bet · FX01KU23 · 1974-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1974 KU 1974:23 betänkande med anledning av delspropositionen 1974:1 såvitt gäller anslag under finansdepartementetsverksamhetsområde för /75 till presstödjande ändamål, delspropositionen 1974:74 angående ökade produktionsbidrag för dagstidningar jämtemotioner. I propositionen 1974:1 såvitt nu äri fråga (bilaga 9, s. 9597 och 115116) föreslår Kungl. Maj:t att riksdagenför /75 anvisar, till Produktionsbidrag för dagstidningar ettförslagsanslag av , tiU Samdistributionsrabatt för dagstidningarett förslagsanslag av . samt tiU, Pressens lånefond ettinvesteringsanslag av . Beträffande det sistnämnda anslaget anfördepartementschefen att möjlighet bör finnas för tidningarna att även under budgetåret1974/75 erhålla lån ur pressens lånefond. Med hänvisning tiU den storabehäUntngen på anslaget förordar departementschefen att anslaget för nästabudgetår förs upp med ett formellt belopp av . Propositionen 1974:74 angående ökade produktionsbidragtill dagstidningar I propositionen 1974:74 föreslås en förstärkning avstatens stöd till dagspressen genom att produktionsbidragen för s. k.andratidningar höjs. I propositionen hemställs att skall 1. godkänna de avdepartementschefen förordade ändringarna i grunden för produktionsbidrag fördagstidningar, 2. tillProduktionsbidrag för dagstidningar för /75 under sjundehuvudtiteln utöver i propositionen 1974:1 bUaga 9 s. 96 föreslagetförslagsanslag anvisa ytterligare . Departementschefen anför i propositionen att deproduktionsbidrag tiU de s. k. andratidningarna, som infördes är 1971, varitverkningsfuUa för att bevara nuvarande struktur inom dagspressen. Trots attstödet förstärkts kraftigt har dock många andratidningar fortfarandestora ekonomiska svårigheter. Dessa förhåUanden har förvärrats under densenaste tiden p. g. a. att kostnadsläget för tidningsbranschen på ett markantsätt försämrats. Mot denna bakgrund bör enUgt departementschefen en omedelbaroch betydande förstärkning ske av det nuvarande produktionsstödet. Enligt förslaget i propositionen skaU det tillpappersförbrukningen knutna årliga produktionsbidraget ökas från . 4 saml Nr 23 Maximibidragen höjs från 8 milj. kr. tUl 13,5 milj.kr. för storstadstidning och från 2,5 milj. kr. Lägsta utgående bidrag räknas upp från . tUl ,vilket också utgör bidrag för tidning som utkommer en gång . Förtidningar som utkommer minst föreslås att bidrag utgår medlägst . Utgifterna för produktionsbidragen beräknas öka med 30 milj.kr. tiU ca 97 milj. kr. under nästa budgetår. Den i propositionen föreslagna förstärkningen av stödetbör enligt departementschefen ses som en provisorisk åtgärd i avvaktan på ettslutligt förslag års pressutredning. I detta betänkande behandlas deunder den allmänna motionstiden väckta motionerna 1974:139 av (), 1974:140 av herrar () och (), 1974:355 av herrar Schött(m) och i (m) samt 1974:921 av () samt de medanledning av propositionen 1974:74 väckta motionerna 1974:1748 av m.fl. (fp), 1974:1749 av m. fl. (m) och 1974:1750 av . (m). Motionerna tar upp ohka frågor med anknytning tUl det StatUgapresstödet. Flertalet frågor var aktueUa även (KU 1972:29) och 1973(KU 1973:11). Motionsyrkandena presenteras nedan under respektive rubrik. Vid riksdag beslöts ettstatligt ekonomiskt stöd till dagspressen i form av produktionsbidrag fördagstidningar (prop. 1971:27, KU 1971:32, rskr 1971:180). Genom beslut vid 1972års riksdag höjdes bidragsbeloppen och företogs vissa ändringar i grunderna förproduktionsbidragen (prop. 1972:59, KU 1972:29, rskr 1972:203). Bestämmelserhar meddelats i kungörelsen (1971:492, ändrad 1972:427) om statligt stöd tilldagstidningar. Produktionsbidrag utgår i princip endast till andratidningar.Med andratidning avses sådan dagstidning som på sin utgivningsort har mindreupplaga än annan tidning. Bestämmelserna i 17 § stödkungörelsen möjliggöremellertid även för annan tidning än andratidning att få bidrag om det medhänsyn tiU förhåUandena inom tidningens hela spridningsområde är uppenbart attden har samma svårigheter som en andratidning. Efter en av 1972begärd ändring av stödkimgörelsen kan därvid reducerade bidrag utgå tUlförstatidningen i de fall skUlnaden i upplaga meUan första- och andratidningenär Uten. Sådana bidrag har i ett par faU beviljats . Som förutsättningarför att produktionsbidrag skaU utgå gäUer vidare bl. a. att tidningenstotalupplaga i huvudsak är abonnerad, att den abonnerade upplagan uppgår tUlminst 2 000 exemplar och att armons- För dagstidning som utkommer beräknasbidraget på grundval av pappersförbrukningen minskad med den del som går åt förannonsutrymme. Bidraget utgår med . per ton, dock högst 8 milj. kr. förstorstadstidning och 2,5 milj. kr. för annan tidning. För dagstidning somutkommer en gång utgår bidraget med ett fast belopp, nämligen 200 000kr. Detta belopp utgör också minimibidrag för övriga bidragsberättigadedagstidningar. Bidragen beräknas för kalenderår och utgick för år 1972med sammanlagt 6,5 milj. kr. fördelat på 53 tidningar. hade t. o.m. december månad beviljats bidrag för 61 tidningar tiU ett sammanlagt beloppav ca 67 milj. kr. Enligt kungörelsen (1969:581,ändrad 1972:418) om samdistributionsrabatt för dagstidningar erhållertidningarna rabatt för varje abonnerat exemplar som distribueras av postverketi särskild tidningsutdelnings-tur eller av distributionsföretag underförutsättning att minst två tidningsföretag deltar i samdistributionen.Tidningsföretagen måste avstå från egen distribution på alla de orter där detförekommer rabatterad samdistribution i vilken den egna tidningen kan medfölja.De i samdistributionen deltagande tidningarna betalar inom samma distributionsområdeett enhetligt pris per distribuerat exemplar. En viss möjUghet tilldifferentierad prissättning finns dock om tidningamas exemplarvikt är mycketoUka. Samdistributionsrabatten utgår med för varjerabattberättigat exemplar av tidning som samdistribueras. F. n. deltar 152 tidningar i rabattberättigadsamdistribution, medan 27 tidningar står utanför systemet. Av dessa senare är16 endagstidningar, sju 2- eller 3-dagarstidningar och fyra 5-, 6- eller7-dagarstidningar. Av de sistnämnda är tre eftermiddagstidiungar med i principenbart lösnummer-försåld upplaga. TUl pressens lånefond har under enfemårig försöksperiod (budgetåren 1969/70-1973/74) anvisats ett årligt anslagav 25 milj. kr. Lån från pressens lånefond kan beviljas tidningsföretag såvälför investering som för annan åtgärd som bedöms vara nödvändig för att stärkaföretagets konkurrensförmåga på . Projekt som syftar tUl kostnadsbesparingargenom samverkan meUan tidningsföretag ges företräde. Lånen, som inte utansärskilda skäl får lämnas , är räntefria ochamorteringsfria . Under /73 bevUjades lån tUl åttatidningsföretag med sammanlagt 5 mUj. Totalt har lån beviljats tUl 32tidningsföretag med sammanlagt 59,5 milj. kr. 1 * 1974.4 saml. pressutredning (Fi1972:07) tiUkallades efter regeringens bemyndigande meduppgift att utreda pressens förhållanden. I dire|ctiven uttalardepartementschefen bl a. Utredningen bör göra en allmän bedömningav utvecklingen inom olika massmedier, varvid tekniska, ekonomiska,marknadsmässiga och organisatoriska faktorer bör vägas in i bUden. Ävenframväxten av nya mediatekniker, såsom kabel-TV, bör beaktas. Huvuduppgiftenbör vara samarbets- och rationaliseringsfrågor inom tidningsbranschen samt formernaför statens stöd till pressen. Utredningens förslag bör i första hand avsedagspressen. I anslutning tUl sin bedömning av utvecklingen på massmediaområdetbör utredningen även ta upp förhållandena för pressorgan, som ges ut av ideellaoch fackliga organisationer, samt fackpress och populärpress.Beskattningsfrågor bör dock inte ingå i utredningsuppdraget. En allmänförutsättning för utredningens arbete bör vara att nuvarandetryckfrihetspolitik i huvudsak består. Utredningen bör hålla sig underrättad omarbetet inom utredningen (Ju 1970:59) om enhetlig reglering i grundlag avyttrandefriheten i massmedier m. m. (KU 1972:29 s. 10) haruttalat sig för att utredningen ges möjlighet att, om uppläggningen av arbetetmedger detta, med förtur behandla frågor som rör tUlämpningen av 17 §stödkungörelsen. Det framgår av sammanhanget att framför allt åsyftas de faU dåtvå tidningar på samma utgivningsort har ett likartat konkurrensläge.Utredningen bör ges denna möjlighet. Jag vill dock understryka angelägenhetenav att denna fråga inte tas upp helt isolerat utan att eventuella förslag kanske mot bakgrund av en samlad bedömning av effekterna av systemet medproduktionsbidrag. erhöll pressutredningeni tilläggsdirektiv i uppdrag att tiU Kungl Maj:t inkomma med förslag tUl lämUgfördelning av ökade produktionsbidrag inom en kostnadsram på 30 milj. kr.Utredningen avlämnade sitt förslag i ämnet. Beträffande utredningens arbete i övrigt kan nämnas attutredningen f. n. befinner sig i slutskedet av en undersökningsperiod. Bland deundersökningar som pågår inom utredningen kan först nämnas projektet . Detta syftar tiU att ge underlag för den precisering av samhälletspresspolitik som utredningen har i uppgift att göra. Genom olika studierinnefattande enkäter med organisationer, företag och journalister samtintervjuer med aUmänheten görs ett försök att fastställa den roU som pressenspelar i den poUtiska processen. En undersökning görs också av det existerandepresstödets effekter på dagspressen i dess helhet. Ett urval tidningsföretagstuderas ingående och undersökningen bör enligt utredningen kunna ge underlaginte endast för en utvärdering av presstödet utan också för en ekonomiskprognos för ohka typer av tidningsföretag. En arbetsgrupp gör vidare eninventering och utvärdering av existerande och tänkbara samarbetsformer i syfteatt rationalisera tidningsdriften. Detta arbete, liksom den ekonomiska analysen,beräknas vara avslutat . Utredningen räknar med att presentera sina förslag i ettsammanhang . Motionsyrkanden i anslutning till propositionens förslagtill fördelning av ett förstärkt presstöd 1 motionen 1974:1748 av m.fl. (fp) hemställs "att ----- 3.avslår höjningen av det fasta belopp som utgår som bidrag förtidning vUken utkommer en gång från . Motionärernaanför att olikheterna i behandling av veckotidningar av dagspresskaraktär ochövriga ökar om de förstnämnda erhåller ett höjt stöd. Enligt motionärerna ärdet av flera skäl olämpligt att göra så stora skUlnader i behandlingen av olikaslags veckotidningar. I motionen 1974:1750 av m. fl. (m) hemställs"att 1. uttalar att produktionsbidrag och samdistributionsrabattfr. o. m. skaU utgå enligt de i motionen angivna grunderna,2. till Produktionsbidrag för dagstidningar för /75 under sjundehuvudtiteln utöver i proposition 1974:1 bil 9 s. 96 föreslaget förslagsanslaganvisa ytterUgare , 3. tiU fur /75 under sjunde huvudtiteln utöver ipropositionen 1974:1 bil. 9. s. 97 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare16 ." I motionen anförs att de bidrag somnu utgår innebär en stark orättvisa mot många tidningar. Ju större bidrag debidragsberättigade tidningarna får, desto svårare blir det för övriga tidningaratt konkurrera med dessa. Enligt motionärerna förstärks alltså orättvisan ibidragssystemet med den i propositionen föreslagna ordningen. Det höjdapresstödet bör därför enUgt motionärerna utformas så att höjningen avproduktionsbidragen begränsas tiU ungefär hälften av den i propositionenföreslagna. Förslaget i motionen innebär att det tiU pappersförbrukningenknutna bidraget räknas upp från 5 000 tiU . per ton och år,maximibeloppet för storstadstidning bestäms till 11 milj. kr. och förannan tidning till 3,2 mUj. samt det fasta beloppet för s. k.endägstidning tiU . Motionärerna anför vidare att denföreslagna nya minimigränsen för bidrag för tidningar som utkommer minst sexgånger bör sättas tiU . Enligt motionärerna börvidare samdistributionsrabatten uppräknas med per exemplar och sålundautgå med per exemplar. Kostnaden för samdistributionsrabatten kan därmeduppskattas öka med ca 16 milj. kr. Frågor med anknytning till 1 7 § stödkungörelsen 1 motionen 1974:1748 av . (fp) hemställs "att 1. hos Kungl. Maj:t begär förslag tUlårets riksdag om sådan ändring av presstödkungörelsen att större rättvisauppnås i de faU där förstatidningen endast har en obetydligt större totalupplaga än andratidningen; 2. uttalar att presstödkungörelsens paragraf 17 börkunna tiUämpas så att stöd kan ges också åt tidning, som på grund av konkurrensfrån närliggande storstadstidningar är i samma svårigheter som andratidning". Motionärerna anför att reglerna för produktionsstöd tillpressen på flera punkter är oklara eller orättvisa. Bestämmelserna bör därförsnarast ses över. 1 motionen nämns särskilt två frågor som enUgt motionärernabör behandlas med förtur. Det gäUer först bidragsreglerna för det fall därskillnaden i upplaga meUan första- och andratidningen är Uten och där denuvararide bidragsreglerna enhgt motionärerna är särskilt orättvisa. Det gällervidare möjligheterna att bevUja lokala förstatidningar som är utsatta förkonkurrens från t. ex. närliggande storstadstidningar produktionsbidrag. Dåstorstadstidningarna genom ökade produktionsbidrag i vissa faU får sin ekonomiförstärkt kan enUgt motionärerna konkurrensläget för de lokalaförstatidningarna bU mycket svårt. I motionen 1974:1749 av m. fl. (m) hemställs"atl uttalar att bestämmelserna i 17 § presstödskungörelsen ickekan anses innebära att s. k. ensamtidning skaU uteslutas från möjligheten atterhålla produktionsbidrag". I motionen anförs att presstödsnämndens majoritet intefunnit 17 § presstödkungörelsen tiUäinpUg på tidning som är"ensamtidning" på sin utgivningsort. Enligt motionärerna har dockåtskilliga av dessa tidningar sådana svårigheter att det vore önskvärt och dekunde erhålla produktionsbidrag. Frågans behandling vid riksdag De i motionerna berörda frågornahar behandlats av såväl 1972 som 1973. Vid riksdag togsfrågan om tUlämpningen av 17 § presstödkungörelsen upp i motionen 1973:370 avherr m. fl. (fp). avstyrkte motionen i denna deloch uttalade med anledning av motionen i sitt av godkända betänkande(KU 1973:11): Vid förra årets riksdagsbehandlingägnades betydande iippmärksamhet ät frågor kring 17 § stödkungörelsen. Motbakgrund av motionsyrkanden, som bl. a. tog upp de i motionen 1973:370 berördaförhållandena, fann det vara påkallat med omedelbar ändring avslödkungörelsen, varigenom presstödsnämnden fick möjlighet att vid tUlämpningenav 17 § besluta om att ge reducerade bidrag till förstatidning i den månförhållandena gav anledning därtill Vidare uttalade sig för att denaviserade pressutredningen borde ges möjUghet att, om uppläggningen av arbetetmedgav det, med förtur behandla frågor som rör tUlämpningen av 17 §. Som redan nämnts har den av begärda ändringen istödkungörelsen genomförts. Direktiven pressutredning ger ocksåuttryckligen utredningen den av önskade möjligheten tiUförtursbehandling av frågor som rör tillämpningen av 17 §. Departementschefenunderstryker emeUertid därvid angelägenheten av att frågan inte tas upp heltisolerat utan att eventuella förslag kan ske mot bakgrund av en samladbedömning av effekterna av systemet med produktionsbidrag. I en reservation (2 fp, 2 m)anfördes att bl. a. bort hemställa "hos Kungl. Maj:t om tiUäggsdirektiv till 1972 års pressutredning så att ------ 2. de i motionen angivna problemen för lokala tidningar som hotas av närUggande storstadstidningar tas upp med förtur,3. utredningen lägger fram förslag tUl provisorisk ändring avpresstödkungörelsen, så att regeringen till årets höstriksdag kan föreslåriksdagen förändring av bidragsreglerna för att uppnå ökad rättvisa i de falldär förstatidningen endast har en obetydUgt större total upplaga änandratidningen". I sinmotivering anförde reservanterna bl. Tyvärr infördes både annonsskattenoch de nuvarande reglerna för produktionsbidrag utan någon som helst utredning.Därför har presstödet fått en konstruktion som delvis är orättvis. I vissa fallfär en s. k. andratidning 2,5 milj. kr. medan den obetydligt större s. k.förstatidningen inte får någonting alls. Främst i , och EskUstunahar sådana fall aktualiserats. Riksdagsmajoriteten beslöt införa en rätt förpresstödsnämnden att i sådana lägen utbetala "reducerade bidrag" pågrunder som inte närmare redovisades. Men ännu har inget sådant reduceratbidrag utbetalats. Skulle regeln användas är det uppenbart att den ger stortutrymme för allsköns godtycke. Därför bör pressutredning snabbt föreslå enprovisorisk ändring av presstödkungörelsen så att årets höstriksdag kan beslutaom mer rättvisa bidragsregler än . Tänkbara konstruktioner nämns imotionen 1973:370. bör också med förtur behandla situationenför de s. k. förstatidningar som har att konkurrera med närUggande storstadstidningar,vilka i vissa fall dessutom får produktionsbidrag. I motionen 1973:370 påvisasatt de nuvarande reglerna är otiUfredsstäUande. Produktionsbidrag till tidningar på annat språk än svenskaMotionerna I motionen 1974:139 av () hemställs "att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller omsådana preciseringar av reglerna for statligt stöd tUl dagstidningar att produktionsbidragför tidningar på annat språk än svenska kan utgå fr. o. m. innevarande år'. Motionären anför att presstödsnämnden vid flera tillfäUenavslagit ansökningar frän tidningen vUkenutkommer tvä gånger med en upplaga av ca 2 600 exemplar. Enligtmotionären är skälen för avslag att tidningen publiceras på annat språk änsvenska. I motionen anförs att det är ett elementärt rättskrav att erhåller produktionsbidrag på samma viUkor som gäller förmotsvarande svenskspråkiga tidningar. I motionen 1974:355 av () och i (m) hemställs "att ger Kungl Maj:t tiUkänna att det i presstödkungörelsen bör anges att det förhållandet attdagstidning utkommer på annat språk än svenska inte utgör hinder förproduktionsbidrag". Motionärerna anför att det vid presstödets tillkomst intevar avsikt att diskriminera tidningar som utkommer på annat språk än svenska.Enligt motionärerna är därför en justering i presstödkungörelsen nödvändig så att där klart anges att det förhållandet att en tidningutkommer på främmande språk inte utgör hinder för bidrag. Ändringen föreslåsgenomföras utan avbidan pä vad pressutredning kan komma att föreslåangående det statliga stödet till pressen. Frågans behandling vid riksdag Frågan om möjlighet för tidningarsom ges ut på annat språk än svenska att erhålla produktionsbidragaktualiserades såväl vid 1972 som riksdagar. I sitt betänkande 1973(KU 1973:11) anförde utskottet i denna fråga: Utskottet kan för sin del anslutasig tUl uppfattningen att produktionsbidrag i princip bör kunna utgå även förtidning som utkommer på annat språk än svenska om den i övrigt uppfyUerförutsättningarna härför. Utskottet framhöU att pressutredningen,mot bakgrund av det stora antalet invandrare i landet och vikten av atttUlgodose också deras behov av information m. m., även kunde behöva överväga desärskUda pressfrågor som därvid aktualiseras. Med hänsyn härtUI och de förutredningen utfärdade direktiven kan det antas att pressutredning somett led i sitt arbete kommer att ta upp den i motionen 1973:547 aktualiseradefrågan. Utskottet ansåg inte att någotsärskilt initiativ från var erforderligt i denna del och avstyrkteifrågavarande motionsyrkande. I en reservation (2 fp, 2 m) föreslogs "att riksdageni skrivelse till Kungl. Maj:t skulle anhålla om sådana preciseringar avreglerna för statligt stöd till dagstidningar att produktionsbidrag förtidningar på annat språk än svenska kan utgå fr. o. m. innevarande år". Imotiveringen anförde reservanterna: har i ett parär diskriminerat en tidning som betyder mycket för balterna i . EestiPäevaleht () utkommer med enTS-kontroUerad upplaga på drygt 2 500 exemplar. I motsats tiU en rad tidningarsom utkommer en gång har den förvägrats produktionsbidrag. Vid enutfrågning inom med ordföranden ipresstödsnämnden, regeringsrådet , framgick det att ett av de skälsom anförts inom presstödsnämndens majoritet mot att bevilja Estniska Dagbladetproduktionsbidrag är att den inte är skriven på svenska och därför inte kundebetraktas som en aUmän nyhetstidning. Behandlingen av är en upprörandekulturell diskriminering. Det är anmärkningsvärt att regeringen genomstatsrådet ställt sig bakom denna hållning; också detta framkom vidutfrågningen med regeringsrådet . Vid behandlingav motionen 1973:547 av herrar Wirmark och bekräftades i sakmotionens uppgifter angående skälen tUl avslag pä Estniska Dagbladets ansökan omproduktionsbidrag. Det är synnerUgen beklagligt att utskottets majoritet, trotsdetta vägrat föreslå rUisdagen ett uttalande av innebörden attproduktionsbidrag fr. o. m. detta är kan utgå också till tidningar som utkommerpå annat språk än svenska. Denna fråga får betydelse inte enbart för balterna iSverige. Den kan längre fram påverka möjligheten tiU bidrag tUl RuotsinSuomalainen organ för i . att presstödsnämnden inte fortsätter att diskrimineratidningar som utkommer i utan att vara skrivna på svenska. beslöt i enlighet med utskottets förslag. Behandlingen av veckotidningar av olika typ I motionen 1974:140 av herrarAhlmark (fp) och () hemstäUs "att hos Kungl. Maj:tanhåUer om tUläggsdirektiv tUl pressutredning så att denna utredningockså får tUl uppgift att lägga fram förslag som begränsar den nuvarandediskrimineringen av vissa veckotidningar". I motionen anförs att statsmakterna steg för steg börjatsärbehandla de veckotidningar som anses utgöra "allmänna nyhetstidningarav dagspresskaraktär". Enligt motionärerna är det från många synpunkterolämpligt att statsmakterna på punkt efter punkt gör skillnad mellan ohka slagav veckotidningar. Det bhr enUgt motionen lätt en godtycklig bedömning av"värdet" av oUka slag av veckotidningar. Motionärerna ifrågasättervidare om den systematiska uppdelningen meUan olika slag av veckotidningar ärförenlig med bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen. Frågans behandling vid riksdag Vid riksdag togs imotionen 1973:237 upp ett yrkande av motsvarande innebörd som det i motionen1974:140. avstyrkte i sitt betänkande (KU 1973:11)motionen under erinran om att pressutredningens uppdrag även omfattar denna typav publikationer och att ett bifaU till motionen skulle innebära en bindning avutredningens arbete. I en reservation (2 fp) föreslogs att utskottet borthemstäUa "att med bifaU till motionen 1973:237 hos Kungl. Maj:tanhåller om tilläggsdirektiv till 1972 års pressutredning så att dennautredning också får tUl uppgift att lägga fram förslag som begränsar dennuvarande diskrimineringen av vissa veckotidningar". Imotiveringen anförde reservanterna: På åtminstone fem sätt i fråga omstöd och skatt gör man skUlnad meUan oUka periodiska skrifter som utkommer engång . Motionen 1973:237 beskriver läget så här: "1) behöver inte betala moms.Andra veckotidningar måste betala moms. 2) Vissaveckotidningar betalar i annonsskatt på reklamintäkter över 3miljoner kronor . De kommer i regel inte upp till detta belopp ochbehöver således inte betala annonsskatt. Andra veckotidningar måste betala 10procent i annonsskatt. De har ofta reklamintäkter över 3 mUjoner kronor per åroch drabbas aUtså av denna skatt. 3) har rätt tUl fördelaktiga lån ur pressens Andra veckotidningar har inte denna rätt. 4) Vissaveckotidningar får produktionsstöd på . Andraveckotidningar har inte rätt tUl sådant stöd. 5) Vissaveckotidningar får del av den statliga annonseringen i form av s. k.samhällsinformation. Andra veckotidningar får inte del av sådanaarmonser." Motionen 1973:237 visar att det är tveksamt om en sådansystematisk diskriminering respektive privilegiering är förenlig medtryckfrihetsförordningen. Det är också av andra skäl olämpUgt att göra såstora skillnader meUan oUka slags veckotidningar. Det är beklagligt att 1972års pressutredning inte fått som en av sina uppgifter att föreslå en merenhetUg behandlmg. beslöt i enlighet med utskottets förslag.