bet · FX01KU46 · 1974-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1974 KU1974:46 Konstitutionsutskottetsbetänkande med anledning av motionsyrkande om grundlagsfästande avmedborgerliga rättigheter m. m. I motionen 1974:350 av m. fl. (vpk)hemställs - tredje att-satsen såvitt nu är i fråga - att hosregeringen hemställer om kompletterande direktiv lill fri- ochrättighetsutredning (Ju 1973:19), innebärande bl. a. att denna skall utarbetaförslag om grundlagsfästande av de medborgertiga rättigheterna och avrättigheter för de arbetande. Imotionen framförs även yrkanden om bordläggning av det då somvilande antagna förslaget till ny författning eller - alternativt -attförfattningsförslaget måtte avslås. I dessa delar behandlades och avslogsmotionen under vårsessionen 1974 (KU 1974:7). 1motionen påtalas som en avgörande brist i den numera slutligt antagnaförfattningen att den inte befäster de medborgeriiga fri- och rättigheternaeller särskilda rättigheter för de arbetande. För den närmare motiveringenhänvisas till motionen. 1973års fri- och rättighetsutredning (Ju 1973:19) När antog förslag till nyregeringsform och ny riksdagsordning m. m. som vilande grundlagsförslag begärderiksdagen bl. a. att en pariamentarisk utredning skulle tillsättasmed uppdrag att utreda frågan om regleringen i grundlag av skyddet förenskildas fri-och rättigheter m. m. Den begärda utredningen har tillkallats medstöd av Kungl. Beträffande direktivenför utredningen hänvisas till riksdagsberättelsen 1974 s. I motionen framställs krav om kompletterandedirektiv lill fri-och rättighetsutredning (Ju 1973:19), innebärandeatt denna skall utarbeta förslag om grundlagsfästande av de medborgeriigarättigheterna och om rättigheter för de arbetande. Fri-och rättighetsutredningen skall enligt Kungl. Maj:ts direktiv till utredningenöverväga frågan om reglering i grundlag av skyddet för enskildas fri- ochrättigheter i hela dess vidd. I enlighet med uttalade önskemål(KU 1973:26 s. 51) skall utredningen särskilt överväga de i 2 kap. 1 och 2 §§propositionens förslag till ny regeringsform intagna bestämmelserna. Härigenomhar således understrukits att utredning skall ske bl. a. om möjligheterna alt igrundlag slå fast den enskildes rätt till trygghet i arbelsanställningen ochtill inflytande över sina arbetsförhållanden. Då fri- ochrättighetsutredning sålunda har atl utreda frågan om grundlagsskydd förenskildas fri- och rättigheter i hela dess vidd saknas enligt utskottetsbedömande skäl för det i motionen framförda kravet på tilläggsdirektiv tillutredningen. att avslårmotionen 1974:350 såvitt nu är i fråga. Närvarande:herrar i (s), (), i (c), (). Fiskesjö (c), Karisson i (s), i (m), Jonnergård (c),i (s), i (s), * (s), iÄngelholm (s), * (m), herrar (vpk) och iHamburgsund (fp). *Ej närvarande vid justeringen. avherr (vpk) som ansett att utskottet bort uttala och hemställaföljande: 1 motionen framställs krav om kompletterandedirektiv till 1973 års fri-och rätlighetsutredning (Ju 1973:19), innebärandeatt denna skall utarbeta förslag om grundlagsfästande av de medborgerligarättigheterna och om rättigheterna för de arbetande. Somanförs i motionen innebär den slutligt antagna författnings-reformen attde medborgeriiga rättigheterna i stort sett inte är befästa i grundlag utantvärtom kan inskränkas genom vanlig lag. Detta är enligt utskottet inte godtagbart.Den förta året tillsatta fri- och rättighetsutredningen arbetar visseriigen påatt i grundlag söka skapa ett ökat skydd för enskildas fri- och rättigheter.Utredningsdirektiven måste emellertid i flera viktiga hänseenden ansesofullständiga och ger därför anledning till pessimism inför resultatet avutredningsarbetet. Följande bör enligt utskottets uppfattning särskiltunderstrykas för utredningens fortsatta arbete. Det är ett oeftergivligt krav atl de medborgeriigafri- och rättigheterna ges grundlagsskydd. De måste formuleras klart ochotvetydigt och ges en bindande karaktär. De skall inte kunna inskränkas ellerändras annat än genom grundlagsändring. Detta är enligt utskottet inte fråga omjuridisk kunnighet och teknik utan om politisk vilja. En samhällsutveckling somskulle kräva en snabb begränsning av folkets rättigheter måste bekämpas. Ettled i den kampen är ett grundlagsfästande av de medborgeriiga rättigheterna. Härigenomåstadkommer man en önskvärd begränsning av lagstiftarens möjligheter attbeskära dessa rättigheter och därmed också av lagstiftarens auktoritet. Omoklarhet råder om en viss lagstiftnings grundlagsenlighet skall lagstiftarentvingas att försvara sig inför folkopinionen. Har folkets rättigheter kränktsskall det utse nya representanter och därmed nya lagstiftare. Imotionen framhålls särskilt rätten till facklig och politisk organisation,rätten atl på arbetsplatserna bedriva agitation, propaganda och mötesverksamhet,rätten att genom fackliga organisationer förhandla i alla frågor rörandearbets- och anställningsvillkor, arbetstid, arbetsledning, lön och löneformer,anställning, avskedanden och permitteringar samt rätten att tillgripa strejker. Särskilt anser utskottetföljande böra framhållas. Arbetsköparnahar betydligt flera stridsåtgärder att tillgripa mot arbetarna än vad arbetarnaförfogar över gentemot kapitalet. Att lagförbjuda strejker och lockouter harinte samma innebörd. Det talas om olagliga strejker. Men uttrycket olagligeller "vild" lockout brukas inte. Detta beror inte på att kapitaletär mindre benäget att försöka tvinga igenom sina intressen. Det beror på attkapitalet kan ge sina lockoutaktioner annat namn och skenbart annan innebörd omdess lönsamhetskrav inte uppfylls; det kan permittera, det kan avskedaarbetare, det kan genomföra driftsinskränkningar osv. Strejk och lockout hardessutom ofta helt olika ekonomisk betydelse för de agerande. Den politiskainnebörden är också rakt motsatt: lockouten försvarar det ekonomiska flväldel -strejken har sin spets riktad mot det. Somanförts i motionen kan en förfaltningsreform inte godtas med mindre än att deninnebär ett ökat stöd för de arbetandes kamp för sina rättigheter. I dettahänseende är särskilt dén i 2 kap. 5 § regeringsformen stadgade möjligheten altgenom vanlig lag eller avtal inskränka strejkrätten anmärkningsvärd. Detär enligt utskottet uppenbart att direktiven till fri- ochrättighets-utredningen i stor utsträckning inte tillgodoser vad nu anförts omde enskildas rättigheter och rättigheterna för de arbetande. Utskottet anserdärför med tillstyrkande till motionen, såvitt nu är i fråga, att utredningenbör erhålla tilläggsdirektiv i enlighet med den uppfattning utskottet ovangivit uttryck för. att riksdagen.med bifall till motionen 1974:350,såvitt nu är i fråga, hos regeringen hemställer om tilläggsdirektiv till 1973års fri-och rätlighetsutredning av innebörd alt denna skall utarbeta förslagomgrundlagsfästande av de medborgeriiga rättigheterna och av särskildarättigheter för de arbetande i enlighet med vad utskottet anfört. GOTAB 74 8114 S 1974