 av m. fl, (vpk) varihemställs att uttalar sig för behovet av att massmedia (TV etc)upplåter plats för information i trafiksäkerhetsfrågor, 1974i1347 av m. fl, (fp) vari hemställs att beslutar 1, atthos Kungl. Majil beställa förslag till inrättande av programråd vid , 2. attge Kungl, till känna att finner det angeläget att det ideella föreningslivet fär ett mer rättvisande utrymme i programutbudet i radio och TV och att delta bör framhållas vid kommande förhandlingar med om nytt avtal, 1974il357av () och fru tredje vicetalmannen () i vad avser hemställan atl hos Kungl.Majil hemställer att enpariamentarisk utredning tillsätts med uppgift att se över rundradionsorganisation och verksamhetsformer (yrkande 2), I974il359 av herrar () och ()vari hemställs atl beslutar 1. attstereosändningar i radions P 2 och P 3 införs från och med /75, 2. attde pågående försökssändningarna i och över P 2-kanalerna överflyttas till dessa sändares P 3-kanaler. De grundläggande bestämmelser som gäller förrundradioverksamhelen i vårt land bygger på beslut av riksdag (prop. l966il63,SU1966il36, rskr I966i388). Lagbestämmelser finns i, radiolagen (SFS I966i755)och radioansvarighetslagen (SFS 1966i756) med därtill hörande tillämpningskungörelse.I anslutning till radiolagen har avtal angående rundradions programverksamhetträffats mellan svenska staten och . har meddelats av Kungl. (SFS 1967i449). Mångaav de frågor som utskottet behandlar i detta betänkande har nära samband medfrågor som tidigare behandlats av . Utskottet hänvisar lill sinabetänkanden I97li8, I972i23 och I973i42, Fleraav de i betänkandet behandlade motionerna har ett mer eller mindre klartsamband med det arbete som bedrivs inom olika utredningar. Med anledning häravredovisas följande uppgifter. har i uppdrag att utredafrågan om enhetlig reg lering i gmndlag av yttrandefriheten i massmedier m. m, (riksdagsber. 1971iJu 51). Utgångspunktenför utredningens arbete bör enligt direktiven vara att yttrandefriheten i massmedia- däribland ljudradio och television - skall beredas ett så fullständigt ochelTektivt skydd som möjligt. När del gäller tryckfrihetsområdet bör liksomhittills gälla en i princip obegränsad rätt att framställa, utge och spridatryckalster. På rundradioområdet saknas de faktiska förutsättningarna för enmotsvarande ordning och uppgiften blir därför i stället atl i gmndlag förankrade principer, som ger de bästa garantierna för en vidsträckt yttrande- ochinformationsfrihet i radio och TV. Bland frågor som bör uppmärksammas avutredningen nämns behovet av lagregler om rätt till beriktigande av uppgifter ipress, radio och television. Denna utredningsuppgift är att utreda pressens förhållanden (riksdagsber. 1973i Fi 47). 1 utredningens direktiv anförs bl. a. följande. 1* 1974. Vid min anmälan av prop. I972i59 uttalade jag attjag nu fann tiden vara mogen för att tillkalla en ny pressutredning.Riksdagsbehandlingen av de i propositionen framlagda förslagen borde dockavvaktas. har instämt i behovet av en pressutredning och redovisatsin syn på utredningens uppdrag (KU 1972i29, rskr I972i203). Sakkunniga börsålunda tillkallas för att utreda pressens förhållanden. Utredningen bör ges enbred pariamentarisk förankring och innehålla företrädare för tidningsbranschen. Utredningenbör göra en allmän bedömning av utvecklingen inom olika massmedier, varvidtekniska, ekonomiska, marknadsmässiga och organisatoriska faktorer bör vägasin i bilden. Även framväxten av nya mediatekniker, såsom kabel-TV, börbeaktas. Huvuduppgiften bör vara samarbets- och ralionaliseringsfrågor inomtidningsbranschen saml formerna för statens stöd till pressen. Utredningensförslag bör i första hand avse dagspressen. I anslutning till sin bedömning avutvecklingen på massmediaområdet bör utredningen även ta upp förhållandena förpressorgan, som ges ut av ideella och fackliga organisationer, samt fackpressoch populärpress. Beskattningsfrågor bör dock inte ingå i utredningsuppdraget.En allmän förutsättning för utredningens arbete bör vara att nuvarandetryckfrihetspolitik i huvudsak består. Utredningen bör hålla sig underrättad omarbetet inom utredningen (Ju I970i59) om enhetlig reglering i grundlag avyttrandefriheten i massmedier m. m, Utredningen angående den fortsatta verksamhetenmed radio och television inom utbildningsväsendet {uksdagsher. 4, Utredningen om radions och televisionensfortsatta utveckling har tillkallats för alt pröva erfarenheterna av de avlalsregler som gäller för verksamhet samt ta ställning lill vilka riktlinjer för den fortsatta utvecklingen av rundradioverksamheten som bör bestämma in nehållet i ett nytt avtal (direktiv i Post- och ), Direktiven innehåller bl.a. följande. Den ensamrätt att avgöra vad som skall förekomma irundradiosändning som har innebär att förelaget ensamt har attbestämma om beriktigande eller genmäle skall sändas eller ej. kaninte meddela några direktiv i den frågan. Däremot kan nämnden pröva huruvidaSveriges Radio i sina beslut i anledning av framställning om beriktigande ellergenmäle har följt de riktlinjer som anges i avtalet. Prövningen kan avse bådefrågan om beriktigande eller plats för genmäle över huvud taget hade bortlämnas när så inte skett och frågan om beriktigande eller plats för genmäle somfaktiskt har lämnats har varit till fyllest. Föratt stärka radionämndens ställning som granskningsorgan bör de sakkunnigaöverväga att förbättra nämndens reaktionsmöjligheter. De sakkunniga börundersöka möjligheterna alt besluta om rätt för förfördelade lill genmäle på avnämnden angivna villkor. De närmare förutsättningarna härför fär övervägas avutredningen. Vadsom kan komma i fråga synes närmast vara att nämnden fär möjlighet att med konvarsel besluta om alt den som blivit lidande av att etl program brustit i opartiskheteller saklighet ges utrymme att i visst program och under viss angiven tidsrymdlägga fram sin version i saken. Ett sådant system torde komma att verka ihuvudsak indirekt, på så sätt all dess existens inskärpervikten av att kraven på opartiskhet och saklighet iakttages i programverksamheten.Självfallet fär ett system av detta slag inle leda lill att programplaneringenonödigt förrycks eller till att genmälen blir ett alltför omfattande inslag iprogramverksamheten, För att kunna godtagas måste det därför konstrueras så attradionämnden endast i sällsynta fall behöver påbjuda införandet av genmäle. Desakkunniga bör samråda med massmedieutredningen som har att utreda behovet avlagregler och behovet av beriktigande av uppgifter i press, radio ochtelevision. Den nu pågående utredningen rörande radionämndens organisation börkunna slutföras utan hinder av de sakkunnigas överväganden. De förbättringarav radionämndens arbetssituation som pågående utredning har alt överväga ärnödvändiga redan på kort sikt och kommer att utgöra en förutsättning för attradionämnden skall kunna ges den roll som jag här antytt.Desakkunnigabörsjälvfallet samråda med radionämnds-ulredningen. I det kulturpolitiska arbetet hat folkrörelserna enframträdande ställning. De svarar för huvuddelen av den kulturellt inriktadeamatörverksamheten och medverkar mycket aktivt i arbetet med att föra utkulturprogram och kulturaktiviteter i nya miljöer. Det är naturiigt att folkrörelsernasinsatser på kulturområdet, liksom inom övriga områden av samhällslivet, speglasi massmedierna och alt synpunkter och erfarenheter från folkrörelsearbetet tastillvara. De sakkunniga bör redovisa hur kontakter medfolkrörelserna utvecklats och lägga fram förslag till hur dessa skallvidareutvecklas. Det förslag om inrättandet av ett förvaltningsråd som jagberört i det föregående bör kunna vara av intresse i detta sammanhang. F. n. sker en snabb utveckling av videogramtekniken.Videogrammen har börjat fä praktisk användning, främst inom utbildningen menockså i olika kommersiella sammanhang. Mycket talar för att videogrammen inomen inte alltför avlägsen framtid kan bli föremål för en hård kommersiell exploatering,som innebär att en schablonmässig och ytlig produktion får starkt genomslag.Det är angeläget att förhindra en utveckling på videogramom-rådet som kan kommaalt strida mot samhällets kulturpolitiska mål. Det är därför viktigt attmotverka de kommersiella förutsättningarna för spridning av undermåligaprodukter. Mångaintressenter kommer säkert atl vilja sprida videogram på den enskildakonsumentmarknaden med hjälp av kommersiell reklam. Med hänsyn till detta samttill allmänna reklampoliliska mål har statsrådet tillkallat enutredning med uppgift att undersöka möjligheterna att förbjuda reklam ivideogram eller atl kraftigt begränsa möjligheterna alt utnyttja reklamen idetta medium. Detfinns även skäl att överväga ett samhälleligt engagemang i video-grambranscheni syfte att framställa konkurrenskraftiga kvalitetsprogram. I första hand böråtgärder vidtas för att det programutbud som redan nu finns tillgängligt skallfå större spridning. Krav har börjat resas på att televisionsprogrammen skallbli tillgängliga också i videogramform. Om så skedde skulle åtskilliga program- inte minst teaterföreställningar, barnprogram, konserter och konstprogram -kunna användas i t. ex. skolor och folkbildningsarbete och inomvårdinstitutioner av olika slag. Ävenproduktioner inom ljudradion skulle kunna spridas till en bredare publik om dedistribuerades också i andra former än via etern, dvs. Detta gäller i första hand beträffande musikproduktioner. Detär angeläget att man säkerställer rätlen alt utnyttja program som produceratsför etersändning också på annat sätt. De sakkunniga bör pröva olika möjligheteratt inom ramen för nu gällande lagstiftning lösa de upphovsrättsliga ochekonomiska problem som följer av att producerade program distribueras i nyaformer. Enfriare tillgång för allmännyttiga ändamål till ärönskvärd för en decentraliserad kulturproduktion. Härvid kan nya organisatoriskalösningar bli aktuella. Jaganser det också viktigt att en effektiv organisation för distributionen avvideogram kommer till stånd. Denna fråga bör enligt min mening prövas ianslutning till beredningen av kommande belänkande därdistributionen av utbildningsprogram i videogramform kommer alt behandlas. Idet sammanhanget har jag också för avsikt atl la upp det förslag beträffandesmalfilmsdistribulion som lämnats i en särskild utredning (Ds U 1972i9). 5.Utredningen om företagskoncenlrationen inom massmediebranschen tillkallad ijuni 1974 (direktiv i Post- och ). a, följande. Inom vissa sektorer av massmediebranschen sker f n.en snabb teknisk utveckling. I flera länder har kabel-TV-system redan tagits ibruk. Också i vårt land förekommer försök med sådana system fastän i litenskala. Utomlands utvecklas olika typer av videogram, främst kassett-TV ochbildskivor. används redan inom undervisning och annan utbildning ivårt land. Bildskivor har ännu inle börjat marknadsföras i men man färräkna med att så kommer alt ske inom en inte avlägsen framlid. Det synessannolikt alt den tekniska utvecklingen medför alt vi fär nyatyper av massmedieföretag med betydande möjligheter att påverka informations-och kulturulbudet, opinionsbildningen och den allmänna debatten. kommeratt medföra helt nya problem. Del finns en påtaglig risk alt företag medbetydande inflytande inom de traditionella sektorerna av massmediebranschenockså kommer alt försöka skaffa sig stora ägarinlressen i de nya typer avföretag som kan väntas. En sådan utveckling är ägnad att väcka starkabetänkligheter. I andra länder finns exempel på atl statsmakterna försökerhindra alt massmedieförelag etablerar sig i nya sektorer inom branschen. I massmediebranschen råder speciella förhållandensom gör det särskilt angeläget att kunna övervaka och ingripa mot ickeönskvärda företagskon-centralioner. Det finns här andra intressen än i fråga omnäringslivet i allmänhet som träder i förgrunden. Massmedieföreiagen har iförsta hand betydelse för opinionsbildningen i vårt land. Det är avgörande förmångfalden i den politiska och kulturella debatten att det finns elttillräckligl antal från varandra frislående massmedieföretag. Drivsföretagskoncenlrationen inom massmediebranschen så långt att kommersielltstyrda oligopol eller rent av monopol uppstår kan yttrandefriheten i realitetenbli beskuren. För att detta skall inträffa fordras i själva verket inte atlmonopoliseringen eller oligöpoliseringen drivs särskilt långt. Del kan i dettasammanhang räcka med att peka på de risker för den reella yttrandefriheten somuppkommer när det i en region av landet endast utges en daglig tidning. För atl vi skall kunna bevara och förstärka enmångfacetterad massmediebransch fordras åtgärder av olika slag. Presstödet ären sådan åtgärd. Men det räcker inte. Enligt min mening är situationen sådanatt vi måste undersöka möjligheterna atl införa en effektiv lagstiftning somkan förebygga icke önskvärd företagskoncentration inom massmediebranschen.Särskilt angeläget ler del sig att hindra uppkomsten av konglomerat med endominerande ställning inom flera sektorer av massmediebranschen. Beträffandesådana konglomerat kan det också vara nödvändigt att ha regler som gör detmöjligt att upplösa en redan uppkommen monopol- eller oligopolsi-lualion. 6.Utredningen angående reklam i videogram tillkallad (direktiv iPost- och ). Direktiven innehåller bl. a,följande. Inom vissa sektorer av massmediebranschen sker f n,en snabb teknisk utveckling. Detta gäller bl. a. vad som brukar kallas förvideogram. Till denna teknik hör videokassetten och den s. k. bildskivan.Videokassettspelare är en bandspelare som ansluts till en TV-apparat. Man kanköpa färdiga band till bandspelaren men del är också möjligt all själv spela infrån TV-utsändningar, Bildskivan har inte marknadsförts i menutvecklas f n. både i och i , Bildskivan, som påminner om engrammofonskiva, placeras på en apparat som spelar av skivan in i en TV-apparat. Delhar redan skapats ett stort antal system för videogram och dessa systemkonkurrerar med varandra. Videogrammen har många användningsområden som äreller kan bli aktuella, F. n, inriktar sig de företag somproducerar videokasseltinspelningar på undervisning och utbildning. Som exempelkan nämnas undervisning i skolor, intern utbild ning för företag ochinstitutioner av olika slag t. ex, sjukhus. Vidare finns del en marknad förinformation och underhållning till allmänheten i olika typer av butiker ochservicelokaler. Delär omdiskuterat om och i så fall när videogram kommer att fä en mera utbreddanvändning för enskilt bruk i hemmen. Man måste dock räkna med möjligheten attsärskilt bildskivan sedan den väl introducerats i hemmen kan fä en snabb ochomfattande utbredning. Bildskivan torde kunna säljas för ett billigt pris ochkan lält distribueras på olika sätt t. ex. som bilaga till tidningar. Utvecklingenpå videogrammarknaden har föranlett diskussion om hur den nya tekniken frånallmän synpunkt bäst skall utnyttjas. Diskussionen har bl, a. rört frågan omoch i vilken utsträckning samhället skall ta del i och styra utvecklingen ochanvändningen av den nya tekniken. Frågan berörs i direktiven för den avutbildningsministern härmed tillkallade utredningen om radions ochtelevisionens fortsatta utveckling. Jag skall i detta sammanhang ta upp ensärskild aspekt på användningen av videogram, nämligen frågan om reklam i.videogram. Mol användningen av reklam i videogram talar medstyrka vissa av de skäl som reklamuiredningen anför mol TV-reklam, På sammasätt som reklam i televisionen skulle reklam i videogram kunna påverka marknadssituationenför andra medieföretag bl, a. dagstidningar. Från konsumentsynpunkt måstebeaktas atl reklam i videogram på samma sätt som reklam i TV kan ges en suggestivoch påträngande karaktär. formalionshalteni många program bli låg. Detta skulle försämra hushållens förutsättningar attträffa rikliga val vid sina inköp. I detta sammanhang bör också beaktas attvideogram kan komma lill användning särskilt för barnprogram. Reklam som riktarsig direkt till barn är i allmänhet inte önskvärd utan bör behandlas medsärskild restriktiviiel. På grund av det anförda bör reklam i videogramförbjudas eller begränsas kraftigt. Jag förordaratt särskilda sakkunniga nutillkallas för alt undersöka olika möjligheter för att nä detta mål. Här skallendast skisseras några tänkbara vägar. Det bör stå de sakkunniga fritt attöverväga också andra lösningar. I detta betänkande behandlar utskottet en radmotioner som väckts under den allmänna motionstiden vid början av åretsvårsession. Vissa av dem gäller frågor om rundradioverksamheten inom ramen förnuvarande organisation, andra väcker förslag om förändringar i dennaorganisation och åter andra syftar till mer eller mindre omfattande utredningarinom massmedieområdet. Önskemåli fråga om olika programinslag har liksom tidigare framförtsi en rad motioner. gäller det u-landsfrågornas allsidiga behandlingi nyhetsprogrammen (molionen I974illl), information om skol- ochutbildningsfrågor på fast programtid i TV (1974i723), program rörandemobbningens psykologi och därmed sammanhängande elevproblem (I974i724),kristna program (1974i733), information i trafiksäkerhetsfrågor(1974i1346)ochprogramutrymme fördel ideella föreningslivet (1974il347, del av yrkande 2). Utskottet fär med anledning av dessa yrkandenerinra om att enligt radiolagen och det med stöd av dennaträffade avtalet med staten har ensamrätt lill rundradiosändningar. a. atl någon styrning av programutbudet inte skall ifrågakomma frånstatsmakternas sida. Företaget skall sköta programverksamheten enligt de riktlinjersom anges i lag och avtal men har inom den ram som därmed är angiven frihet ochsjälvständighet. Programverksamheten övervakas av radionämnden. Om det finnsskäl att anta atl bolaget brutit mot radioavtalet har Kungl, rätt attpåkalla utredning av denna fråga och, om utredningen ger anledning härtill, attsäga upp avtalet. Utskottethar vid skilda tillfällen, senast i sitt betänkande KrU I973i42, framhållit attetl riktigt fullgörande av uppgift i fråga om programutbudetförutsätter god kännedom om det svenska samhället, god kontakt med olikagrupper inom detta och en vilja att spegla vad som händer inom hela samhället.Utskottet har också betonat vikten av att man inom företaget är lyhörd för denkritik och för de önskemål man möter men gör sina bedömningar självständigt. Meddet nu sagda är i korthet den bakgrund angiven mot vilken man har att bedöma deföreliggande önskemålen i fråga om olika programinslag. Någonståndpunkt i sak till dessa önskemål kan utskottet inte la. Utskottet avstyrkerdärför motionerna 1974:111, 1974i723, 1974i724, 1974i733 och 1974il346,sistnämnda motion i vad gäller information i rundradion omtrafiksäkerhetsfrågor. Ulskoitel avstyrker också yrkandet i denna motion i vadgäller information i andra massmedier än radio och TV. Vidare avstyrkerutskottet yrkande 2 i molionen 1974il347 i vad gäller utrymme för det ideellaföreningslivet i dagens programutbud, Imolionen 1974i 1022 uttalas att radionämndens verksamhet brister i effektivitetoch motionärerna önskar därför en skyndsam prövning av möjligheterna tillåtgärder för att öka respekten för nämndens verksamhet. Utskottetfär erinra dels om atl en särskild utredning pågår om radionämndens organisationmed sikte på atl åstadkomma förbättringar i nämndens arbetssituation, dels omatt del ligger inom ramen för den påbörjade radioutredningens arbetealt överväga förbättringar i nämndens reaktionsmöjligheter så atl dessställning som granskningsorgan starkes. Med hänsyn härtill avstyrker utskottetmotionen 1974il022. Somnyss nämnts finns det i 19§ i gällande radioavtal en bestämmelse som kanbringas i tillämpning av Kungl. om det finns skäl atl anta atl SverigesRadio brutit mol avtalet. Bestämmelsen innebär atl Kungl. i det angivnafallet har rätt att påkalla utredning av frågan om avtalsbrott föreligger och,om utredningen ger anledning därtill, säga upp avtalet, I motionen 1974i726hävdas att gjorda undersökningar visat all del finns skäl att påkalla enutredning av frågan om avtalsbrott. Motionärerna yrkar atl hos Kungl.Majil skall begära all en dylik utredning påkallas, Elt yrkande av i huvudsaksamma innebörd framföres i motionen 1974ilOI6, Utskottetfär erinra om atl utskottet även hade att ta ställning till ettyrkande om utredning angående avtalsbrott. Utskottet framhöll då all 19 § iavtalet uppenbariigen var avsedd att tillämpas endast i extrema situationer.Någon sådan förelåg inle enligt utskoltels mening. Utskottet gör sammabedömning . Det bör också framhållas atl del av direktiven lillradioulredningen framgår all chefen för räknar med allradioavialet skall sägas upp före utgången av , Utskottet avstyrker motionerna1974i726, yrkande I, och 1974il016, yrkande 1.