bet · FX01KU20 · 1974-12-31 00:00:00 — Denna uppgift ar inte oförenlig med skyldighetenalt i varje särskilt fall med den objektivitet som är möjlig göra nödvändigaavvägningar mellan skilda intressen. Avvägningar av denna art åvilar som etttjänsieansvar alla statliga myndigheter, även myndigheter med uppgift all varaombudsman för elt vissi intresse eller alt utöva tillsyn inom visst område. Såvittdatainspektionen kunnat finna under sin hittillsvarande verksamhet varunderelt för inlegriielsfrågorna fruktbärande samarbete med de registeransvarigainom både den offentliga och den enskilda sektorn redan har förekommit motsvarar den nu gällande ordningen i fråga om rättssäkerhet, kontroll,tillsyn och besvärsrätl väl de anspråk, som med fog kan ställas. Del finns ännuinle sakligt underlag för organisatoriska förändringar, och sådana skulle i detrådande uppbyggnadsskedet sannolikt försvåra verksamheten. 2.Personregister vars inrättande beslutas av Kuitgl. MaJ:i (inuiiottcrna nr 1.918 och 1190) I motionerna hemställs i denna fråga all riksdagengenom ändring av 2 vj datalagen beslutar au personregister vars inräiiandebeslulas av Kungl, Maj:t skall vara underkastade datainspektionenstillståndsprövning. Dennafråga behandlades av KU, med anledning av prop, 1973:33 och motionerna1973:1641 och 1973:1638, i beuinkandel 1973:19 s, 8-10, I propositionen 1973:33anförde deparlemenlschefen: att personregister vars inräiiande beslulas avKungl, Maj:t och eller av endera av dem bör undantas fråndatainspektionens tillståndsprövning. Undanlaget bör gälla oberoende av ombeslutet om regislreis inrättande ges formen av lag eller annan författningeller kommer till uttryck på annat sätt. Del för förutsättas att slalsmaklernabeslutar om inrättande av ADB-register endast i sådana fall dådet är starktmotiverat med hänsyn till registrets betydelse eller med hänsyn till övrigaomständigheter. 1 de allra ftesta fall torde offentliga register komma all varaav sådan beskaffenhet atl de kan inrättas av myndighet och därmed faller underdatainspektionens tillståndsprövning. Jag anser det inle behövligt attslaismakternas beslulanderäti i fråga om inrältande av ADB-register preciserasnärmare i lagen. Med ledning härav konstaterade datainspektionen isina utfärdade preliminära föreskrifter och anvisningar föransökan om tillstånd/anmälan av personregister, all personregister skulleanses inrättade genom beslut av Kungl. registret inrättats genom lag eller annanförfattning; exempel: inskriv- ningsregislrel'enligt 2 S lagen (1973:98) om inskrivningsregister författningsmässig skyldighet föreligger atl föraregister och del i för arbetena till författningen har klan utsagts au detta skall föras med ADB eller registrets inrättande förutsatts i lag eller annan författning; exempel: kriminalregistrel som enligt I, 2 och 15 §§ kungörelsen (1970:517) om rättsväsendets informationssystem förutsatts inrättas och föras med ADB registret inrättats genom beslul av riksdageneller genom konseljbeslut i annal fall än genom utfärdande av författning, exempelvis genom regleringsbrev eller annat beslut om medelsanvisning. En förutsättning måste dock vara all i beslulel klart anges för vilket ändamål dalabehand lingen skall ske. har handlingar beträffande ca 200 statligapersonregister inkonnnii lill dalainspektionen. En del av dessa register, vilkaav myndigheterna betraktats som register för vilka anmälan skall göras enligt1 S andra stycket datakungörelsen (1973:291) samt övergångsbestämmelserna lilldenna, ulgör i själva verkei enligi dalainspeklionens preliminära bedömningpersonregisler för vilka rälleligcn tillstånd krävs. förekommeruppenbarligen ett antal personregisler beträffande vilka anmälan skulle hagjorts .senast lill /74, men myndigheterna betraktar dem somansökningsfall. Inspektionen har tagitkontakt med de myndigheler som förmodas ha register som skulle ha anmälts och påpekat detla förhållande, Daiainspekiionenhar alliså kunnal konslalera all avgränsningen mellan de register för vilkaan,sökan resp. anmälan skall göras är besvärlig. Del är siundoni elt ganskatidsödande arbete både för de regisleransvariga myndigheterna ochiitspeklionen au utröna vilka personregisler som skall anmälas. Utvecklingenav de stora statliga personregistren har av naturliga skäl Till grund för inrättandet av dem ligger ofta en serie propositioner,beslut i anslagsfrågor samt regleringsbrev. En annan komplikation är altmyndigheter som är registeransvariga för register vars inrättande beslutats avstatsmakterna av praktiska och rationella skäl emellanåt genom egna beslututvidgat registren med rutiner som ej omfattas av statsmakternas beslut. Skillnadeni handläggningen av ärendena om de på olika säll inrättade registren ärhuvudsakligen formell. Personregister som inrättas av myndighet omfattas avtillståndsprövning. Beträffande de personregisler som inrättas genom statsmakternasbeslul skall inspektionens yttrande inhämtas före beslutet. Enligt 4 tjdalakungörelsen skall inspektionens bedömning av registret därvid ske enligtsamma grunder som vid prövning av tillsiåndsärende. När beslut meddelats avKungl. Maj:t eller om alt inrätta registret, skall registeransvarigmyndighel anmäla registret lill inspektionen som dä har atl granska delta ochmed stöd av 7 tj dalalagen förse det med föreskrifter enligi 5 och 6 SSdatalagen, i den mån inle statsmakterna meddelat föreskrift i samma hänseende. Debeskrivna avgränsningssvårigheterna är delvis av övergående natur. Del ärfrämst belräffande de register som inrältals före dalalagens ikraftträdandesom del är svårt atl utröna vem som beslutat om inrältande av register saml ivad mån slalsmaklerna genom lagar, förfötiningar eller särskilda beslut avKungl. Maj:i i form av brev eller ämbetsskrivelser meddelat föreskrifter elleri vilken utsträckning inspektionen skall meddela sådana. Del kan dockförutsättas atl vissa problem blir beslående, särskill i de fall delar av eildatabehandlingssystem inrättas genom beslut av statsmakterna och andra delargenom myndighets beslul. Beträffandepersonregisler, vilkas inrältande övervägs eller förbereds, har den i och försig naturliga ordningen börjat tillämpas all Kungl. Maj:l till inspektionenremitterar exempelvis ett av en offentlig utredning avgivet belänkande ivilket, kanske i samband med förslag lill någon reform, i allmänna ordalagföreslås inrättande av ett ADB-register. Endast undanlagsvis utgör dettatillräckligt underiag för den bedömning inspektionen är ålagd att göra.Underlaget torde ofta inte ens vara tillräckligt för ett s. k. principgodkännande,som inspektionen i och för sig är behörig all ge. Inspektionen nödgas då isitt yttrande hemställa om alt på nytt fö frågan om registret på remiss sedannödvändiga, av inspektionen angivna preciseringar eller kompletteringar skett.Detta förfaringssätt har å andra sidan den fördelen alt vederbörandestatsdepartement under ärendets beredning görs uppmärksamt pådataintegritelsfrågan. Somanförts i KU:s belänkande 1973:19 s. 9 10 sker kontroll avregister, som beslulas av regeringen, förulom genom medverkan i lag-sliftning,genom anslagsprövning, frågor och inlerpellalioner saml KU:s granskning. Enordning som härutöver innebure alt fungerade som särskilllillsländsorgan synes ulgöra en avvikelse från gällande konstilu- grunder för vår förvaltning. Om således ienlighet med allmänt tillämpade regler om riksstyrelsen en under Kungl, Maj:tlydande förvall-ningsmyndighei daiainspekiionen är lillståndsmyndighet,synes del nödvändigt atl finna en lösning som är förenlig med det f. n, rådandeförhållandet alt myndigheten lyder under Kungl, Maj:t i så måtlo all myndighetensbeslul kan överklagas hos Kungl. En praktiskt möjlig lösning skulle då kunna vara altKungl. Maj:l konsekvent uppdrar åt den blivande regisleransvariga myndighetenalt utveckla ett genom kommillébetänkande eller på annat sätt väckt förslag omstatligt personregister med ADB så långt att myndigheten ej Kungl. Maj:t kan söka principlillslånd hos datainspektionen. Som förutsatts i förarbetenalill datalagen (SOU 1972:47 s. 91, prop, 1973:33 s, 125) kan ett sådant utvecklingsarbeteske i samråd med datainspektionen. Problemet ADB och personlig integritet tordenorrnalt kunna lösas genom lämplig utformning av personregister, och endastundanlagsvis torde del behöva bli fråga om att ej acceptera inrättandet av eltpersonregisler för elt rimligt ändamål. Avslår emellertid datainspektionenmyndighetens ansökan om principlillslånd, kan myndigheten genom besvär förafrågan under Kungl. Maj:ls prövning, 1 denna situation föreliggerdalainspektionens motivering för avslaget, och Kungl. Maj:t har då att övervägaom skäl finns för en annan syn på iniegriteisfrågan än sotn kommit till uttrycki inspektionens beslut. När datainspektionens beslul med anledning av myndighetensframställning om principlillslånd föreligger och myndigheten fört saken vidaretill Kungl. Maj:t, skulle Kungl. Maj:l kunna ta ställning lill anslagsfråganför del lill-länkla regislret. Datainspektionen som ser den här diskuterade frågan som enpraktisk handläggningsfråga, utom .såvitt avser de konsliiulionellasynpunklerna kan ännu inte säkert avgöra om den här skisserade lösningenbättre än den nu rådande skulle tillgodose de framkomna önskemålen.Datainspektionen är emellertid beredd all pröva denna lösning, vilken liggerväl i linje med departementschefens uttalande i prop, 1973:33 s, 97 nederst ochsom kan åvägabringas inom ramen lorden gällande datalagen genom atl Kungl,Mdj:l anbefaller myndighelerna förfarandet med all öka principgodkännande fråndatainspektionen. 3, Dutabroit (motion nr I) 1 motionen hemställs i denna frågaall hos Kungl. Maj:i begär utredning av de juridiska problemen isamband med missbruk av och (é! i användningen av datorer. Enligt 20 S datalagen (1973:289) har kriminaliserals altnågon uppsåtligen eller av oaktsanihel inräitar eller lor personregister ulan tillstånd avdatainspektionen bryter mot av inspektionen medstöd av 5, 6 eller 18 SS datalagen meddelad föreskrift obehörigen uilämnarpersonuppgift för ADB i strid med datalagen eller för ADB utomlands underlåter atl tillinspektionen anmäla atl han upphört att föra personregister obehörigen yppar vad han lillföljd av befattning med personregisler fäll vela om enskilds personligaförhållanden lämnar osann uppgift vidfullgörande av skyldighet alt underrätta registrerad enligt 10 S datalagen lämnar osann uppgift vid inspektionenstillsyn obehörigen yppar vad han vidtillstånds- eller tillsynsärende enligt datalagen hos inspektionen fåll velaom enskilds personliga förhållanden eller om yrkes- eller afrärshemlighel, I vissa fall kan även annan än regisleransvarigådra sig ansvar, t, ex, den i regisieransvarigs tjänst som obehörigen yppar vadhan till följd av befattning med personregisler fått veta om enskildspersonliga förhållanden. Försökoch förberedelse till brott mot 20 S dalalagen är ej kriminaliserat. Ej hellertorde medhjälp vara kriminaliserat Påföljden för brott moldatalagen är böter eller fängelse i högsi elt år. Enhel del brottsliga förfaranden som har anknytning lill ADB kan straffas enligtgällande regler i . Tillgrepp av exempelvis dalamedier slraffassålunda enligt 8 kap. . Förfalskning med hjälp av ADB kan slraffasenligt 14 kap. . Andra brottsrubriceringar som kan komma i fråga ärtrolöshet mol huvudaman (10 kap. 5 S broltsbalken) och skadegörelse (12 kap. IS ). Föratl kompleltera dessa regler föreslog Offentlighets- ochsekretess-lagsliftningskommitién att lill broltskatalogen i skullefogas en regel som kriminaliserar all någon olovligen bereder sig tillgång lillupptagning för ADB eller olovligen ändrar eller utplånar eller i register förin sådan upptagning, s. k, dataintrång. Departementschefen(prop, 1973:33 s, 106) fönn med hänsyn lill alt dataintrång omfallar förfarandenav ganska skiftande karaktär alt bestäm-nielsen inle på eti nalurligi sättkunde fogas in i något av kapitel, I stället kom bestämmelsen omdataintrång atl tas in i 21 S datalagen. Försök eller förberedelse lilldalaintrång har också krimiiialiserats, 1anslutning lill kravei på lillräcklig säkerhel mot sammanbrott därför alt"del blir fel på maskineriet saml för normal kontroll" kan erinras omregeln i 14 S datalagen som för myndigheler föreskriver skyldighet all i vissafall tillföra handlingar i mål eller ärendeupplagning för ADB i läsbar form.Denna regel gäller även andra register än personregisler. Därutöver torde denskadeståndsregel som inlagils i 23 S dalalagen vara av viss betydelse i deltasammanhang. Regeln föreskriver strikt ansvar och omfattar både ekonomisk och ideell skada. Den gäller visseriigen endastpersonregister men dessa innehåller ej sällan ekonomiska uppgifter. Regelnsexistens torde mana de registeransvariga till åtgärder som medför ökad säkerheli databehandlingen. Datainspektionen kan i och för sig instämma imotionärernas uppfattning atl de angivna bestämmelserna om straff ochskadestånd inte utgör full garanti för atl alla dalabrott skall upptäckas ochförhindras. Såvitt ännu kan överblickas synes de bästa garantierna skapas genomden säkerhel och kontroll som den regisieransvarige upprätthåller. Väsentligtär därvid att datainspektionen har möjligheter atl genom föreskrifter enligt 6S datalagen bidra lill all skapa sådan trygghet som avses i motionen.Exempelvis kan föreskrifter ges om bevaraitde av uppgifter som möjliggör internkontroll. Daiainspekiionen, som fäster stor vikt vid säkerhetsfrågorna, kommersjälvfallet alt i både tillstånds- och tillsynsverksamheten och genom alttillgodogöra sig utländska erfarenheter skaffa sig kännedom om förekomsten avdaiabroll och möjligheterna att komma till rätta med dem. Det synes ännu varaför tidigt alt på detta område tillsälta en särskild utredning. Om problemenvisar sig inle kunna bemäslras inom ramen tor dalainspeklionens befogenheter,kommer inspektionen att anmäla förhållandet för Kungl. Vad avser dokumentation av datasystem, dvs. skriftligredovisning av hur systemen är konstruerade och hur de fungerar, delardatainspektionen motionärernas uppfattning att generellt sett stora bristerföreligger, som avsevärt försvårar den för olika ändamål erforderliga internaoch exlerna kon-trollen. Även om siörre myndigheler och företag ofta utarbetatväl genomtänkta dokumentationsrutiner försväras kontrollen dels därför attefterlevnaden av dokumenlalionsreglerna ofta är dålig, dels genom att någon gemensamstandard för dokumentation ej existerar med påföljd alt helt olikadokumentationsrutiner tillämpas inom olika myndigheler och företag. En avgörande orsak lill dessa svårigheter är altdokumentationsmeloderna, för atl fylla kraven på likformighet ochdelaljeringsgrad, måste bygga på en i systemarbetet allmänt vedertagenbegreppsapparat och syslemutveck-lingsieori eller metodik som ejexisterar. Den teoretiska grunden för den praktiska tillämpningen saknassålunda. uigav 1973 en handbokmed liieln "Rikllinjer loradminislraliv systemutveckling".Företrädare för fiera statliga myndigheler med omfattande uppgifter ocherfarenhet från databehandlings-området, som deltagit i förberedelsearbetet,var starkt kritiska mol all kommissionen ställde sig bakom och utgav dessariktlinjer främst med hänsyn till all utsikterna att nå bred efterföljd avriktlinjerna bedömdes som ytterst små. De krav på dokumentation som inte minst genom datalagenstillkomst nu ställts på myndigheter och företag har emellertid förbättratförutsättningarna för en successiv framväxt av praxis. för sin del bl, a, alt precisera de anvisningar som skallgälla för ansökan om att fä föra personregister, så att de registeransvarigaefter hand skall finna del ekonomiskt och praktiskt all genomgående tillämpaensartade do-kumentationsruliner, vilket underiältar kontakterna meddaiainspekiionen. Revision av ADB-system (motion nr I) 1 molionen hemslälls i denna frågaatl ger Kungl. Maj:i lill känna vad som i molionen anförtsbeträffande krav på insikter i dalado-kumentation hos auktoriserad revisor. I förslag till bokföringslag (SOU 1973:57) föreslås vissasärskilda bokföringsregler gälla för ADB-redovisningssystem, Bl. a. föreslåsbestämmelser angående dokumenlaiion av dalasyslem och genomfördadalabehandlingar för alt möjliggöra en effekliv revision. F, n, saknasdokumentalionsnormer så goli som helt vilket i hög grad försvårar del praktiskagenomförandet av de föreslagna kraven på dokumentation. Datainspektionen villmot denna bakgrund, och eftersom kraven på dokumentation är lika starka för alldalalagens bestämmelser skall kunna uppfyllas, understryka behovet av normerpå detta område. Revisorers behov av utbildning i ADB lär inom den ställigasektorn redan ha uppmärksammals av riksrevisionsverkel. FöreningenAuktoriserade revisorer har i skrivelse tilldatainspektionen uppgivit att föreningen tidigt har uppmärksammat delta behov,alt föreningens medlemmar i viss ulslräckning utbildat sig i ADB-revision vidkurser utomlands, att föreningen publicerar skrifter och anordnar avanceradeoch prakliskl inriktade seminarier i ADB-revision saml all föreningen driverutvecklingsarbete bl, a, angående inlem kontroll och revision i samband med s,k, on line-bearbetning sarnl angående metoder för granskning av administrativakontroller i datorinstallationer. Datainspektionen är ense med motionärerna om vikten av allrevisorer äger insikler i ADB, Inspeklionen, som avser all följa frågan, kanännu inle bedöma om de insatser som gjorts är tillräckliga. 5, Specifikationer av sekretessen (motion nr I) I molionen hemslälls i denna frågaatl beslutar ge Kungl, Maj:i lill känna vad som i molionen anförts omnödvändighelen all specificera sekretesskraven för dala i ellersiallig ägo. Intresset för säkerhel och sekretess i samband med dalabehandlinghar under senare årökal snabbi både i och internationellt främst som enföljd av integriietsdebatlen. Inle minsl har de sioradaiamaskinleveranlörsförelagen, vilkas ålgärder visai sig ha slor beiydelse förulvecklingen inom dalaområdel, funnil del förenligl med sina intressen attsalsa stora resurser på utveckling av metoder för kontroll och säkerhel viddalabehandling. Ulvecklingen i har på detla område drivitsav stalskonlorei vad avser den offentliga sektorn och Induslriförbundvad avser den enskilda seklorn. Sedan tillkomsten 1972 av dalasamordningskommiltén(DASK), i vars direktiv säkerheisfrågorna särskill nämndes har ytterligarekraft satts bakom kraven på en forcerad utveckling. Sedanstatskontoret i samråd med DASK erhållit uppdrag att bedriva metodutvecklingsarbeteinom säkerhetsområdet och erforderiiga medel, enligt upplysningar somdatainspektionen under hand inhämtat, ställts i utsikt, föreliggerförutsättningar för en snabbare utveckling inom området. Besvärande äremellertid dels avsaknaden av en elablerad lerminologi och sys-lemalik inomområdel, dels brislen på utredningspersonal med utbildning och erfarenhet avsäkerhetsfrågor. Datainspektionen har av uppenbara skäl elt starkt intresse avau utredningsarbetet forceras och medverkar f n. aklivt i det pågående arbetetpå delta område. Ettsärskill och otillräckligt belyst problem ulgör kostnadsfrågor i samband meddalasäkerhet. Vad avser sådana avsiktliga datainlrång eller lillgrepp avinformalion som exemplifieras i molionen blir del nödvändigl all väga koslnadenför alt begå databrottel mol del polenliella värdel av informalionen för densom gör intrånget. Vidare måste beräknas koslnaden för säkerhetsanordningarsom försvårar eller förhindrar intrånget och den kostnad för enskild ochsamhället som ett dalainlrång kan medföra, Koslnaden försäker-helsålgärder slårdärvid i relalion lill koslnaden för all göra dataintrång. Ävenom den kvalificerade art av avsiktligt dalainlrång med bl, a. utnyttjande avkostnadskrävande apparatur som berörs i motionen snarare för tanken lill militärunderrättelsetjänst än lill olillböriigl inlegritetsinlrång är de metoder medvilkas hjälp intrånget skall förhindras väsentligen desamma. Fråndalainspeklionens synpunkt måsle således slor viki fäsias vid all koslnaden förolika säkerheisålgärder kan beräknas. Daiainspekiionen bedriver därför med allmöjlig skyndsamhet i samråd med sialskoinorei del nyssnämnda pågåendeulredningsarbelel, som syftar till atl i förslå hand klargöra lerminologi ochsyslematik på säkerheisonirådet, iiiventera existerande skyddsmeloder ochberäkna kostnader för dessa. Därefter är avsikten all söka fastställa sådanagrader eller nivåer i sekretesskyddet som inspeklionen kan ställa krav på medhänsyn lill bl, a. informationens känslighet, den tänkta tekniska utformningen,ägandeförhållanden, etc. Detbör framhållas atl datainspektionen i de fiill tillämpliga skyddsmeloder bedömsotillräckliga har möjlighet all t, ex. föreskriva alt särskill känslig ochåtråvärd informalion ej får sändas i datakommunikalionsnälel, Datakontnninikatioitcr (ntotinn nr I) De dalakommunikalionssyslem som är i drift ellerplaneras, t. ex, centrala bil- och körkortsregisiren, riksförsäkringsverketssystem, banksystemen och fiygbolagensplalsbokningssyslem, är alla underkastade dalalagens besiäm-melser. Datainspektionenhar således all la slällning till lillståndsansökan resp. anmälan belräffandedessa personregisler. Eventuella planer på all samköra olika register kommer isamband härmed all bli föremål för prövning. Någonytteriigare reglering i lag erfordras således ej för att förhindra sådansamköming som berörs i molionen. Vad avser kontrollen så har dalainspektionenall utöva tillsyn enligt 15- 17 SS dalalagen. Dalalagen ger i dessa av.seendeninspeklionen vidsträckta befogenheter. Hur effektiv kontrollen blir är därfören fråga om resurser för sådan tillsyn. Dalakommunikalionsker i huvudsak över del för telefonlrafik avsedda nälel. Vid trafiköver större avstånd utnyttjas i ökande omfattning kommunikation via satelliter. Underdessa förutsättningar torde en strikt gränscensur och gränskontroll avdatatransmissionen i dagens läge inte vara genomförbar. planeraremellertid en övergång mol sluiet av 70-talet till ett särskilt, för datakommunikationavsett nät. Planeringen sker i nära samarbete med de övriga nordiska ländernaliksom även med andra länders leleförvallningar inom de internationellaleleverksorganisaiionerna, CCITT och CEPT, Eliprovnät med anslutningsmöjligheter i Slockholm, och är redaninstallerat och i drift, Televerkel har enligt uppgift för avsikt all, mederfarenheter av provnälsdriften som grund, påbörjaupphandlingen för det planerade permanenta, kommersiella dalanälel, Enligidalainspeklionens bedömning skapas genom tillkomsten av ett sådant datanätförutsättningar att åtminstone till viss del tillgodose behovet av "gränskontroll".De krav som statsmakterna här kan ha liksom de krav som bör ställas frånsäkerhets- och sekreiessynpunkl i övrigl måste emellertid preciseras innanupphandlingen påbörjas. Dalainspektionen avser därför all verka för auhithörande frågor utreds inom ramen för statskontorets arbete påsäkerhetsområdet i samarbete mellan statskontoret, datainspektionen ochteleverkel, 7,Problem i den iniernaiionella daiairafikcn (moiion nr 1) I molionen hemslälls i denna fråga all riksdagenhos Kungl. Maj:i begär inilialiv lill iniernaiionella konventioner om likartadtillämpning av vissa lyper av dalalagar, 111 S förslå slyckel 2 p, dalalagen och i 13 S andra siyckel sekretesslagenfinns bestämmelser om förbud mot utlämnande av uppgift i personregisler om delkan antagas all uppgiften skall användas för automatisk dalabehandlingutomlands. För del fall alt det kan antagas atl uppgiften inle kom-merailniedföra inirång i personlig iniegrile'l får daiainspekiionen dock lämnamedgivande all uppgiften utlämnas, 1973:33 s, 101 hardepartementschefen anfört: "Jag kan visseriigen anslutamig lill vissa remissinstansers uppfattning all inskränkningen knappast medförnågot effektivt skydd mol alt personregister upprättas obehörigen. Särskillgäller detla naturligtvis register i utlandet. Som framhållit är detlaemellertid en fråga som inle kan lösas annat än genom iniernaiionellaöverenskommelser.