bet · FX01UU3 · 1974-12-31 00:00:00 — Vad som borde stå i förgrunden,nämligen folkens och landets behov, synes ibland ha trängts undan avvärderingar som mera speglar den bedömning av rådanderegim än landets fattigdom i vid mening. Sjävfallet kan det inte fä bli frågaom hjälpinsatser i länder, där regimen kan befaras använda medlen för berikandeav närstående grupper eller för upprätt-håUande av ett orättfärdigt samhälle. Åandra sidan är det förkastligt om regimens mer eller mindre socialistiskakaraktär blir utslagsgivande vid urval och fördelning. De i statsverkspropositionen angivna länderramarna synesge upphov tiU vissa farhågor i denna riktning. Det ökade anslaget har ickefördelats proportionellt i förhållande tUl tidigare tUlämpade principer utanhar i några fall genom avsteg från av vederbörande ämbetsverk föreslagenfördelning kommit tiU en användning som förstärker intrycket av obalans. Inågot fall har ett icke-socialistiskt land kommit att föras åt sidan även sedandet härför en gång åberopade krigstUlståndet upphört. Valet av mottagarland äri ett annat fall såsom i fråga om , vilket påtalas i en särskUdreservation, svårförståeligt med hänsyn till naturtUI-gängar, nationalinkomstoch annat bistånd. Vid uppgörandet av planeringsramar för framtiden är detnödvändigt att tUlse att denna obalans undanröjs eller förminskas. Det ärviktigare att, som i debatten framhållits, se mera till människorna än tUlregeringama. Det är framför allt viktigt om den förda biståndspolitiken skaUvinna det önskvärda gensvaret i en bred folkopinion. I statsverkspropositionenmeddelas att s. k. förprojektering kommer att avslutas under innevarande årbeträffande ett skogsindustriprojekt i Demokratiska republiken har initierats av mottagarlandets regering. Detta projekt omfattar en integrerad massa- ochpappersfabrik med en beräknad årsproduktion av skriv- ochtryckpapper i första etappen, skogsodlingsätgärder för att trygga behovet av råvarasamt investeringar i kraftverk, vägar och bostäder. Projektet är det största, det mest komplicerade ochtroligen också det mest riskfyllda som svensk biståndsverksamhet någonsinengagerat sig i. Den svenska andelen av investeringskostnaden beräknas tiUomkring 600 mUj. Detta belopp kan komma att stigaavsevärt på grund av oförutsedda svårigheter under uppbyggnadsskedet och riskenför driftstörningar . De erfarenheter ett par av de störresvenska skogsföretagen gjort i samband med liknande investeringar i bl. a.Canada under förhållanden som är mycket mera likartade med svenska förhållandenän vad som är fallet i är värda att uppmärksammas. Vid de fortsatta förhandlingarna bör tUlses att densvenska projektledningen har så fuUständiga garantier som möjligt för attimporterad maskinutrustning o. d. kan tas om hand på ett betryggande sätt,innan den förs från hamn tUl fabriksområdet. Lika viktigt är att man vet atttransportväsendet kommer att fungera, kvalificerad arbetskraft finns att tUlgåoch inhemsk materiel kan anskaffas vid de rätta tidpunktema. Avtal om projektet bör inte träffas förräntillfredsställande garantier i dessa och liknande avseenden erhållits. Först dåär tidpunkten inne för ett definitivt stäUningstagande. Bilaga 1 Ur statsutskottets utlåtande nr 1970 I propositionen uttalas att denledande principen, då tillfälle ges till en utvidgning eller förnyelse av denländerkrets till vUken det direkta biståndet koncentreras, och vid fördelningenav biståndet mellan dessa länder bör vara att främja uppnåendet av det dubblamål som uppställts för vårt utveckUngssamarbete med . Det är därförnaturligt att i första hand söker samarbeta med länder, vUkasregeringar i sin ekonomiska och sociala pohtik strävar efter att genomförasädana strukturförändringar som skapar förutsättningar för en utveckling prägladav ekonomisk och social utjämning. Vid utbyggandet av vårt direkta bistånd börvi därför enhgt propositionen gradvis åstadkomma en förskjutning, så att nyainsatser i första hand kommer i fråga i sådana länder. Utskottet är medvetet om att såväl ländervalet somutformningen av de enskUda biståndsinsatserna har betydelse för möjligheternaatt förverkliga de uppställda målen för svensk biståndspohtik och att erhållastörsta möjliga effekt av de enskilda insatserna. En långsiktig planering avbiståndsinsatserna är under alla förhållanden nödvändig. Vad som ipropositionen särskilt anförs om ländervalet innebär inte heller ettövergivande av principen om en långsiktig planering av det bilateralabiståndet. Som konsekvens härav kan det' i praktiken endast bli fråga om engradvis förskjutning av biståndsinsatsernas fördelning mellan mottagarländerna.Propositionen aktualiserar inte heller ett avbrytande av biståndssamarbetet mednågot av de nuvarande mottagarländerna. Utskottet utgår frän att den svenskabiståndspolitikens målsättningar är möjliga att uppnå i länder med olikapolitiska och ekonomiska system. Utskottet kan mot bakgrund härav och medbeaktande av de synpunkter som utskottet anfört ge sin anslutning tillpropositionens uttalande vad avser länderval och förskjutning vid utbyggandetav direkta bistånd. Utskottet kan i detta sammanhang även ansluta sig tillSlDA:s bedömning av hur bistånd från skall komma de breda befolkningslagreni de fattiga länderna till godo och medverka till social och ekonomiskutjämning i mottagarländerna. Biståndsinsatser inom jordbruk,vattenförsörjning, hälsovård och famUjeplanering, skolbyggande ochyrkesutbildning bör, såsom styrelsen framhåller i sin senasteanslagsframställning, utformas så att de direkt när gemene man i samhället.Varje överföring av finansiella resurser förutsätter insyn i medlens användningi enlighet med de avtal som överenskommits mellan parterna. Genom en sådanutformning bör även den kulturella och politiska utvecklingen i de fattigaländerna påverkas pä det sätt som är önskvärt. Den samhällsutveckling idemokratisk riktning, som de svenska insatserna inom utvecklingssamarbetet enligt statsmakternas uttalanden skall medverka tiU, befordras genom attmöjligheter skapas till utveckling och arbete och genom attbefolkningstillväxten hälls tillbaka så att en snabbare standardhöjningmöjliggörs. Utskottets ställningstagande överensstämmer med uttalandeti motionerna 1:450 och 11:497 att våra projekt naturligtvis måste fä eninriktning, som gör att insatsen bidrar till en bred ekonomisk och socialutveckhng till gagn för den stora massan av folket. Som framhålls i de nämndamotionerna, varierar möjligheterna att bedöma resultatet beroende på vUken typav projekt det gäller. Det är också klart att utsikterna till goda resultat kanvara beroende av i vUket land insatsen görs. Det finns länder vUkas regimerinte i första hand är inriktade på att utnyttja biståndssamarbetet för att höjafolkets sociala och ekonomiska standard. 1 andra fall kan en bristfälligförvaltning göra att mottagarlandet inte uppfyller sin del av ett ingångetavtal och att insatsen av det skälet inte når avsett resultat. Återigen i andrafall kan regimen ha en klart uttalad vilja att åstadkomma sociala effekter, mensvårigheter av annan art gör att resultaten ändå blir dåhga. Exempel pä länder,där det råder i alla avseenden ideala förhållanden, finns knappast. Utskottetkan pä samtliga ovan angivna punkter instämma i motionernas uttalanden. TiU dessa i motionerna 1:450 och 11:497 anförda synpunktervUl utskottet lägga, att omfattningen och varaktigheten av svenskt bilateraltutvecklingsbistånd givetvis måste betingas av i vUken mån biståndet kan väntasbidra till de uppställda målsättningarnas förverkhgande. Det ställer sig oftasvårt att på ett tidigt stadium förutsäga att så blir fallet. U-landsregimersom betecknar sig själva som progressiva och inleder ambitiösautvecklingsprogram kan drivas att revidera sin politik eUer störtas av gruppermed mindre tUltalande målsättningar. Eftersom biståndspohtiken måste arbeta pålång sikt, kan ett projekt inte lämpligen avbrytas på grund av sädanaförändringar. Omvänt kan regimer, som framstår som föga framstegsvänliga, genomkontakt med olika biståndsgivare förmås att inleda program som pä läng siktkan ha positiva effekter. En schematisk uppdelning av under olikaetiketter är sålunda vansklig. Även om man beaktar ovan anförda reservationer och nyanseringar,synes det dock möjligt att uppställa vissa principer för ett lämpligtländerval, dä en utvidgning av mottagarkretsen blir aktuell. I de fall då ettu-land har behärskats av en regim som har visat sig ointresserad aven både ekonomisk och social utveckhng finns det skäl att visa återhållsamhet ifråga om nya svenska biståndsinsatser. I de fall då starka indicier talar föratt en u-landsregim allvarligt strävar till ekonomisk och social utjämning ochhar realistiska förutsättningar att öka den allmännautveckUngstakten, om den får bistånd utifrån, kan det vara särskilt befogat förvärt land att underlätta dess strävanden. Sammanfattningsvis vill utskottet betona riskerna med attdöma U'ländernas interna politik efter dagslägets växlingar. Det svenskautvecklingssamarbetet skall syfta till reformer pä lång sikt i en riktning. som är förenlig med våra ideal om social och ekonomisk rättvisaoch om allas delaktighet i kulturen och i samhällets styrelse. Närstatsmakterna har att ta ställning till en utvidgning av mottagarkretsen förbilateralt bistånd, bör de främst välja länder som förenar fattigdomens ochunderutvecklingens behov med framstegsvUja och utvecklingskraft. Frän allmänutjämningssynpunkt ställer det sig naturligt att utvälja särskUt fattiga ländersom mottagare av svenskt bistånd, men detta innebär inte att sådant biståndendast skall vara förbehållet de allra fattigaste länderna. En liknandetankegång synes i sin anslagsframställning ha velat ge uttryckåt. Översikt över motionernas behandling 2,4,6,7,9 2,4,6,7,9 3,4,5,6,7,11,14 3,4,5,6,7,18 1,3,4,6,7,8,9, 1,3,4,6,7,8,9, 10, 11, 12, 14,15, 16 10,11,12, 15,16, 18 1,4,6,10,12,13,15 1,4,6,10,12,13,15 Allmänt ..................................................................... ........... I Särskilda frågor avseende insatser iinternationellt ut vecklingssamarbete .................................................... 2 Anslagsutveckling, planeringsramar och vägen till enpro céntsmåiet Propositionen ............................................................ .......... 2 Motionerna................................................................... .......... 3 Propositionen ............................................................ .......... 6 Motionerna .............................................................. .......... 7 Utskottet ................................................................... .......... 8 Svenskainsatser i enskUda mottagarländer Propositionen ............................................................ .......... 8 Motionerna .............................................................. .......... 9 Utskottet ................................................................... ........ 10 deltagande iutvecklingssamarbete inom ramen för internationella biståndsprogram Motionerna .............................................................. ........ 21 Propositionen ............................................................ ........ 25 U-landsinvesteringar,industriaUsering, kapital bUdning i m. m. Propositionen ............................................................ ........ 27 Motionerna .............................................................. ........ 29 Utskottet ................................................................... ........ 29 Handelsutbyte med , exportin komster m. m. Motionerna .............................................................. ........ 32 Propositionen ............................................................ ........ 36 Motionerna .............................................................. ........ 38 Utskottet ................................................................... ........ 39 U-ländernasskuldbörda, biständsvUlkor m. m. Utskottet ................................................................... ........ 42 Humanitiirt stöd ochutbUdningsstöd tiU befrielserörelser i Propositionen ............................................................ ........ 43 Motionerna .............................................................. ........ 45 Utskottet ................................................................... ........ 45 Propositionen ............................................................ ........ 48 Motionerna................................................................... ........ 49 Utskottet ................................................................... ........ 49 Propositionen ............................................................ ........ 50 Utskottet ................................................................... ........ 51 Motionen ................................................................... ........ 53 Bidragtill enskilda organisationers hjälpverksamhet Propositionen ............................................................ ........ 55 Motionerna .............................................................. ........ 56 Motionerna .............................................................. ........ 59 Motionerna................................................................... ........ 63 Utskottet ................................................................... ........ 63 Medelsanvisning m. m. Bidrag tUl internationella biståndsprogram Motionerna................................................................... ........ 70 Utskottet ................................................................... ........ 71 Propositionen ............................................................ ........ 71 Motionerna .............................................................. ........ 73 Utskottet ................................................................... ........ 74 Rekrytering och utbUdning avfältpersonal samt informa tionsverksamhet Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) reservationnr 1 (fp) .................................................. ......... 75 reservationnr 2 (fp)..................................................... 78 reservationnr 3 (m) .................................................. ......... 79 reservationnr 4 (m)..................................................... .......... 79 reservationnr 5 (m) ................................................... 80 reservationnr 6 (m, fp)................................................ ......... 80 reservationnr 7 (fp) .................................................. 82 reservationnr 8 (m) ................................................... 83 reservationnr 9 (fp) .................................................. 84 reservationm 10 (fp) ................................................. 84 reservationnr 11 (m) ................................................. 85 reservationnr 12 (m) ................................................. 85 reservationnr 13 (m) ................................................ 85 reservationnr 14 (m) ............................................... ......... 86 reservationnr 15 (fp) ................................................ 86 Särskilda yttranden .................................................. 86 Bilaga 1:Ur statsutskottets utlåtande nr 1970 89 Bilaga 2:Översikt över motionernas behandling ....... ........ 92