bet · FX01KU18 · 1974-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1974 KU 1974:18 betänkande med anledning avmotioner om formerna för öppnande. 1 motionen 1974:73 av . (m) hemställs ''att uttalar att dess högtidliga öppnande äveni framtiden bör äga rum i former som i stort sett ansluter sig till dem som nutUlämpas". Motionärerna anför bl. a. att "riksdagsöppnandet idess nuvarande form utgör det kanske förnämsta inslaget bland de eljest intesärskUt omfattande officiella ceremoniella traditioner som förekommer i svensktsamhällsliv. Detta är det enda tillfälle , vid vilket Konungen ochden högsta verkställande och dömande makten, dvs. Konungens högstadomstol och regeringsrätten, tillsammans med representanter för ämbetsverkenoch försvarsledningen i föreskrivna former möter det svenska folkets valdaombud (), aUmänheten samt främmande länders sändebud i fyller högtidliga öppnande en unik symbohsk funktion somuttryck för samhörigheten mellan statschefen, myndigheterna och folket." I motionen 1974:924 av () hemställs"att uppdrar åt talmannen att vid fastställandet av ordningenför lagtima öppnande beakta angelägenheten av att hittillsvarandeformer för högtidliga öppnande så långt möjligt bibehålles". Motionären anför bl. a. att formerna för riksdagensöppnande enligt den gamla författningen har kommit att uppskattas av mångamänniskor. Genom förmedling av radio och television har det blivit möjligt attrunt om i landet uppleva det skådespel som högtidliga öppnandeinneburit. Enligt motionären förehgger det också en opinion för att dehävdvunna formerna för riksdagsöppnandet i sä stor utsträckning som möjligtbibehålles. 1 motionen 1974:1176 av herrar () och Gadd (s)hemställs "att beslutar att som sin mening uttala attutformningen av programmet för öppnande sker i samarbete medrepresentanter för kulturarbetare". Om representanter för landets kulturarbetare engageras vidutformningen av programmet för öppnande i skapasenligt motionärerna garantier "för ett värdigt och till tiden väl anpassatprograminnehåU, som genom massmedias medverkan kan nä ut tillmedborgarna", I motionen 1974:1189 av m. fl. (c) hemställs"l.att uttalar att öppnande bör äga rum i Rikssalenmed de ändrade ceremonier som kan motiveras av det som vilande antagna 1 1974.4 saml Nr 18 förslaget tUl ny riksdagsordning och ny regeringsform, 2.att därest yrkandet under 1 icke vinner bifall, uttalaratt talmannen efter samråd med vice talmännen till sig knyter en kvalificeradarbetsgrupp som utarbetar förslag till nya former för riksmötetsöppnande". Motionärerna anför att det högtidliga öppnandet iRikssalen bygger på mycket gamla traditioner. Ceremonierna har genomgått mångaförändringar i riktning mot förenkling. Dessa harenligt motionärerna lett fram tiU en ceremoni som av många brukar beskrivas somen av de högtidligaste och mest värdiga statsceremonier som över huvud tagetförekommer. Motionärerna anför vidare att enligt deras mening börriksmötets öppnande även fortsättningsvis ske i rikssalen. Om emellertidriksdagens majoritet förordar att öppnande skaU äga rum i plenisalenså bör öppnandet även där präglas av ett värdigt ceremoniel. EnUgt motionärernatorde utformningen av detta komma att stöta på ej obetydliga svårigheter inteminst på grund av det provisoriska utformning. Formerna för högtidliga öppnande enligt 1866års RO Grundläggande föreskrifter omriksdagens öppnande enligt den gamla författningen återfinns i 34 §riksdagsordningen. Enligt dessa skall riksdagsmännen, Konungenbestämt och sedan gudstjänst med dem håUen är, sammankomma på rikssalen, därKonungen eller, då han så för gott finner, statsministern eUer annanstatsrådsledamot för ordet. Vidare föreskrivs, att Konungen vid detta tillfälleskall låta tiU överlämna statsverkspropositionen ochriksdagsberättelsen. Slutligen stadgas, att talmannen vid samma tillfäUe iriksdagens namn tiU Konungen skaU framföra dess undersåtliga vördnad. Vissaavvikande bestämmelser beträffande statsverkspropositionen och riksdagsberättelsenlämnas för det fall Konungen sammankallat till dag före den 10januari eUer då riksdag sammanträder efter upplösning. utarbetas årUgen en ordning för högtidligaöppnande, vilken innehåller de ceremonieUa detaljerna. Dessa bestämmelser går istora delar tiUbaka till tiden riksdagsordning, ehuru åtskiUigaförenklingar skett . Frågans tidigare behandUng i m. m. Formerna för öppnandehar aktualiserats vid ett flertal tillfäUen. Vid riksdag uttalades i en motion (11:61) av fruEriksson i (s) och () att ordningen för sammankomstenvid öppnande var otidsenlig. 1 motionen yrkades att skullehemställa om uppdrag till författningsutredningen att pröva nya former förifrågavarande ceremoni. framhöll i sitt utlåtande över motionen (KU 1959:6) attförfattningsutredningens stäUningstagande till frågan om kammarsystemet kundeantas komma att inverka på formerna för öppnande. Med hänsyn härtiUavstyrkte utskottet motionen, vUken avslogs av . I en motion vid riksdag (1:63) av ()hemställdes, att skulle uppdra åt talmanskonferensen att i samråd medhovförvaltningen vidta sådana åtgärder, att öppnande kunde försiggåi former som för ledamöter var mera värdiga och representativa.AUmänna beredningsutskottet framhöll i sitt utlåtande (1961:2) attförfattningsutredningens förslag kunde komma att medföra förändringar iriksdagens arbetsformer och att den slutliga lösningen av dessa frågor tordekomma att påverka formerna för öppnande. Några mera ingripandeåtgärder syntes i avvaktan härpå inte böra vidtas. I enlighet med utskottetshemställan avslog motionen. Frågan om formerna för öppnande behandlades avförfattningsutredningen i dess betänkande med förslag tiU ny riksdagsordning(SOU 1963:18). Utredningen anförde att ett borde anses öppnat i ochmed det första sammanträdet med , utan särskilda ceremonier liknanderikssalssammankomsten. Enligt utredningens mening var dock en sammankomst ihögtidliga former mellan Konungen, statsråden och ledamöter i börjanav lagtima påkallad. Sammankomsten borde äga rum efterriksmötets början. Förutom hälsningstal från Konungen och talmannen skulleregeringen genom statsministern eUer annat statsråd somförordnats därtill avge en förklaring angående sin politik. Dennaregeringsförklaring skulle sedan tjäna som utgångspunkt för den allmänpolitiskadebatt som enligt utredningens förslag skulle hållas i kort därefter.Utredningen fann det mest naturligt att sammankomsten skulle hållas iriksdagshuset. Några bestämmelser borde emellertid inte ges vare sig iriksdagsordningen eller i annan författning utan det borde uppdras åt talmannenatt efter samråd med statsministern bestämma om formerna för detta sammanträde. Vid riksdag aktualiserades frågan om formerna förriksdagens högtidliga öppnande i två likalydande motioner 1:140 av herrarPalm (s) och () samt 11:179 av fröken m. fl. (s). Imotionerna anfördes bl. a. att öppnande i de former som tillämpadeskunde betraktas som ett särpräglat och praktfullt skådespel men att ceremonin idetaljer var utan stil och utan anknytning till den moderna samhällssynen.Motionärerna anförde vidare att det var beklagligt att saknadeinflytande över utformningen av ceremonin vid öppnande.Konstitutionsutskottet uttalade i sitt utlåtande (KU 1965:15) att huvudsyftetmed motionerna skulle tillgodoses om författningsutredningens förslaggenomfördes. Utskottet förutsatte att detta skulle omfattas av övervägandena iförfattningsfrågan och avstyrkte därför motionerna, vUka avslogs av . 1* 1974.4 saml. Frågan om formerna för riksdagensöppnande upptogs på nytt vid riksdag. I motionen 11:202 av () hemställdes att skuUe uppdra åt talmanskonferensen att i samrådmed hovförvaltningen undersöka möjligheterna till förenkling av ceremonin ifråga. hänvisade i sitt utlåtande (KU 1966:41) tiU vadutskottet anfört föregående år och avstyrkte motionen, vilken avslogs avriksdagen. Även vid riksdag väcktes motioner i ämnet - 1:251av () och () samt 11:327 av herrarHyltander (fp) och () - syftande till åtgärder för att "geriksdagsledamöterna tillfälle att delta i högtidliga öppnande på ettsätt som mera överensstämmer med sammankomstens högtidliga karaktär".Konstitutionsutskottet (KU 1967:6) hänvisade tUl sina utlåtanden och 1966och förklarade sig inte ha funnit anledning att inta en annan ståndpunkt.Utskottet viUe inte göra gällande att den ordning som tUlämpades vartUlfredsställande men förutsatte att de åtgärder som var möjliga frånriksdagens sida skulle vidtas även utan ett särskilt uppdrag från kamrama.Riksdagen avslog på utskottets hemställan motionerna. Vid riksdag yrkades i motionen 11:491 av herrEriksson i m. fl. (s) att 34 § RO skulle ändras så att kundeöppnas under mer tidsenliga former. konstaterade i sittutlåtande (KU 1970:38) att enighet länge rått om att ordningen för riksdagenshögtidliga öppnande inte var tillfredsställande. Då utskottet inhämtat attgrundlagberedningen avsåg att i ett förslag till ny RO, som skulle komma attunderställas års val, förorda en ny ordning för riksdagensöppnande, ansåg det sig böra avstå från att ta initiativ i frågan. Sexledamöter (fyra s och två fp) reserverade sig och anförde att redanunder då innevarande session bort anta ett förslag till ändring av 34 § RO sompå sätt författningsutredningen avsåg gav talmannen rätt att efter samråd medstatsministern bestämma om ordningen för öppnande. följdeutskottsmajoriteten och avslog motionen. Formerna för öppnande enligt den nya RO m. m. Enligt den av riksdagenslutgiltigt antagna nya riksdagsordningen (1 kap. 6 §) skall lagtima riksmöteöppnas vid ett särskilt sammanträde med kammaren senast på tredjedag. Statschefen förklarar därvid på talmannens hemstäUan öppnat. VidförfaU för statschefen förklarar talmannen öppnat. Vid dettasammanträde skall statsministern, om inte särskilda skäl föranleder annat,avge regeringsförklaring. Talmannen fastställer efter samråd med vice talmännenordningen för detta sammanträde. 1 tilläggsbestämmelse anges att sammanträdetför öppnande skall äga rum under ,om inte talmannen bestämmer annan tidpunkt. Dessa bestämmelser bygger i sinhelhet på grundlagberedningens förslag i betänkandet "Ny regeringsform, nyriksdagsordning m. (SOU 1972:15). Förslaget i denna del intogsoförändrat i propositionen 1973:90 med förslag till ny regeringsform och nyriksdagsordning, m. m. I motiven anförde beredningen att öppningshögtidlighetenbättre borde passas in i det mönster som gäller i ett parlamentarisktstatsskick. Ceremonin borde enligt beredningen förläggas till riksdagensplenisal. Sambandet mellan de främsta statsorganen borde komma till uttryckgenom att förutom statschefen också regeringens ledamöter är närvarande vidsammanträdet. I en motion 1973:542 av m. fl. (m,fp,s,c), vilken väcktes under den allmänna motionstiden, hemställdes dels att riksdagenskulle uttala att dess högtidliga öppnande även borde äga rum irikssalen med föregående gudstjänst i , dels att vissa praktiskaförändringar skuUe vidtas för att riksdagsledamöterna och deras gäster bättreskuUe ställas i centrum för öppningshögtidligheterna. I sitt betänkande med anledning av bl. a. propositionen1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. (KU1973:26) tiUstyrkte utskottet propositionen i denna del och avstyrkte motionen1973:542. Utskottet anser i likhet med vadsom anförts av grundlagberedningen att officiellaöppningshögtidlighet bör anpassas till det mönster som gäller i ettparlamentariskt statsskick. Var öppningsceremonin skall äga rum regleras intei RO:s huvud- eller tilläggsbestämmelser. Utskottet utgår, liksomgrundlagberedningen utan meningsskiljaktighet gjorde i sin motivtext, från attceremonin normalt förläggs till plenisal. Vad beträffarmotionärernas förslag att öppningsceremonin bör föregås av en gudstjänst iSlottskyrkan får utskottet framhålla att en gudstjänst självfaUet kan anordnas,oavsett var högtidliga öppnande äger rum. Enligt utskottetföreligger inte behov av att föra in bestämmelser härom i RO eller itilläggsbestämmelse tiU denna. Ej heller bör enligt utskottets mening förslageti motionen angående vissa praktiska förändringar i samband medöppningshögtidligheten föranleda något beslut. I en reservation (2 m) hemställdesatt med anledning av motionen skuUe uttala att högtidligaöppnande även må kunna äga rum utanför . I ettsärskilt yttrande (c,fp) anfördes bl. Enligt vår mening är det önskvärt och det torde även vara vad majoriteten av svenska folket önskar - att såmycket som möjligt behåUes av den festivitas som inramar det högtidligaöppnandet. Våra massmedia, t. ex. radio och TV, ägnar ju ocksåriksdagsöppnandet stor uppmärksamhet, vUket även i fortsättningen torde ske. En högtidsgudstjänst i stil med den som försiggår islottskapellet bör också anordnas, antingen i detta eller i annat kyrkorum. Enligt det angivna lagrummet skall det ankomma påtalmannen att efter samråd med vice talmännen fastställa ordningen föröppningssammanträdet, som sålunda enligt vår mening bör ges en så högtidligform som anstår öppnandet av ett . I enlighet med utskottetshemställan antogs propositionens förslag i denna del och avslogs motionen. 1 förevarande motioner behandlasfrågan om formerna för lagtima öppnande. Morionerna 1974:73, 1974:924och 1974:1189 syftar till att skall uttala att öppningsceremonin sålångt möjligt även skaU utformas i nära anslutning tiU de formersom tiUämpats under den gamla riksdagsordningen. I motionen 1974: 1176hemställs att skall uttala att utformningen av programmet förriksdagens öppnande skall ske i nära samarbete med representanter för Sverigeskulturarbetare. I motionen 1974:1189 hemställs som ett andrahandsyrkande atttalmannen efter samråd med vice talmännen till sig skall knyta en kvalificeradarbetsgrupp som utarbetar förslag till nya former för öppnande. Enligt bestämmelserna i den under årets riksdag slutligtantagna nya riksdagsordningen (1 kap. 6 §) öppnas lagtima vid ettsärskilt sammanträde senast på tredje dag. Vid detta sammanträdeförklarar statschefen på talmannens begäran öppnat. Vidare föreskrivsatt statsministern vid sammanträdet, om inte särskilda skäl föranleder annat,skaU avge regeringsförklaring. Slutligen stadgas att talmannen efter samråd medvice talmännen fastställer ordningen för detta sammanträde. EnligttiUäggsbestämmelsen 1.6.1 skall sammanträdet för öppnande äga mm under , om inte talmannen bestämmer annantidpunkt. Några bestämmelser i övrigt angående riksdagensöppningshögtidlighet, t. ex. var den skaU äga rum, finns inte iriksdagsordningen. Allmän enighet råder om att arbete ävenfortsättningsvis skall inledas under högtidliga och värdiga former. De nyabestämmelserna om öppnande innebär en anpassning till detparlamentariska statsskicket. Det framstår därför som naturligt attceremonierna ges en sådan utformning att centrala roll istatsskicket klart markeras. Även med en sådan inriktning kan värdefulla inslagi de hittillsvarande öppningsceremonierna bevaras. En gudstjänst kan självfalletanordnas. högtidliga öppnande i rikssalen har fått enbred förankring hos allmänheten, särskilt genom direktsändningarna itelevisionen. För är det självfallet angeläget att allmänheten även ifortsättningen med intresse följer öppningssammanträde. Utskottetförutsätter att hänsyn härtill kommer att tas vid fastställandet av ordningenför sammanträdet. Som framgått av de ovan refererade bestämmelserna iriksdagsordningen är det talmannen som efter samråd med vice talmännenfastställer ordningen för öppningssammanträde. Att i detaljföreskriva hur öppningsceremonierna skall utformas ankommer sålunda inte på utan på talmannen. Utöver vad utskottet i detföregående anfört vUl utskottet därför med anledning av motionsyrkandena endastuttala att det är självklart att talmannen i sitt arbete i denna del kan knytatill sig erforderlig expertis hksom att han kan ta kontakt med partigrupperna. att förklarar morionerna1974:73, 1974:924, 1974: 1176 och 1974:1189 besvarade med vad utskottet i detföregående anfört. Närvarande: herrar i (s), (),i * (m). (), i (c), iStockholm (s), (), Fiskesjö (c), i (s), "jörcki (m), i (s), Jonnergård (c), iÄngelholm* (s). (vpk) och i (fp). * Ej närvarande vid justeringen. av (vpk) som anfört: De ceremonier som hittillstillämpats vid högtidUga öppnande i rikssalen har i allt väsentligtvarit oförändrade sedan 1810 års riksdagsordning. Den då gällanderegeringsformen byggde som bekant på ett maktdelningssystem där kungenpersonUgen utövade den styrande makten. I den nya författning som slutligt antagitär visserligen den anakronism som monarkin innebär i ett modernt samhälle kvarmen parlamentarismen och centrala roll i statsskicket är klartmarkerade på olika sätt. Därför framstår det som en uppenbar inkonsekvensatt tänka sig att, som utskottet anför, "värdefulla inslag i dehittUlsvarande öppningsceremoniema (kan) bevaras". Av utskottets skrivningkan man till och med få den uppfattningen att öppningssammanträdet ävenfortsättningsvis skall kunna äga rum i rikssalen. I den nya riksdagsordningen stadgas att talmannen skaUbesluta om ordningen för öppningssammanträde. Det bör ankomma påtalmannen att, med beaktande av uttalanden från (KU 1973:26 s. 77)om bl. a. att öppnandet bör äga rum i plenisalen, utarbeta ett program föröppningssammanträdet. Med hänsyntill det ovan anförda anser jag att de tre sista styckena i utskottets yttrande bort ersättas med text av följandelydelse: "Som framgått av de ovan refererade bestämmelserna iriksdagsordningen är det talmannen som efter samråd med vice talmannenfastställer ordningen för öppningssammanträde. Att i detaljföreskriva hur Öppningsceremonierna skall utformas ankommer sålunda inte påriksdagen utan på talmannen. Med anledning av motionsyrkandena vill utskottetdärför endast uttala att det är självklart att talmannen i sitt arbete i dennadel kan knyta tiU sig erforderUg expertis liksom att han kan ta kontakt medpartigrupperna." av herrar i (m) och i (m) somanfört: Utskottet har understrukit attriksdagens arbete även fortsättningsvis skall inledas under högtidliga ochvärdiga former samt att värdefulla inslag i de nuvarande öppningsceremoniemakan bevaras. Detta finner vi tUlfredsställande. Det är enligt vår mening betydelsefulltatt också fortsättningsvis öppnas i former som markerar dethistoriska .sambandet med tidigare statsskick och historia. Detta kanlämpligen ske genom att det hittiUsvarande öppningsceremonielet i stora dragbibehålles. Som utskottet framhåller, har öppningsceremonin blivituppskattad i vida kretsar, inte minst genom televisionen. Utan tvekan beror del av denna stämning kring ceremonin på den vackra och värdiga inramningsom rikssalen erbjudit. Det provisoriska vid erbjuderen mindre lämphg miljö för ett högtidligt öppnande. Även , eller ivarie fall tUls ett permanent riksdagshus färdigstäUts, bör öppningsceremoninäga rum i rikssalen. Den bör liksom tidigare inledas med en gudstjänst iSlottskapellet. centrala roU i statsskicket kommer ifortsättningen att markeras genom att statsministern avger regeringsförklaringvid öppningssammanträdet och att talmannen hemstäUer att konungen förklararriksdagen öppnad. Enligt de fr. o. m. 1975 gäUande bestämmelserna ankommerdet på talmannen, efter samråd med vice talmännen, att bestämma formerna förriksdagens högtidliga öppnande. Vi har därför i detta särskilda yttrande önskatytterligare markera de synpunkter på öppningsceremonierna som anförts avutskottet. Något om förhållandena i andra länder Nedan redovisas några uppgifterangående formerna för parlamentsöppnandet i några europeiska länder.Uppgifterna bygger dels på material som gmndlagberedningen insamlat (,, ), dels på uppgifter från den svenska ambassaden i respektiveland. Enligt 38 § i den danska grundlovenavger statsministern vid det första sammanträdet under folketingsåret enredogörelse för rikets allmänna stäUning och de av regeringen planeradeåtgärderna. Enligt samma lagrum skaU på grund av redogörelsen äga rum en allmändebatt. I folketingssalen har inrättats en särskild loge för representanternaför det verkställande organet och det dömande. Till denna hedersloge inbjudsdrottningen och fyra ledamöter i högsta domstolen. På samma läktare somhederslogen sitter diplomatiska kåren, högre ämbetsmän, tidigare ledamöter ifolketinget m. m. Ceremonien inleds med att ålderspresidenten öppnar tingetoch föreslår val av talman. Efter valet hälsar talmannen majestäten ochdomarrepresentanterna välkomna. Statsministern redogör sedan för riketsallmänna stäUning i ett anförande på 1/. möte ajournerasdärefter och gästerna avlägsnar sig. Enligt 26 § i den finländskariksdagsordningen låter republikens president tillkännage tiden för riksdagensöppnande. Denna tid får inte utsättas senare än tUl tredje helgfria dagen efterriksdagens sammankomst. skall ledamöter, sedangudstjänst förrättats, sammankomma i , där republikens presidenthälsar och förklarar den öppnad. Hälsningstalet besvaras av talmannenpå vägnar. Alltingets ordinarie session öppnasden eller, om detta datum infaUer , . Öppnandet inleds med en gudstjänst i medpredikan av biskop. Gudstjänsten bevistas av presidentparet, samtligastortingsledamöter, representanter för den diplomatiska kåren, högsta domstolenoch ett fåtal högre statstjänstemän. Efter gudstjänstens slut går samtliga i procession tilldet angränsande alltingshuset och sessionen inleds av presidenten som uppläserkungörelsen om alltingets inkallande och i anslutning därtill hålles ettanförande. Detta kan dock betecknas som personligt och motsvarar ej t. ex. vårttrontal. Efter talet lämnar presidentenlokalen och aUtingets ålderspresident inleder det egentliga alltingsarbetet medval av talman varefter denne övertar ordförandefunktionen. Sedan det norska stortingetkonstituerat sig, öppnar kungen eUer den han bemyndigar stortingetsförhandUngar (74 § grundloven). Öppnandet äger rum i stortingssalen och tillgårså att kungen läser trontalet (regeringens programförklaring), varefter ettstatsråd läser berättelsen om rikets tiUstånd. Ingen överläggning får äga rum ikungens närvaro. Något särskUt ceremoniel förekommerinte i vid parlamentets öppnande. De två kamrarna samlas var för sig isina ordinarie sessionslokaler, ordföranden inleder med fuUmaktsgranskningvarefter ordinarie sammanträde följer. Ordningen för det ceremoniel somtillämpas för nationalförsamlingen och senaten faststäUdes 1875. Det innebäratt vid början av varje förmiddags- och eftermiddagssammanträde talmanneninträder i sammanträdeslokalen i procession föregången av två officerare urrepublikanska gardet. Utanför sammanttädesrummen paraderar en pluton ur gardetsamt tvä trumslagare, vilka slår en gammal "appel" signal från julimonarkinsdagar (). Talmännen uppträder under eftermiddagssammanträden ijackett och under kvällssessioner i frack plus sina talmansinsignier. Vidnationalförsamlingens respektive senatens öppningssammanträde vid varjesession förekommer ovannämnda protokoll förstärkta med ett högtidligt anförandeav talmännen. Enär statschefen inte äger tillträde till parlamentetförekommer efter varje öppningssammanträde ett formellt besök hos presidentenav den nykonstituerade talmanskonferensen från både nationalförsamhngen ochsenaten. Parlamentarikerna uppträder vid detta tUlfälle, hksom då de eljestrepresenterar församlingen i jackett och frack pä kvällen jämtetrikolorfärgade band. Öppningsceremonien äger, som framgår av det ovanstående,rum i respektive nationalförsamUngens och senatens lokaler. Ett för båda kamrarna gemensamtöppningssammanträde äger rum tredje tisdagen varie år. Sammanträdetäger rum i riddarsalen som är en fristående byggnad på parlamentets borggård iHaag. Parlamentsledamöterna samlas i riddarsalen och mötet öppnas av första kammarens talman, varefter en särskild kommittébestående av 10 medlemmar går till dörren för att avvakta drottningens ankomst.Drottningen och prinsgemålen körs i en förgylld kaross från iHaag till parlamentets borggård, där kungliga marinkåren paraderar ochnationalsången spelas.