bet · FX01KU37 · 1974-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1974 KU1974:37 Konstitutionsutskottetsbetänkande med anledning av motioner rörande förhållandet mellan kyrka ochstat. I motionen 1974:39 av () hemställs"att beslutar att hos Kungl. Maj:t begära att förslag ikyrka-stat-frågan föreläggs, ". Enligt motionärenbörstal-kyrka-beredningens förslag 1972 läggas till grund för en proposition ifrågan. Imotionen 1974:349 av m. fl. (vpk) hemställs "att riksdagenhos regeringen begär förslag om kyrkans skiljande från staten". Även dennamotion hänvisar till stat-kyrka-beredningens förslag 1972. Imotionen 1974:728 av m. fl. (m) hemställs "att riksdagenhos Kungl. Maj:t anhåller att en utredning tillsattes med uppdrag alt ienlighet med de i motionen angivna riktlinjerna framlägga förslag till reformerbeträffande interna organisations- och arbetsförhållande".Utgångspunkten för motionärerna är att stat-kyrka-beredningens förslag 1972inte kommer att genomföras. I ett sådant läge anser motionärerna altstatsmakterna bör ta initiativ till ett utredningsarbete om reformer på detkyrkliga området inom ramen för ett bevarat samband med staten. Enligtmotionärerna bör huvudprinciperna i ett sådant reformarbete vara ökadsjälvbestämmanderätt för kyrkan i de inomkyrkliga frågorna och uppbyggnad aven demokratisk organisation också på stifts- och riksplanet. Rörande motiveringarna iövrigt hänvisas till motionerna. 1968års beredning om stat och kyrka Sedan 1958 års utredning kyrka-stat våren 1968slutfört sin uppgift att framlägga material för ett senare ställningstagande iannan ordning till hur förhållandet mellan staten och iframtiden skall vara gestaltat, tillkallades enligt Kungl. Maj:ts bemyndigandeden sakkunniga för fortsatt utredning av denna fråga. Desakkunniga antog benämningen beredning om stat och kyrka. Medavlämnandet av slutbetänkandet Samhälle och trossamfund (SOU1972:36) jämte bilagor (SOU 1972:37-38, DsU 1972:5-8) slutfördes i huvudsakberedningens uppdrag. Huvudpunkternai beredningens förslag kan i korthet sammanfattas sålunda. Vägledande för samhällets relationer tilltrossamfunden måste enligt beredningen vara religionsfrihetsprincipen. Förberedningen har det gällt att bedöma vad denna princip under en överskådligframtid bör innebära i ett demokratiskt samhälle av vår typ. Beredningen hardärför på punkt efter punkt undersökt vilka reformkrav som en i vårt samhällenaturlig tolkning av religionsfrihetsprincipen kan ge anledning till.Undersökningen har gjorts utifrån tre aspekter: innebörden av begreppensamhällets opartiskhet i livsåskådningsfrågor, individens religionsfrihet samttrossamfundens religionsfrihet. Iavsnittet om samhällets opartiskhet i livsåskådningsfrågor konstateras attstaten kan stödja religion som sådan utan att komma i konflikt medreligionsfrihetsbegreppet. Beredningen finner att samhället, även om det äricke-konfessionsbundet, har anledning att inta en "aktiv positiv"attityd till existensen av olika åsiktsriktningar, religiösa såväl somicke-religiösa. Samhällets främsta uppgift måste enligt beredningens meningvara att bidra till att invånarnas individuella behov i olika avseenden kanläckas. För vitaliteten i den svenska demokratin är det också av stor vikt attolika ideologier och trosriktningar fSr goda möjligheter att göra sig gällande.Samhällets uppgifter blir alltså, anser beredningen, att finna former för stödåt bl. a. olika trossamfund. Stödet måste, tillägger beredningen, uppfattas somlikvärdigt av de skilda trossamfunden. Grundtankeni de reformförslag som beredningen lägger fram är att det gäller att genomförasådana reformer som ger klarare uttryck för egenskap avtrossamfund och ej statlig institution. Detta uppnås genom "byte" avarbetsuppgifter mellan kyrkan och det borgerliga samhället. Genomatt ge möjligheter att självständigt besluta om trosfrågor ochinre organisatoriska uppgifter av profan administrativ art, markeras egenskap av trossamfund, anför beredningen. Dekvardröjande dragen av statsinstitution tonas alltså ner enligt förslagen avberedningen. Beskattningsrätten avskaffas successivt. Tillborgerligt organ överflyttas bl. a. huvudmannaskapet för lokal folkbokföringoch för allmänna begravningsplatser. offentligrättsligareglering upphör enligt förslaget . Beslutanderätten isamtliga inomkyrkliga angelägenheter skall då överföras till ochdär omhändertas av nya kyrkliga organ. Församlingarna övergår från att varaoffentligrättsliga korporationer (kommuner) till privaträttsligasammanslutningar. Grundläggandeför det fortsatta arbetet med frågan bör enligt beredningen vara ettprincipbeslut av på grundval av en principproposition. Enligtberedningens tidsplan bör proposition framläggas och beslut fattas under våren1974. Någonfolkomröstning bör enligt beredningen inte anställas i frågan om relationernamellan samhället och trossamfunden. Till betänkandet harfogats reservationer och särskilda yttranden angående Ledamoten yrkar i en reservation att beredningens förslagskall underställas en rådgivande folkomröstning före ett slutgiltigt beslut avstatsmakterna. I ett särskilt yttrande uttalar ledamoten att beredningenbort föreslå utredning om frågan om avdragsrätl vid beskattningen förpersonliga bidrag till bl. a. trossamfund. Ledamoten anför i ettsärskilt yttrande att staten bör garantera att medlems-förpliktelser kan åvilaendast den som vid relationsförändringen aktivt bekräftar sitt medlemskapeller som därefter inträder i trossamfundet . Vidare avstyrkerHjelm-Wallén övergångsvisa uppbördsanordningar för åren1983-1992. Ledamoten avvisar i en reservation förslaget att lagen omförsamlingsstyrelse skall upphävas och kyrkans beskattningsrätt upphöra.Larsson reserverar sig också mot förslaget att låta ett principbeslut omöverförandet av huvudmannaskapet för begravningsväsendet till borgerlig kommunföregå det närmare utredningsarbetet i dessa delar. Belänkandet om samhälle och trossamfund harremissbehandlats. Remissyttrandena har sammanställts i SOU 1974:9.Remissinstansernas ställningstagande i stort kan anges sålunda. Remissutfalletöver beredningens förslag uppvisar en splittrad bild. Något mindre än hälften(426) av de 870 instanser som närmare redovisas i remissammanställningen ärpositivt inställda till förslaget. Ett stort antal instanser (354) ger å andrasidan uttryck åt en kritisk grundinställning. En mindre grupp (90 instanser)avstår uttryckligen från ställningstagande. Enövervägande kritisk inställning till beredningens förslag kommer fram iyttranden från instanser med anknytning till . De flesta av dessaförordar i stort sett bibehållande av nuvarande förhållanden. En övervägandepositiv inställning kommer däremot till synes i yttranden från instanser medanknytning till andra trossamfund. Samma grundinställning redovisas av deflesta politiska och andra ideella organisationer. Även de centrala myndigheterm. som ansett sig böra ta ställning till förslaget har en positiv attitydtill delta. I fråga om länsstyrelser och kommuner är bilden mer splittrad.Flertalet av dem som tagit ställning till förslaget intar emellertid en positivhållning. Blandde remissinstanser som redovisar en positiv grundinställning till beredningensförslag kan urskiljas olika kategorier. Till en första kategori (282 instanser)kan räknas sådana som ansluter sig till förslaget ulan egentlig erinran. Hithör , , statens invandrarverk, länsstyrelserna iStockholms, och , , och Västerbottenslän, invandrarutredningen, Grekisk-ortodoxa kyrkasförsamling i , Rumänska ortodoxa församling- eni , KFUK:s och , kvinnoförbund.Folkpartiets ungdomsförbund. Arbetsgemenskapen kyrklig förnyelse, S:t Nikolaiestnisk-apostoliska ortodoxa församling i samt 55 kommuner, 7församlingar inom och 204 frikyrkoförsamlingar. Enandra kategori utgörs av instanser vilkas grundinställning är positiv men somgör ett eller flera förbehåll. Som exempel härpå kan nämnas önskemål om attstatlig uppbördshjälp till skall utgå än somföreslås av beredningen. Detta anförs som främsta förbehåll av 76 instanser,nämligen kammarkollegiet, i län, , frikyrkoråd. , , i , Svenskaalliansmissionen. Svenska missionsförbundet.Evangeliska fosterlands-stiftelsen, ,Sjundedags-adventistsamfundet, kristna ungdomsråd. RiksförbundetKyrkans ungdom, i , ,kristna socialdemokraters förbund. , ,, , Sjundedags-muner, 19församlingar inom samt 22 frikyrkoförsamlingar. Tillnu berörda kategori kan även hänföras ytterligare ett antal instanser medpositiv grundinställning till beredningens förslag. Dessa skiljer sig från nyssnämnda instanser genom att de gör väsentliga förbehåll också i andra avseendenän såvitt gäller den statliga uppbördshjälpen, t. ex. genom krav på långtgåendepolitisk enighet som förutsättning för genomförandet av förslaget eller genominvändning om att detta inte ger tillräcklig frihet. Sammanlagtingår i denna kategori 68 instanser, nämligen , kammarrätten iGöteborg, teologiska fakulteten vid i , länsstyrelserna iJönköpings, , , , , ochNorrbottens län, domkapitlen i , och , stiftsnämnden iLuleå, , , Örebromissionen,Filadelfiaförsamlingen i Slockholm, Estniska evangelisk-lutherska kyrkanskonsistorium och estniska evangelisk-lutherska församling. församlingsarbete i ,Krislen vetenskap, , , enhet, 18 kommuner,24 församlingar inom samt 1 frikyrkoförsamling. Äveni fråga om dem som har en kritisk grundinställning kan olika kategorierurskiljas. En sådan utgörs av dem som förordar bibehållande av i stort settnuvarande förhållanden. Till denna kategori (249 instanser) har även förts demsom i allmänna ordalag ansluter sig till kyrkomötes s. k.reformprogram. Gruppen om 249 instanser omfattar länsstyrelserna i Gävleborgsoch , domkapitlen och stiftsnämnderna i , ochVisby, i , , . kvinnoförbund,66 kommuner, 156 församlingar inom samt 15 frikyrkoförsamlingar. Enannan kategori bland de kritiskt inställda instanserna utgörs av sådana someljest har väsentliga invändningar mot förslaget. Hit hör till en början de somansluter sig till beredningens huvudlinjer men avstyrker förslaget omupphävande av lagen om församlingsstyrelse och bestämmelserna omförsamlingarnas beskattningsrätt, dvs. ansluter sig till reservation(fyra instanser): i , och tvåkommuner. Hit hör vidare sådana instanser som stöder reservationeller förordar s. k. ramlagstiftning rörande (och/eller statliguppbördshjälp till kyrkan) samt därjämte för fram andra väsentliga erinringarmot beredningens förslag, exempelvis på grundval av kyrkomötes s. k.reformprogram. I denna kategori ingår 101 instanser: länsstyrelserna iSödermanlands och , ärkebiskopen, domkapitlen ochstiftsnämnderna i , , , , och ,sliflsnämnden i , centralråd för evangelisation ochförsamlingsarbete, diakoninämnd, SAKI, , , för stiftsting och sliftsråd,, ,kyrkliga studieförbund, , , 13 kommuner, 60församlingar inom samt 2 frikyrkoförsamlingar. Åtskilligaremissinstanser har uttryckligen förklarat sig avstå från ställningstagandetill beredningens förslag i stort. Till denna kategori kan räknas även ettantal instanser vilkas yttranden visserligen inte innehåller någon sådanförklaring men som ändå tydligt visar att vederbörande inte tar ställning.Yttrandena avspeglar emellertid emellanåt en övervägande positiv eller kritiskgrundinställning till förslaget. Yttrandena från denna grupp (90 instanser)omfattar JK, hovrätten för , ,, , , , statskontoret,, , , statensavialsverk, , , , teologiska fakulteten viduniversitetet i , de juridiska fakulteterna vid universiteten i ,och , , statens ,, länsstyrelserna i , , och ,stiftsnämnden i , mis-sionsslyrelse, svenska kyrkanssjömansvårdsstyrelse, hemvistsakkunniga, företagsskatteberedningen,föreningsskatteutredningen, MUS 65, bygglagutredningen, . , Finska ortodoxa församlingen iSverige, Mosaiska församlingarnas i centralråd, SR, , , , . FöreningenSveriges kyrkogårdschefer, , 19 kommuner, 7 församlingarinom samt 19 frikyrkoförsamlingar. Inställningen bland kommunerna är splittrad. Deflesta har en positiv grundinställning, men ett 20-tal kommuner avståruttryckligen från ställningstagande. Jämför man uppfattningarna i kommunernamed länsstyrelsernas, visar det sig att andelen positivt inställda är störrebland länsstyrelserna än bland kommunerna. Enklar majoritet av de hörda församlingarna inom är kritisktinställd. Majoriteten av församlingarna förordar härvid i stort sett nuvarandeförhållanden. En jämförelse med yttrandena från domkapitlen och organ påcentral nivå inom ger vid handen att dessa oftare kombinerat sinkritiska grundinställning med konkreta förslag till förändringar beträffandesvenska kyrkans ställning inom ramen för fortsatt offentligrättslig reglering. Avfrikyrkoförsamlingarna är däremot positivt inställda, vanligen utanförbehåll. Övriga frikyrkoförsamlingar fördelar sig jämnt mellan dem som ärkritiskt inställda och dem som uttryckligen avstår från ställningstagande. Detkan noteras att företrädare på central nivå för frikyrkorna i de flesta fall ärpositivt inställda under förbehåll av utökad statlig uppbördshjälp åt . Frågansläge 1973 m. m. Kort tid före remisstidens utgång den 1 april 1973gavs i ett pressmeddelande från statsrådsberedningen tillkänna att regeringen inte avsåg att föreslå några djupgående reformer när detgäller den . Pressmeddelandet har i sin helhet avtryckts iutskottets betänkande KU 1973:36, till vilket hänvisas. Den30 besvarade dåvarande civilministern i ettsammanhang två interpellationer (1973:22 av () och 1973:66 avfri Jonäng (c) som gällde regeringens syn på frågan om reformer på det kyrkligaområdet m. m. I svaret (1973:143 s. 110 f.) anförde civilministern bl. Redan i direktiven till stat-kyrka-beredningen, somtillsattes 1968, betonade dåvarande utbildningsministern att beredningen bordeeftersträva samlande lösningar om de framtida relationerna mellan stat ochkyrka. Det visade sig att förutsättningarna att nå sådana lösningar pågrundval av beredningens förslag inte fanns. Regeringen beslöt därför att intelägga fram någon proposition i denna fråga. Därav följer enligt regeringensbeslut att regeringen inte kommer att föreslå några djupgående reformer när detgäller den och att nuvarande förhållanden kommer att i huvudsakbestå. Regeringen avvisade vidare varje slag av lösning i form av grumligamellanlägen som inte skapar klarhet i relationerna mellan staten och kyrkan.Regeringen ansåg sig dock inte förhindrad att föreslå andra mindre reformer somfår starkt stöd av remissinstanserna. Regeringensbedömning av remissinstansernas inställning till beredningens förslag harbekräftats under det ännu pågående arbetet med sammanställningen avremissyttrandena. De politiska partiernas ståndpunkter till beredningensförslag synes vara oförändrade. Det flnns därför inte skäl att nu ändraregeringens beslut i reformfrågan. Endast vissa mindre reformer kommer såledesatt övervägas. Med anledning av presskommunikén den 21 mars 1973om regeringens beslut att nu inte framlägga något förslag i slat-kyrka-fråganbeslöt biskopsmötet vid sammanträde att anmoda ärkebiskopen attkalla medlemmar från biskopsmötet och församlings- och pastoratsförbundsamt eventuellt från andra riksorganisationer och grupper alt ingå i ensärskild arbetsgrupp med uppgift att söka fl till stånd vissa reformerbeträffande organisation. En sådan arbetsgrupp tillkallades avärkebiskopen . Direktiv för gruppens arbete meddelades avärkebiskopen . Enligt direktiven bör arbetet bedrivas så attförslag som berör nuvarande samband mellan staten och kyrkan kan aktualiseras igod tid före kyrkomötet . Arbetsgruppenssammansättning och direktiven för dess arbete redovisas i en PM av ärkebiskopenden , som bifogas detta betänkande som bilaga. Sedan ett mångårigt förberedande utredningsarbeteutförts av utredning kyrka-stat tillsattes beredning om statoch kyrka. framlade beredningen sitt slutbetänkande om samhälle ochtrossamfund. I detta föreslog beredningen bl. a. att sådana reformer skallgenomföras som ger klarare uttryck för egenskap av trossamfundoch inte statlig institution. Den skall sålunda enligt förslagetfl möjligheter att självständigt besluta om trosfrågor och inre organisatoriskauppgifter av profan administrativ art. Vidare skall dragen av statsinstitutionsuccessivt tonas ner. a. föreslås att beskattningsrätten skall avskaffas.Enligt förslaget skall den offentligrättsliga reglering heltupphävas efter en viss övergångstid. Beredningens förslag var inte enhälligt. Beredningensförslag har underkastats en omfattande remissbehandling. En sammanställning avremissvaren har publicerats i SOU 1974:9. Imotionerna 1974:39 och 1974:349 hemställs att hos regeringen skallbegära förslag i fråga om förhållandet mellan stat och kyrka på grundval av vadberedningen förordat. I motionen 1974:728 är utgångspunkten att beredningensförslag inte kommer till utförande. Mot denna bakgrund föreslås att enutredning skall tillsättas för att framlägga förslag till reformer beträffandesvenska kyrkans interna organisation och arbetsförhållanden. mening är det angeläget alt statsmakterna kan ta ställning till defrågor som aktualiserats genom beredningens förslag i en såvitt möjligt lugnoch avspänd atmosfär. Detta förutsätter bl. a. att förslaget och de åsikterdärom som framkommit vid remissbehandlingen först noggrant studeras ochövervägs av samtliga berörda parter. En fortsatt diskussion i frågorna såvälinom varje berörd grupp som mellan dessa kan enligt utskottets mening antaskomma att ytterligare klarlägga de väsentliga frågeställningarna. Publiceringenav sammanställningen över remissvaren rörande beredningens slutbetänkande börunderlätta en sådan fortsatt diskussion. Utskottet vill i detta sammanhangockså peka på de överväganden som pågår inom en av ärkebiskopen under 1973tillsatt arbetsgrupp för fortsatt arbete med önskvärda reformer beträffandesvenska kyrkans organisation. Medhänvisning till det anförda är utskottet inte berett att tillstyrka motionerna.Utskottet förutsätter emellertid att arbetet med berörda frågor fortsätter pådet sätt utskottet förordat i det föregående. 1974:39 och 1974:349, besvarade med vadutskottet anfört. Närvarande:herrar i (s), (), i (m), (s), (). Fiskesjö (c), i (s), iNässjö (m), i (s), Jonnergård (c), i (s),(), i * (s). (vpk) och iHamburgsund (fp). *Ej närvarande vid justeringen. 1.av herrar i (jn) och i (m) vilka ansett delsatt utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Sedan ett--- (=utskottet)- inteenhälligt. Beredningens förslag-- (=utskottet)- SOU1974:9. . Imotionerna 1974:39 och 1974:349 hemställs att hos regeringen skallbegära förslag i fråga om förhållandet mellan stat och kyrka på grundval av vadberedningen förordat. Utskottet avstyrker dessa motioner. I motionen 1974:728är utgångspunkten att beredningens förslag inte kommer till utförande. Detpåpekas att reformer på det kyrkliga området är nödvändiga. Mot denna bakgrundföreslås att en utredning skall tillsättas för att framlägga förslag tillreformer beträffande interna organisation ocharbetsförhållanden. mening är det uppenbart att egna inre organisations-och arbetsförhållanden måste förändras. Reformer är nödvändiga oberoende avkyrkans framtida förhållande till staten. förutsätteratt statsmakterna medverkar i det utredningsarbete som måste föregå de reformersom är nödvändiga. Utskottet instämmer därför i förslaget i motionen 1974:728all en statlig utredning med företrädare för de politiska partierna och tillsattes med uppgift att utarbeta förslag till sådana reformerbeträffande organisation och arbetsformer som kan ansesönskvärda och behövliga. Denna utredning bör i sitt arbete hålla kontakt medden av ärkebiskopen tillsatta arbetsgruppen som arbetar medlikartade frågor. Vad utskottet här anfört i anledning av motionen 1974:728 börav ges Kungl. Maj:t till känna. dels att utskottels hemställan bort ha följandelydelse; att 1. avslår motionerna 1974:39 och 1974:349, 2. ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anförtmed anledning av motionen 1974:728. 2.av (vpk) som ansett att utskottet bort uttala och hemställaföljande: Stat-kyrka-beredningen tillsattes 1968 med uppgiftatt lägga fram förslag i frågan om förhållandet mellan stat och kyrka. Under1972 lade utredningen fram sitt betänkande "Samhälle och trossamfund"(SOU 1972:36), vilket skulle ligga till grund för en proposition i ämnet. Såblev emellertid inte fallet. Regeringen retirerade i stället inför trycket frånvissa kyrkliga och borgerliga kretsar och lade inte fram några förslag tilllösning av kyrka-stal-frågan. Den linje regeringen intagit skulle innebära attden nuvarande ordningen kommer att beslå lång lid framåt. Detta kan integodtagas. Utskottetvill understryka att de hittillsvarande relationerna mellan ochstaten inte är förenliga med den allmänt omfattade principen omreligionsfrihet. En bred majoritet av det svenska folket torde vara klart motståndaretill den nuvarande ordningen att alla som föds i landet också föds tillmedlemmar i ett speciellt trossamfund. Samma förhållande torde gälla detinflytande i övrigt som den på grund av sin offentligrättsligaställning har makt att utöva. Med hänvisning till det anförda hemställerutskottet att 1. med anledning av motionen 1974:39 och med bifalltill motionen 1974:349 hos regeringen begär förslag om kyrkans skiljande frånstaten, 2. avslår motionen 1974:728. 1. avherrar (), Fiskesjö (c), Jonnergård (c) och (): har alltid arbetat för att samhället skallgarantera förutsättningar för religionsutövning och religiös verksamhet i kyrkaoch samfund i hela landet. Dennauppfattning kom också till uttryck i centerreservationen då kyrka-stat-beredningenår 1972 lade fram sitt förslag. Centerreservationen fick ej stöd av någon av deledamöter som i beredningen representerade övriga partier. Enligt vår meningkommer den ovannämnda garantin att allvarligt försvagas om beredningens förslagläggs till grund för en reform. Kyrka-slat-beredningensförslag har inte lagts till grund för någon proposition. Däri ser vi ettuttryck för att uppfattning i kyrka-statfrågan kan göra sig gällande idet fortsatta arbetet. Av den anledningen kan vi instämma i vad utskottetanfört beträffande det fortsatta utredningsarbetet och därmed avslåföreliggande motioner. Enligtvår mening är ett bibehållande av församlingsstyrelselagen och kyrkansbeskattningsrätt en första förutsättning för alt den skallbibehålla sin karaktär av folkkyrka och tillsammans med andra samfund garanterafri religionsutövning i hela landet. Inomkyrkligareformer flr emellertid inte hindras av att beredningens förslag äraktuellt. Vi finner det väsentligt att den arbetsgrupp som ärkebiskopentillkallat och som har till uppgift att se över önskvärda reformer inom får tilirälle att presentera sina resultat och förslag innan ytterligareställningstaganden görs. Detta skall ske års kyrkomöte. Att kyrkansinre organisation bör utvecklas mot ytterligare lekmannainflytande anser vihelt självklart. 2. avherr i (fp): För frågans behandling på vill jagerinra om det uttalande som gjort vid sitt landsmöle iseptember 1974: "De nuvarande banden mellan staten och måste upplösas. Reformarbetet bör återupptas. Enligt partiprogrammet börfolkpartiet verka för kyrkans frihet, jämställdhet mellan trossamfunden iförhållande till staten och den enskildes rätt alt själv avgöra medlemskap ochekonomiskt engagemang i trossamfund. garanteras godamöjligheteratt också i fortsättningen verka som öppen folkkyrka och att bedrivasitt arbete över hela landet." PMangående den av Ärkebiskopen tillsatta gruppen för fortsatt arbete medönskvärda reformer beträfTande . Vid sammanträde beslötbiskopsmötet med anledning av statsministerns kommuniké av omregeringens beslut att nu icke framlägga något förslag i stat-kyrka-frågan att"anmoda ärkebiskopen att kalla medlemmar från biskopsmötet. och eventuellt andrariksorganisationer och grupper alt ingå i en ny arbetsgrupp, som skall arbetavidare för att fl till stånd erforderliga reformer" (§ 82 1973). Jaghar därför anmodat följande organisationer att utse vardera två representanteri en sådan arbetsgrupp: Biskopsmötet, församlings- ochpastoratsförbund, för stiftsting och .