bet · FX01FöU25 · 1974-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsbetänkande nr 1974 FöU 1974:25 betänkande med anledning avpropositionen 1974:50 angående vissa organisationsfrågor m. m. rörandeförsvaret jämte motioner. I propositionen 1974:50 har Kungl.Maj:t (försvarsdepartementet) lämnat förslag angående vissa organisationsfrågorm.m. Vissa förslag till följdlagsliftning med anledning avden nya regeringsformen behandlar utskottet i betänkandet FöU 1974:24. I dettabetänkande behandlas övriga förslag i propositionen jämte motionerna1974:1780-1781, 1789-'l790 och 1804-1805. Krigsmaktens organisation i lägre regional instans m.m. Maj:t har i propositionen 1974:50 (s. 411) föreslagit att 1. godkänna de organisationsförändringar inom flygvapnetsom de partementschefen har förordat, 2. bemyndiga Kungl. Maj:t att vidta de övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövs för att genomföra förslagen. I propositionen redovisas ettförslag som lagts fram av överbefälhavaren rörande organisationen i lägreregional och lokal instans för vissa av flygvapnets myndigheter. Förslagetgrundar sig på en av utarbetad rapport somhar överlämnats till chefen för flygvapnet. Denne har remissbehandlat rapportenoch därefter överlämnat sitt förslag om fredsorganisation och personaluppsättningvid flygvapnets enheter till överbefälhavaren. Den organisation som gäller i lägre regional och lokalinstans inom flygvapnet uppvisar enligt överbefälhavaren en bristande balansmellan uppgifter och resursfördelning inom fredsorganisationen. Den ekonomiskautvecklingen leder för flygvapnets del till att krigsorganisationen minskar ochdetta medför att omfattande förändringar måste vidtas inom flygvapnetsfredsorganisation. Överbefälhavaren anser att flygvapnets fredsorganisationmåste utformas så att den successivt kan anpassas till de planeradekrigsorganisatoriska förändringarna och få en sådan uppbyggnad att gjorda ochplanerade investeringar i materiel och vapensystem kan tas till vara. De enheter inom flygvapnet som berörs av förslaget ärförsta fiygeskadern, de s. k. sektorflottiljerna (, F4, F 7, , F 12, F13 10 sami Nr 25 och F 21), fem andra flottiljer (F 6, F 11, 5, F 16och F 17) samt (F 5) i och flygvapnets krigsskola (F20) i . Förslaget innebär i huvudsak följande. Personalen vid första flygeskaderstaben ökas något medhänsyn till de utökade arbetsuppgifterna rörande bl. a. krigsplanläggning.Organisationen vid varje flottilj indelas funktionellt i lednings- ochstabsenheter, förbandsenheter samt förvaltnings- och driftenheter. Lednings-och stabsfunktionen blir sektionsindelad och tillförs bl. a. en planerings- ochbudgetavdelning. Nuvarande väder- och trafikledningsavdelningar förs tillförbandsfunktionen. omfattar en teknisk enhetinkluderande en verkstad som är inriktad på teknisk tjänst, en intendentsenhetsom är inriktad på beståndsförvaltning och en kameral enhet organiserad på enkassadetalj och en avlöningsdetalj. Sektorchef och flottiljchef skall vid sektorflottilj varasamma person. Vid några sektorflottiljer, där sektoruppgiften har sådan tyngdoch omfattning att den dominerar, tillkommer en ställföreträdare försektorflottiljchefen. Till denne kan enligt chefens för flygvapnet närmarebestämmande delegeras ansvar för antingen förbandsproduktion och förvaltningeller sektorfrågor. Vid övriga sektorflottiljer bör i första hand stabschefen tjänstgörasom ersättare för chefen. Inom en luftförsvarssektor (sektor O 5) bör enligtöverbefälhavaren sektorchefen med stab organiseras fristående. Överbefälhavaren föreslår vidare att förrådsverksamhetensamordnas. Han anser dock att samordningen av filial- och verkstadsförråden börföregås av försöksverksamhet. En slutlig integrering av förrådsverksamhetenberäknas kunna genomföras /78. För att kunna genomföra ensamordnad förrådsverksamhet behövs investeringar i nya förråd. Förslaget innebär att antalet anställda beräknas kunnaminskas med ca 230 när de föreslagna organisationsändringarna har genomförts. Departementschefen biträder i allt väsentligt överbefälhavarensförslag till principorganisation för flygvapnets förband jämte utbildningsanstalternaF 5 och . När det gäller första flygeskadern är departementschefen inteberedd att nu ta ställning i organisationsfrågan. Med hänsyn till den kommandeöversynen av den regionala och centrala stabsorganisationen bör förstaflygeskaderns stab tills vidare få en provisorisk organisation.Ledningsfunktionen inom sektor O 5 bör enligt departementschefen inordnas i F 1och inte organiseras fristående. En ställföreträdande flottiljchef bör därförtillkomma vid . Departementschefen erinrar om att försvaretsfredsorganisationsutredning (FFU) har lämnat vissa förslag rörande flygvapnetsfredsorganisation. De nu aktuella organisationsändringarna bör emellertidgenomföras oavsett vilka förändringar som kan följa av FFU:s förslag.Departementschefen förutsätter dock att inga andra investeringar än sådana somär oundgängligen nödvändiga vidtas beträffande kasern-etablissement m. m. vidde förband som berörs av FFU:s förslag. Den nyaorganisationen bör enligt departementschefen fastställas att gälla med början . I de fall militär ellercivilmilitär personal behöver placeras på arbetsuppgifter av företrädesviscivil karaktär inom verkstadsenheterna får detta anses som en övergångsåtgärdunder begränsad tid. I årets statsverksproposition(prop. 6 s. 35) lämnade departementschefen en kort redogörelse fördet rationaliseringsarbete som bedrivs inom det militära försvaret i syfte att begränsautgifterna för administrationen och för freds- och förvaltningsorganisationen.Ett viktigt led i denna verksamhet utgör den strukturomvandling som pågår ilägre regional och lokal instans. Inom armén samordnas försvarsområdesstaberoch regementen, varvid ett antal fristående fredsadministrationer avvecklasmed åtföljande personalminskning. Inom marinen omorganiseras stabs- ochförvaltningstjänsten vid örlogsbaser och kustartilleriförsvar. Flygvapnet har inte berörts av nämndarationaliseringssträvanden. I statsverkspropositionen anmäldedepartementschefen emellertid (s. 107) att överbefälhavaren pågrundval av en organisationsöversyn som gjorts av chefen för flygvapnet hade lämnat förslag om organisation och av första eskaderstaben. Förslaget ligger till grundför de organisationsförändringar inom flygvapnet som departementschefen nuförordar. Dessa ändringar innebär bl. a. en klarare uppdelning och avgränsningav stabs-, förbands-och förvaltningsfunktionerna vid flygvapnets flottiljer. Utskottet har för sin del inte något att erinra mot denföreslagna organisationsstrukturen för flygvapnets myndigheter på lägreregional och lokal nivå. I likhet med departementschefen anser utskottet attförsta flygeskaderns stab med hänsyn till den kommande översynen av denregionala och centrala stabsorganisationen tills vidare bör få en provisoriskorganisation. När det gäller flottiljorganisationen vill utskottet understrykavikten av en stark återhållsamhet beträffande investeringar som gällerkasernetablissement m. m. vid de förband som berörs av förslagen frånförsvarets fredsorganisationsutredning. Utskottet har inte heller funnit anledning till erinranmot vad departementschefen har anfört om en samordning av förrådsverksamheten. Med hänvisning till vad ovan anförts tillstyrker utskottetKungl. Maj:ts förslag och hemställer 1. att riksdagengodkänner de organisationsförändringar inom flygvapnet som departementschefenhar förordat, 2. att riksdagenbemyndigar Kungl. Maj:t att vidta de övergångsåtgärder och åtgärder i övrigtsom behövs för att genomföra förslagen. Lokaliseringen av m. m. Maj:t har i propositionen1974:50 (s. 12-15) föreslagit att 1. godkänna vaddepartementschefen har förordat rörande lokalisering av Upplandssignalregemente m. m., 2. godkänna vaddepartementschefen har förordat rörande verksamheten vid det blivandeinfanteriförbandet i , 3. bemyndigaKungl. Maj:t att vidta de övergångsåtgärder i övrigt som behövs för attgenomföra förslagen. Vid förra årets riksdag lade Kungl.Maj:t i propositionen 1973:135 fram förslag om vissa organisationsändringar förarmén. I propositionen föreslogs bl. a. att livgarde (P 1) i Enköpingskulle läggas ner. P I :s etablissement avsågs därefter utnyttjas för det nyaförband som tillkommer genom integration av (S 1) ochstaben för försvarsområden (Fo 47/48) enligt beslut av sammaårs riksdag (prop. 1973:75, FöU 1973:14, rskr 1973:170). för försvarsutskottets behandling avpropositionen anmälde chefen för till chefen förkommunikationsdepartementet att flyttningen av S 1 till kunde medföravissa störningar för radiostation i , som ligger frånEnköping. förklarade i sitt betänkande FöU 1973:26 att S 1enligt dess uppfattning borde flytta från och att lämpade sigväl som förläggningsort för S 1. Innan störningsfrågan hade blivit fulltklarlagd ville utskottet dock inte uttala sig för en omlokalisering av S 1 ochstaben för Fo 47/48 till . Det ankom enligt utskottet pä Kungl. Maj:tatt återkomma med förslag om S 1 :s lokalisering. godkänderegeringens förslag att P 1 skulle läggas ner men beslutade att inte taställning till förslaget beträffande lokaliseringen av S I och staben för Fo47/48 (rskr 1973:382). I propositionen 1974:50 redovisas nu resultatet av deundersökningar som och överbefälhavaren på Kungl. Maj:ts uppdraglåtit göra rörande möjligheterna att med hänsyn till radiostationen i Vallbyflytta S 1 :s verksamhet till . har vid sin undersökning funnit att vissarestriktioner är nödvändiga för militära radiosändningar inom Enköpingsområdet.Ett förslag till sådana restriktioner har överlämnats till överbefälhavaren.Verket avråder från att flytta S 1 till . Enligt överbefälhavaren innebär restriktionerinte sådana hinder för S 1 att bedriva sin verksamhet i att enlokalisering dit är utesluten. Detta förutsätter dock vissa investeringar, somöverbefälhavaren beräknat till 1,7 milj. kr. Driftkostnaderna bedöms vidareöka med . vid en sådan lokalisering. Departementschefenerinrar om de skäl som har åberopats för en omlokalisering av S 1 till . Han erinrar också omvad försvarsutskottet har anfört och förordar efter samråd medchefen för att huvuddelen av den verksamhet som bedrivs vid S 1 och staben för Fo 47/48 lokaliseras till P 1 :setablissement i . I anslutning härtill tar departementschefen uppytterligare en fråga som har samband med beslut med anledning av deförslag som lades fram i propositionen 1973:135. Riksdagsbeslutet innebär bl.a. att (P 10) i skall utgå ur pansartruppernasorganisation och att den pansarutbildning som bedrivs vid förbandet ersätts medinfanteriutbildning. Behov kommer emellertid att finnas av visspansarutbildning i efterorganisationsändringen. Med hänsyn härtill har det befunnits lämpligt att låtaen pansarbataljon ingå i det nya infanteriförbandet. Departerrients-chefenförordar en sådan lösning. Bataljonen avses få en benämning som anknyter tillGöta livgarde. Med anknytning till propositionen idenna del har väckts tre motioner, nämligen dels motionen 1974:1780 av m.fl. (s) i vilkenhar hemställts att hemställer att Kungl. Maj:t skyndsamt tarinitiativ till förhandlingar med berörd kommun om konkreta förslag beträffandeanvändningen av S 1 :s nuvarande byggnader och markområde för i första handindustriell verksamhet, dels motionen 1974:1781 av herr andre vice talmannenVirgin m. fl. (m) i vilken har hemställts 1. att riksdagenmåtte upphäva tidigare fattat beslut om nedläggning av P 1 i och omutflyttning från av S 1 och staben för Fo 47/48, 2. att riksdagenmed avslag på Kungl. Maj:ts proposition 1974:50 i ifrågavarande del beslutaratt S 1 och staben för Fo 47/48 skall ligga kvar i , dels motionen 1974:1804 av m. fl. (fp, c) ivilken har hemställts 1. att riksdagenavslår propositionen 1974:50 i vad den avser omlokaliseringen av Upplandssignalregemente (S 1) m. m. från till , 2. att riksdagenuttalar att i avvaktan på en samlad plan för arméns fredsorganisation den ipropositionen till Strängnäs förlagda pansarbataljonen bibehålls i detnuvarande etablissementet i under en benämning som anknyter till Götahvgarde och med stegvis inriktning på infanteriuppgifter och därav föranleddakompletteringar. Det är endast ett halvår sedanförsvarsutskottet vid riksdag hadeatt ta ställning till regeringensförslag i propositionen 1973:135 om vissa ändringar av fredsorganisationen förarmén. Förslagen innebar bl. a. alt livgarde (P 1) i skulleläggas ner och dess etablissement utnyttjas för det nya förband som tillkommergenom integration av (S 1) och staben förUppsala-Västerås försvarsområden (Fo 47/48). Utskottet anslöt sig till den ipropositionen gjorda bedömningen om behovet av dessa ändringar och om deekonomiska förutsättningarna härför (FöU 1973:26 s. 13). När det gäller S 1 uppstod under ärendets behandling iutskottet frågan orn och i vad mån regementets flyttning till kunde fåkonsekvenser för radiostation i som ligger frånEnköping. Utskottet anförde (FöU 1973:26 s. 12): Som framgår av det föregående delarutskottet departementschefens uppfattning att S 1 bör flytta från ,Utskottet anser också liksom departementschefen - att lämpar sig välsom förläggningsort för SI, Innan störningsfrågan är fullt klarlagd villutskottet dock inte uttala sig för en omlokalisering av S 1 och Fo 47/48 tillEnköping. Frågan härom bör enligt utskottets mening anstå i avvaktan påresultatet av fullständiga undersökning. Det ankommer på Kungl. Maj:t att återkomma med förslagangående S 1 :s lokalisering. Om därvid inte kan komma i fråga somförläggningsort, bör förslaget avse annan ort i . beslöt enligt utskottetsförslag att inte ta ställning till regeringens förslag beträffande S 1 ochstaben för Fo 47/48. ' I propositionen 1974:50 läggs nu fram ett förnyatförslag om att huvuddelen av den verksamhet som f. n. bedrivs vid S 1 ochstaben för Fo 47/48 i skall flyttas till . Överbefälhavarenhänvisar till sin tidigare redovisade inställning till frågan om S 1 :sflyttning från (prop. 1973:135 s. 50). Han anser emellertid att derestriktioner för S 1 :s verksamhet som kräver inte innebär sådanahinder för regementets verksamhet i atl den föreslagnaomlokaliseringen av enbart detta skäl inte skulle kunna ske. I två av de tre motioner som väckts med anledning avpropositionens förslag i denna del yrkas avslag såvitt gäller omlokalisering avS 1 från till . Enligt motionen 1974:1781 aren flyttning av S 1ur de flesta synvinklar - bl. a. avsaknaden av ett fullständigt utredningsunderlag olämplig. I motionen 1974:1804 hävdas bl. a. att den beräknadebesparingseffekten helt uteblir. Utskottet konstaterar för sin delatt störningsfrågan av allt att döma kan få en nöjaktig lösning genom de avdepartementschefen förordade åtgärderna. Det har, såvitt utskottet kan finna, iövrigt inte tillkommit några omständigheter som föranleder utskottet att hysaannan uppfattning än försvarsutskottet vid riksdag när det gällerflyttningen av S I från till . Yrkandena i motionerna 1974:1781 och 1974:1804 bör därför enligt utskottets mening avslås. Utskottet som anser att det fattade beslutet omnedläggning av P 1 bör ligga fast delar departementschefens uppfattning ombehovet av viss pansarutbildning i . En pansarbataljon bör somdepartementschefen föreslår ingå i det infanteriförband som skall ersättanuvarande (P 10) i . I enlighet härmedavstyrker utskottet också yrkandena i motionerna 1974:1781 och 1974:1804 om attha kvar P 1 resp. förlägga, en pansarbataljon till P 1 :s etablissement iEnköping. Motionen 1974:1780 tar upp de sysselsättningsproblem somföreligger inom kommun och som givetvis ökar genom utflyttningen av S1. Motionärerna godtar den föreslagna ändringen av fredsorganisationen medmotiveringen att den innebär minskade försvarskostnader. Samhälletmåste emellertid framhåller motionärerna känna ansvar för sysselsättningenpå orten. Motionärerna efterlyser initiativ för att man snabbt skall få framförslag som ger andra sysselsättningstillfällen i stället för dem somförsvinner. Utskottet kan förstå den oro för sysselsättningen iUppsala som kommer till uttryck i motionen 1974:1780. Som framgår av utskottetstidigare betänkande i frågan (FöU 1973:26) är man på ansvarigt håll välmedveten om att den fortsatta användningen av S 1 :s mark och byggnader harstor betydelse för kommun. Utskottet vill på nytt understryka behovetav skyndsamma åtgärder i syfte att finna lämplig användning för marken ochbyggnaderna. Utskottet förutsätter att sådana åtgärder vidtas, varför någonframställning från inte torde vara erforderlig. Under åberopande av det anförda tillstyrker utskottetKungl. Maj:ts förslag och hemställer 1. att riksdagenavslår motionen 1974:1781, yrkande 1, om upphävande av tidigarebeslut om nedläggning av livgarde (P 1), 2. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag samt med avslag pä motionerna 1974:1781,yrkande 2, och 1974:1804, yrkande 1, godkänner vad departementschefen harförordat rörande lokalisering av (S 1) och staben förUppsalaVästerås försvarsområden (Fo 47/48), 3. att riksdagenavslår motionen 1974:1 804, yrkande 2, 4. att riksdagenavslår motionen 1974:1780, 5. att riksdagengodkänner vad departementschefen har förordat rörande verksamheten vid detblivande infanteriförbandet i , 6. att riksdagenbemyndigar Kungl. Maj:t att vidta de övergångsåtgärder i övrigt som behövs föratt genomföra förslagen. Vissa markförvärv för armén Maj:t har i propositionen1974:50 (s. 16-27) föreslagit att medge att 111 :s övningsfält iVäxjö utvidgas och att ett nytt skjutfält för I 17 anskaffas i enlighet med vaddepartementschefen har angett. I propositionen föreslås attKronobergs regementes (111) övningsfält vid utvidgas och att ett nyttskjutfält anskaffas för (I 17) norr om . I 11 :s övningsfält i ligger söder om regementetskasernområde och i anslutning till detta. Fältet omfattar 480 ha, varav 50 hautgör mark som tillhör kommun och som kommunen har upplåtit tillregementet genom särskilt avtal. Genom särskilda överenskommelser med kommunenhar regementet tidigare disponerat även två andra områden norr resp. sydost omkasernområdet för övningar. Genom kommunens kraftiga expansion sedan bögan av1960-talet har dock dessa områden tagits i anspråk för bebyggelse i sådanutsträckning att det är möjligt att utnyttja dem för utbildning. Utöver närövningsfältet disponerar regementetövningsfältet om ca 90 ha. Övningsfältet ligger frånkasernområdet. För skol- och fältskjutningar disponerar regementet det s. k.Notteryds-fältet om ca 220 ha som ligger nordost om kasernerna. Förutbildning i stridsskjutning disponerar regementet skjutfältet vid somligger öster om regementet och omfattar knappt 3 000 ha mark. Närövningsfältet är i sin nuvarande omfattningotillräckligt. Departementschefen föreslår därför att ett område om ca 300 hai anslutning till det nuvarande övningsfältet förvärvas. Det föreslagna områdetbestår till större delen av kuperad skogsmark. Brukad mark och ängsmark finnshuvudsakligen längs områdets västra gräns. Utvidgningen berör fyra fastigheter.Tio personer är fast bosatta inom området. Verkningarna från social synpunkt av utvidgningen bedömsbli obetydliga. Nio av de tio personer som är fast bosatta inom området kanutan väsentligt hinder för övningsverksamheten få bo kvar på sina fastigheterom de så önskar. En grustäkt inom en av fastigheterna inom området kan även ifortsättningen utnyttjas utan att övningarna hindras. Några nämnvärdaolägenheter för skogs- och jordbruket har inte påvisats. .Kostnaderna för utvidgningen harfortifikationsförvaltningen över-slagsmässigt uppskattat till 3,5 milj. kr. För I 17:s del är det fråga omanskaffning av ett nytt skjutfält. I 17 disponerar f. n. 1 225 ha statsägd markoch 610 ha arrenderad mark i närheten av . Övningsfältet ca 450 ha och ligger norr om och i anslutning tillregementets kasernområde. Bulids skjutfält som ligger strax intill har enareal av ca 775 ha men är genom sin utformning och begränsade storlek otillräckligtför stridsskjutningar med andra vapen än kulsprutepistol. Genom arrendering avett område om ca 610 ha väster om skjutfältet har det dock blivitmöjligt att genomföra skjutningar med samtliga direktskjutande infanterivapen. Utöver Samnerödsfältet och Bulids skjutfält disponerar I17 Backamo lägerplats söder om . Vidare disponerar regementetRamsviks skjutplats vid kusten västnordväst om . I propositionen konstateras att skjutfältet vid Bulid, somligger ganska nära vissa bebyggelseområden inom tätorten, inte kan utnyttjasför pansarvärnsutbildning med fullkalibrig ammunition på grund av den buller-och tryckvågsverkan som uppkommer vid sådana skjutningar. Bebyggelsensexpansion söder om skjutfältet och väntade anspråk från de boende inom dettaområde på mark för fritidsaktiviteter i fältets närhet bedöms komma att medföraatt möjligheterna till pansarvärnsskjutningar begränsas ytterligare. Med hänsyntill att utbildning i uppträdande och strid mot pansar, främst skarpskjutning medpansarvärnsvapen, utgör ett av de viktigaste avsnitten inom både grund- ochrepetitionsutbildningen måste åtgärder vidtas för att tillförsäkra I 17fullgoda möjligheter till skjututbildning med sådana vapen. Departementschefen föreslår att ett nytt skjutfältanskaffas i trakten av sjön , ca en mil norr om regementetskasernområde. Det föreslagna skjutfältsområdet, som beräknas omfatta ca 1 500ha mark, består till stor del av mossar som delvis är bevuxna med skog. VidÖstra Krokevattnets norra del och öster om södra delen av sjön finns mindreåkerbruksområden. Övriga delar utgörs av skogsmark. Sju personer är enligtpropositionen fast bosatta inom området. i och Uddevallakommun har förklarat sig inte ha något att erinra mot det föreslagnaskjutfältet under förutsättning att verksamheten inom fältet bedrivs på sådantsätt att den inte blir störande för närboende och inte hindrar en fortsattutbyggnad av ett bostadsområde vid öster om fältet. Chefen förflygvapnet och luftfartsverket har heller inte något att erinra mot att områdetutnyttjas för skjutövningar. Berörda markägare har däremot framfört invändningar motatt det föreslagna skjutfältet kommer till stånd. Markägarna har framhållit attdet är olämpligt att skapa ett nytt skjutfält som ligger åtskilt frånregementets övriga övningsområden, att området är synnerligen lämpligt för detrörliga friluftslivet och att ett flertal sällsynta fågelarter har sinahäckningsplatser inom området. Man har också hävdat att ett nytt skjutfält förI 17 inte behövs med hänsyn till att Remmene skjutfält ligger endast åtta milfrån . Under ärendets behandling har markägare lagt fram ettalternativt förslag till nytt skjutfält för I 17. Det område markägarnaföreslagit omfattar ca 1 900 ha och ligger inom kommun i Älvsborgslän, norr om det av departementschefen förordade skjutfältet. Enligtmarkägarna är detta alternativ fördelaktigare bl. a. med hänsyn till att bullerstörningarna från skjutningarna skulle flyttaslängre bort från bebyggda områden och att ett mindre antal markägare skulleberöras. Markägarnas förslag har prövats i vederbörlig ordning. Såvällänsstyrelsen i som kommun har förklarat att det ärolämpligt att förlägga ett skjutfält inom detta område. a. har åberopatsatt en stor del av området utgör högproduktiv och välbelägen skogsmark, attvissa delar främst Tjuvemossen är av intresse från naturvårdssynpunkt ochatt den sydvästra delen av området är lämplig som strövområde för det rörligafriluftslivet. Samtliga markägare som berörs av det alternativa förslaget harprotesterat mot detta och hävdat bl, a, att skogen inom området är värdefullareän inom det föreslagna området, att sydvästra delen av området är mycketattraktiv för fritidsverksamhet och att ett skjutfält enligt markägarnasförslag skulle innebära avfolkning av den levande bygd som finns inom området. Utredningen i ärendet har enligt departementschefenklarlagt att det av vissa markägare föreslagna alternativet till nytt skjutfältinte är lika lämpligt för skjutfältsändamål som det av honom förordade området.Departementschefen avvisar också tanken på att utnyttja Remmene skjutfält för I17:s skjututbildning med pansarvärnsvapen.