bet · FX01JuU22 · 1974-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsbetänkande nr 1974 JuU 1974:22 betänkande i anledning av motionangående viss registerföring vid allmän underrätt. I motionen 1974:380 av herrarHugosson (s) och () hemställs att hos Kungl, Maj:l begärlörfätiningsleknisk reglering av den typ av frivilliga register som förs vidallmiinna underrätter i enlighet med vad som anförts i motionen. Motionärerna framhåller all vissa underrätter utöver deregister, vilka allrnän domstol enligt lag eller annan förlatining har attföra, för centrala sökregister. Enligt motionärerna finns sålunda vid Stockholmstingsrätt elt cenlrall namnregister med uppgifter orn alla personer som åtalatsvid tingsrätten eller dåvarande rådhusrätt , Registretinnehåller i vissa fall uppgift om ådömd påföljd. Uppgifter ur registretlämnas både lill myndigheter och privatpersoner. Som en särskilt betänklig omständighetframhåller motionärerna alt man vid registerföringen inte iakttarbestämmelserna i 10 . lagen (1963:197)0111 allmänt kriminalregisterangåendeförbud mol inlagande i registerutdrag av anteckningar om vissa äldre domar ochpåföljder. Motionärerna hävdar inte alt frivilliga register av berört slag ärobehövliga men anser all utformningen av och innehållet i dem bör modifieraseller all de bör undanhållas allmänheten, I sisinämnda hänseende pekarmoiionärerna på möjlighelen all jämslälla regisiren med minnesanteckningar ochpå sA vis undandra dem olfenlligheien, Orn regisiren skall vara offeniliga börskadeverkningarna begränsas genom alt regisiren får avse en begränsad lid,högsl ire Ar, och all aiiieckning ej lar ske angående Adönul pA följd. Bestämmelser om rcgisicr/öriiig vid allmän domstol Enligi 6 kap, 11 § räilegångsbalkenskall vid räiieii föras dagbok över alla mål vilken skall ulvisa liden dA varjemAI inkon-imil, därmed viduigna Aigärder och tiden för måleis avgörande saml,dA lakin fulllöljls. liden dA anmälan eller inlaga inkommit och de åtgärder somvidtagits. Närmare föreskrifter om bl. a. dagbok och andra förteckningar harmeddelats i protokollskungörelsen (1971:1066) för de allmänna domstolarna, Ikungörelsen stadgas att särskild dagbok skall föras vid underrätt över bl. a.brottmål som ej handläggs vid fastigheisdonisiol eller valiendomsiol. 1 Riks(la;j('ii 1974. 7(iml. niAl eller ärenden skall upprällas enligt formulär ochanvisningar som fasl-slällsavdomslolsverkelsorganisalionsnämnd(). härinu gällande anvisningar av bestämt, att dagbokföring i brottmålskall omfatta blanketterna dagboksblad, målförteckningsblad, referensblad 1 ochreferensblad 2. Blanketterna tillhandahålls domstolarna i ett blankettset. Idetta ingår också blanketterna rapport 1 och rapport 2, som används förrapportering av uppgifter lill räilsslalisliken. Dagböcker förs gemensamt förtingsrätten. Maj:l meddelat förordnande, all tingsrätt skall varaindelad i avdelningar, förs dock skilda dagböcker för varje avdelning. beslår av dagboksblad över handläggningen av de särskilda niAlen saml aven förteckning (niAllbrleckning), som under handläggniitgen bildar en löpandeförteckning över ej avgjorda mäl. Under del handläggningen av ett mAIpågår ingår dagboksbladet i den för mAlel upprättade akten och förvaras iakten. Sedan handläggningen av målet avslutals las dagboksbladet ut ur aktenoch förvaras i en samlingspärm. 1 pärmensätts dagsboksbladen in efter målnummer. Målför- teckningsbladen bildar en förteckning över ej avgjorda mål och förvaras i en samlingspärm. I denna sätts de in i ordning efter målnummer. Vid utgången av kan mällörteckningsbladenöverde mål, som slutligt avgjorts , kastas om de inie längre behövs. Referensbladen 1 och 2 används på det sätt domstolen anser lämpligt, exempelvis för re gisterändamål. Enligt vad utskoiiei iiihämuii lillänipas följandeförfarande vid tingsräll. Under det målen är under handläggning förvarasmålförleckningsbladel på respekiive avdelnings kansli i enlighei iiied . Referensblad I används på avdelningens kansli som nummerregister,dvs, re-fercnsbladen har salts in i en samlingspärm i ordning efter niAlnummer.Relcrensblad 2 förvaras påakluariekoniorei som namnregister över pågående mål,dvs. relerensbladen har satis in i en sarniingspärm i ordning efter dentilltalades namn. Sedan målet slutligt avgjorts och handläggiiingen såledesavsluUils, siinder avdelningen iriAlförieckningsbladei lill akuiariekoniorei.MAllÖrieckningsbladel har dA av avdelningen försetts med anteckningar omavgörandet av mAlel (avgörandets dag och nummer). Fram lill Ar 1970 förekomocksA all anteckning gjoits pA niAllörleckningsbladet om utgAngen i mAlel, Påakuiariekoniorei utbyts det till mAlet hörande relerensbladel 2 moliiiAllÖrteckningsbladel.son-i sAledes.sälls in i samlingspärmen i ordniiig efter de tilltalades namn. Målförteckningsbladen bildar på detta sätt på ak- tuariekontoret ett namnregister över avgjorda mål vilket-efter en utgallring - numera omfattar tiden fr. o. m. . Det ur pärmen uttagna re ferensbladet 2 sänds till avdelningens kansli, där det sätts in i en sam- lingspärm i ordning efter de tilltalades namn. På deltasätt flr således även avdelningen ett namnregister över vid avdelningen åtaladepersoner. Även detta namnregister sträcker sig . I eninstruktion, som 14.12,1970 utfärdades av borgmästaren i rörandearkivvården, föreskrivs att avdelnings namnregister skall utgallras närdagboksbladen binds. Detta skall enligt instruktionen ske sist efter tre år.Det namnregister, som finns på aktuariekontoret, är del som avses i motionenoch som i denna betecknats som "sökregister". Registret innehåller deuppgifter som anges i motionen. Även vid andra tingsräller än Siockholms lingsräiiförekommer namnregister av ifrågavarande slag, I de Hesia fall har dessaregister byggls upp med anviindande av referensbhiden 1 och 2 ellermållörieckniiigsbladel. Andra syslem brukas också. Vid lingsräii användsexempelvis eti syslem med smala regislersiickor.som salts in i en pärm. Påregistersiickorna antecknas lillialads namn. den enhet vid vilken målethandläggs saml mAlels nummer, siori antal sådana siickor lar plals pA varjesida i pärmen, I slulei av foiograferar man av pärmsidorna och får pAsA sätl en årsförteckning över personer, som det året åtalats vid tingsrätten.Sådana årsförieckningar finns fr, o, m, är 1959. Med anledning av vad i motionenanförs belräffande frågan om regisier skall vara offentligt eller ej kan härerinras om den i tryckfrihetsförordningen grundlagsfästa rällen för enskild altfA fri tillgång lill allmänna handlingar. Allmänna handlingar är alla hossuiis-eller kommunalmyndighel förvarande handlingar vare sig de inkonmiil diteller diir upprällais. Som allmän handling anses dock ej minnesanteckningeller annaii uppteckning som hos myndighet verkslällls endast för måls ellerärendes föredragning eller beredande lill avgörande såvida inie uppleckningenomhiinderlagiis för förvaring .sedan målei eller ärendei sluibehandlais. FrAnprincipen om allmänna handlingars onenilighel gäller vissa undanlag enligilageii (1937:249) on-i inskränkningar i rätlen all ulbekomma alln-iännahandlingar. I 11 § nämnda lag sladgas all uppgifter och anleckningar somlillföris regisier som avses i lageii (1963:19) om allmäni kriniinalregislereller lagen (1965:94) om polisregisier m. m. ej får ulliimnas i annal falleller i annan ordning än där sladgas. Har uppgift om broll eller orn den sommissliinkls. ålalals eller dömis för broll lämnats lill fördauibehandling inom rälisväsendeis informaiionssysiem får om annal ej följer avdel sisl sagda uppgiften ej ullämnas från rikspolissiyrelsen i annal fall ellerannan ordning än Kungl. Vidare gäller all uppgifter ochanteckningar i bl. a. siraff-regisler rörande fylleri och vis.sa andra broll ejfår ulläninas i annal fall eller annan ordning än Kuiigl. 1* Riksila''eii 1974. Bestämmelserom kriminalregister m. m. Enligi lagen om allmänt kriminalregister skall hosrikspolisstyrelsen finnas eii allmäni kriminalregisler, som skall innehållauppgifter angående den som av domsiol här i landet dömis lill fängelse,villkorligdom,skyddstiilsyn, ungdomsfängelse eller internering eller somöverlämnats lill sluten eller öppen psykiatrisk vård, lill vård i specialsjukhusför utvecklingsstörda eller, om för brollet är siadgat fängelse, lill vårdenligt lagen om nyklerhetsvård eller erhållit anslårid med verkslällighel avförvanlingssiraff. I lageri lämnas vissa närmare föreskrifter om de ylleriigareanleckningar som skall ske i registret, bl. a, om brottet samt om verksliilldperson undersök ning och om domen eller beslutet. Utdrag ur registret fårmeddelas när begäran härom framställs av domstol, allmän åklagare,jusliiiekanslern,jusiilieombudsn-ian, eller av annanmyndighet som får besluta om frihetsberövande åtgärder enligt lagarna omutlämning förbrott eller utlänningslagen rned anledning av ärende där frågauppkommit om sådan åtgiird. Till annan myndighet och i annal fall än som nysssagts får utdrag av registret lämnas endast om Kungl. Maj:l för visst slag avärenden eller särskilt fall lämnat tillstånd därtill. Enskild person kan fåuldrag ur registret belräffande honom själv endast efter medgivande ellertillstånd av Kungl, Maj:l. I regisleruldrag som lämnas lill myndighel skall iprincip inie medlas anleckning om dels villkorlig dom, skyddsiillsyn,överlämnande lill särskild vård eller anstånd med verkslällighel avförvaiidlingsslraff förflutit från domen eller beslutet, delsfängelse, ungdomsfängelse eller internering förfiutit frånfrigivningen eller övergången lill vård utom anstalt. Motsvarande skalltillämpas i fråga orn regisleruldrag lill enskild, dock all vissa påföljderskall ulesluias efter en lid av i slällel och all anleckningom påföljd som ådömls endast för gärning som någon begått före ålderinte skall medtas i något fall. Lagen innehåller även vissa bestämmelseromuldrag ur regislrei lill den offentliga siaiislikeii och lill utländskamyndigheter. FörfuUständighetens skull bör här också redovisas all enligt lagen ompolisregister m. m. i huvudsak samma regler gäller belräffande utlämnande avuldrag ur eller upplysning om innehållet i polisregister som beträffande utdragur del allmänna kriminalregislret. Dock äger domstol inte få uldrag urpolisregister. Liigen innehåller även bestämmelser om förbud mol medtagande avvissa äldre uppgifter i registret som nära ansluter sig till motsvaranderegler i lagen om allmäni kriminalregister. Bestämmelser orn utlämnande avuppgifter inom rättsväsendets informationssystem har givils i kungörelsen(1970:517) om rättsväsendets informationssystem och om utlämnande av uppgifteri straffregister rörande fylleri och vissa andra brott i kungörelsen (1955:513)om särskilt straffregister rörande fylleri och vissa andra brott. Enligtkungörelserna får uppgifter i särskilt angivna fall lämnas till vissamyndigheter. Uppgifter och anteckningar i kriminalregistret och polisregisterkan även under vissa förutsättningar utlämnas med stöd av kungörelsen(1971:316) om utlämnande för forskningsändamål av uppgifter om brott m. m. Här bör också anmärkas alt enligtkredilupplysningslagen (1973:1173) uppgift om att någon dömts för brotl m, m,ej får ulan medgivande av datainspektionen insamlas, lagras ellervidarebefordras i kreditupplysnings-verksamhet. Stadgandet bygger på eltförslag som framlades av kreditupp-lysningskommiltén i slutbetänkandei (SOU1972:79) Kreditupplysning och integritet, I betänkandet ullalar utredningen (s.79), all II : lagen orn inskränkningar i rätten all ulbekommaallmänna handlingar visserligen inte utgör något hinder mol alt individuellabrollmälsuppgifter insamlas men att paragrafen bygger på grundtanken all enkoncentration av brottmåls-information skapar betydande risker frånintegritetssynpunkl. Avslutningsvisbör under detta avsnitt även redovisas alt enligt tryckfrihetsförordningenallmän handling, som ej skall hållas hemlig, på begäran skall genast eller såsnart ske kan ulan avgift tillhandahållas den som på stället vill ta del avhandlingen eller del av den, Mol läslslälld avgift skall även avskrift avhandlingar kunna erhållas. Handlingen skall ullämnas även om framletandet avden skulle vålla besvär och lidsuldräkl. Den som begär handlingen måste docklärnna de uppgifter som är nödvändiga för all identifiera handlingen. Vidaregäller enligt servicecirkulärei (1972:406) lill statsmyndigheterna attdomstolar och andra statliga myndigheter på begäran skall lämna upplysningarfrån akter samt diarier, regisier och andra handlingar som är offentliga i denmån sä kan ske med hänsyn till arbetets behöriga gång. Utskottet har inhämtat yttranden över motionen frånjustitiekanslern, hovrätten för , domstolsväsendetsorganisationsnämnd, t i ngsriiti, offentlighets-ochsekretesslagslift ni ngskommiilén, och , Jusiiiiekanslernanser en förläiiningsmässig reglering av de i moiionen pAlalade regisirenönskvärd. Liknande synpunkler framförs av hovrällei-) för ochSveriges domareförbund, samlidigl som de avslyrker all regisiren skall undanlasfrån offenllighelsprincipen, anser alldel finns aiiledning all närmare uireda om del kan vara lämpligi allsekreiessbelägga regisiren, Slockholnis lingsräii lar avstånd från tanken pAnågon form av sekrelessbeläggning av register över pAgAende mAI men anser allsamma skiil sorn moiiverar sekretess kring uppgifterna i kriminalregislretsynes tala för all registret i vad det avser avgjorda iiiAl sekreiessbeliiggs.Offentlighets-och sekretesslagsiiftningskom- mitten framhåller att sekretesslagstiftning ej är lämplignär det gäller register av ifrågavarande typ och att det torde kunna förväntasatt berörda domstolar självmant begränsar registren. advokatsamfundtillstyrker bifall lill motionen, y(/,s-///>A-«m7('/-/MJ K) framhåller all en ordning.sominnebär alt allniänheien genom broiiniAlsregisier vid vissa tingsrätter harmöjlighet lill en bred insyn belräffande enskilds kriminella belaslning,svArligen synes kunna förenas med en nulida syn på frågor om personliginiegriiel. Enligt JK:s mening finns del vissa skäl soni lalar för all man påslora donislolar för nAgon form av cenlrall regisier över vid domslolenanhiingiga mål och ärenden, sAdani regisier bör främsi ses som elihjälpmedel vid domstolarnas egen adniinislralion, 1, ex. vid fördelning avinkoniniande posi eller besvarandei av IVAgor oni pågAende niAl. Vad ålergäller avgjorda iiiAl ilVAgasäller JK om någol verkligl behov kan ansesföreligga av en regisirering. De behov som regislrei avses fylla synes JK böralillgodoses på annal sätt. Sålunda skulle problemet all snabbt la framuppgifter om exempelvis en häktad kunna lösas genom ändrade rutiner iiiom delallmänna kriniinalregisirei som skulle medge all donisiolarna lidigare iin somnu är fallet lar lillgAng lill erforderliga registeruppgifter. Vidare skulleuppgifter om domstolsavgöranden, som ej antecknats i kriminalregislret, kunnainhämtas ur redan befintliga regisier. Åklagaren kan t. ex. ur polisregisirelta fram koniplel-lerande upplysningar om den lilluilade och lillhandahAlladomslolen dessa. Om elt mAlrcgisier bcgriinsas till pAgående mAI kommer enligtJK:s uppfattning betänkligheterna mol registret all avui och registret kunnabli offentligt. I likhet med moiionärerna anser JK all nAgon fonii avlörfall-ningsmässig reglering av ifrågavarande register är önskvärd. En sådanreglering bör föregås av en närmare undersökning av frågan vilka uppgifterregister av denna typ bör fylla och vilka regler som är påkallade till skyddför den personliga integriteten. Hovrätien lur har efierhörl hos ,. Gölcborgs och flalmsuids lingsräiier huruvida sökregi.slcr förekommer.Enligi hovrätten förekommer sådant regisier vid samtliga dessa lingsräiier.Ådömd påföljd anlecknas inte i regisiren vid de lilllVAgade domstolarna och ejheller i det vid hovrätien förda registret. Hovrätten anser att register avifrågavarande typ ej är att hänföra till sådana minnesanteckningar som avses iiryckfriheislörordningcn saml all del iir olämpligi all inskränkaoffeni-ligheten. Enligt hovrättens mening bör registren utformas så att minstamöjliga skada förorsakas, och de bör endast innehålla uppgift om parts namn ochpersonnummer, handläggande avdelning eller rotel samt målets och avgörandetsbeteckning och nuinmer. Om registren ej innehåller anteckningar om påföljdsaknas enligt hovrätten anledning att begränsa dem till tiden. Donistolsväsendeis organisation:inäinndiDOU) konslaierarall iiAgot förbud för tingsrätt att föra namnregister av den typ som förekommervid t. ex. Siockholms lingsräii inie föreligger. Vad gäller frAgan ombehovet av ett sådant regisier franUiAller all del särskill belräffandehäkiade är prak-liski all domslolen på eli lidigi stadium har tillgång tilluppgifter om eveii-luella lidigare mål vid domstolen mol samma tilltalade föralt donislolen siiarasi n-iöjligi skulle kunna beslula om vilkenpersonulredning som skall fordras in. Namnrcgisirel vid Siockholms tingsrättgördel möjligt fördom-stolen att i vissa fall tidigare än omkriminalregisterutdrag skulle inväntas få reda på uppgifter om personalia ochförut ådömda påföljder. Denna tidsvinst kan enligt ibland förkortahandläggningsiiden, vilket är av stor vikt när det gäller häktade personer. Ett namnregister av den typ somfinns vid Slockholnis lingsräii används allniiini vid donisiolarna för all, näreli nytt mål kommer in, kontrollera all del inte redan finns annal niAlavhängigt mot den tilltalade. Även om del inte finns någon i lag föreskrivenskyldighet all gemensami handlägga ivA eller liera vid domslolen samlidiglanhängiga mål mol en lilluilad så är del uppenbart all del ur niAngasynpuiikler selt - inte minst av hänsyn lill den tilllahide själv - iirliimpligasi alt göra sA. Likaså bör en domstol med ledning av ett namnregistergenast kunna lämna allmänheten och parten upplysningar om vid vilka enheterolika mäl handläggs. Även vid upp-soriering av posl är del prakliski all halillgAng till elt namnregister. Del finns således niAnga skäl som lakir förbibehällandei av eli namnregisier lör pAgAende niAl. Del blankellsei som DONlillhandahåller domslolårna har uilbrmais just på det vis som skett för attbereda donisiolarna lillfälle all pA eii enkell säii ordna eli naiiinregisleröver pAgAende mål. Enligi DON:s mening bör varjedomsiol haetl namnregister över pAgående niAl, vilket av praktiska skäl ocksAbör uppla avgjorda mål sedan en viss lid lillbaka. anser ej all regislreibör innehålla uppgifter om ådömda påföljder och IVamhAller au delinlegrileisskydd som åsyftas med sekretessbeläggningen av kriminalregislretinie bör kunna kringgAs genom inhämtande av upplysningar från ettbrottsregister av den typ som förs vid Stoekholnis lingsräii. Enligt \'\nns del anledning all närmare uireda frAgan om del kan vara lämpligiall sekreiessbelägga namnregisier vid donisiolarna, lingsräii insuinimer i DON:s ullalande all delinie finns nAgra besiämnielsersom förbjuder lingsräii all ha centralanamnregister saml anför i huvudsak samma synpunkler som pA behovet av allföra dylika regisier. Vad angår behovet av regisier över avgjorda mål lilläggcrlingsrälien all kriminalregislret inte ger upplysning om alla mål som är avintresse när det gäller alt få fram tidigare personalia. Tingsrättens registerär också av betydelse när del gäller att (å fram brotlmålsakter som rekvireras avandra domstolar. Tingsrätten framhåller vidare att den måste ha tillgång lillett centralt register för au fullgöra sin skyldighet att på begäran lämnaupplysningar från akter, diarier och register och andra offentliga handlingar.Enligt tingsrätten torde offentlighetsintresset knappast påkalla att registret Med en sådantidsbegränsning skulle det dock i praktiken finnas ytterst små möjligheter förtingsrätten att utan preciserade uppgifter fä fram äldre akter. Vad angårfrågan om registret skall vara offentligt eller ej anför tingsrätten att någonform av sekretessbeläggning av registret i vad det avser pågående mål inte börifrågakomma. När det gäller avslutade mål däremot synes, fortsättertingsrätten, samma skäl som utgör grunden för hemlighållande av uppgifterna ikriminalregistret tala för att registret sekretessbeläggs. Med hänsyn tillintresset av att offentlighetsprincipen inte inskränks i vidare mån än som äroundgängligen nödvändigt anser tingsrätten att det i första hand bör övervägasom det inte kan vara tillräckligt att som villkor för utlämnande tillallmänheten av uppgift beträffande viss person föreskriva att förfrågan måsteinnehålla upplysningar om fullständigt namn och personnummer samt årtal föravgörandet. Offeniligheis- och sekrelesslagsiiftningskommiiién ()framhåller all sekretessen kring kriminalregislret inte skyddar den enstakauppgiften, som är offentlig genom domen, utan den samlade informationen om enviss individ och att motsvarande betraklelsesätl ter sig naturligt när delgiiller det aktuella registret vid tingsräti. Enligt OSK:s meningbör material vid domstol i princip vara offentligt. Å andra sidan anser delolyckligt au domsiol så län skall kunna lillhandagå allmänheten med uppgiftersom allniänheien eljest ej har rätt alt få. Au i prakliken bygga upp eltkriniinalregisler med hjälp av blankelierna är enligi klart olämpligt. Omuppgifterna i registret begränsas såsom fallet är vid lingsriiil börregistret fylla sin funktion för del interna arbetet ulan angivna olä-genheler.OSK framhåller all uppgifterna under alla omständigheter bör ulmönsiras efterlio år saml all Ibr domstolens egen del den i moiionen angivna liden av ire årborde vara lillfyllesi. Enligt OSK:s upplänning är lagsiiftning om sekreless ejlämplig när del gäller denna lyp av regisier för vilken inga föreskrifterfinns. En framkomlig väg anser måhända vara all ulfärda besiämmelser sombegränsar innehållei i .sådana regisier och den lid de laromlälta.Avslutningsvis anför all nian med hänsyn lill grunderna för lagsiiftningenorn del allmänna kriminalregislret nu lorde, sedan saken pålalals, kunnaförvänta sig all berörda domstolar självmant begränsar registren pA det sättsom redan gör. framhåller att det vid Stockholmstingsrätt förda registret i prakliken utgör ett kriminalregisler som iiroffentligt och som till skillnad frän kriminalregisterutdragen även upplär merän lio år gamla uppgifter om Ådömda påföljder. tillstyrkerunder Åberopande hiirav bifall lill motionen. ilomarelörbund framhåller inledningsvis all detinte är tillfredsställande alt allmänheten skall ha tillgäng lill sådanaregisier som åsyftas i motionen samt all del skydd som man velat ge dömdapersoner genom hemlighållande av kriminalregisler och andra register blirmindre effektivt. Domarförbundei anser att rättskipningen kan vara betjänt avsökregister bådeöver pågående och avgjorda mål och anför härvidlag i huvudsak sammaonisländighelersom åberopais i yltrandena från och tingsräll.Enligi domareförbundet kan del dock inte vara nödvändigt att behålla uppgifteri registret . Särskill otillfredsställande är, fortsätter domareförbundet,all uppgifter skall finnas kvar och vara allmänt tillgängliga även efterutgången av den lid efter vilken motsvarande uppgifter i del allmännakriminalregislret inte lämnas ut ens lill åklagare, donislolar m. fi. Vad angårinnehållet i registren hävdardomareförbundet att det ej finns behov avuppgifter om ådömd påföljd. Av betydelse är vidare att uppgifter inte står kvarnärde inte längre fyller ett praktiskt behov. pekar härvidlagpå all om uppgifter frän kriminalregislret kan erhållas snabbt starkare skälsaknas all i sökregisler hålla kvar uppgifter om avgjorda mål längre lid änlill dess avgörandena regislrerals. Om regisiren begränsas på angivet sätlföreligger enligt domareförbundet inte någol behov av sekretess.S;tm-manfallningsvis anser domareförbundet all del från allmän synpunkl skullevara en fördel om sökregisiren kunde avskaffas men all en så långlgående åtgärdinte utan oliigenheler kan genomföras (orrän erforderlig samordning kanåstadkommas genom rättsväsendets informationssystem och domstolarna fårmöjlighet all få uldrag ur kriniinalregisirei. Ej heller torde delvara möjligt all omedelbarl begrän.sa sökregisiren till anhängiga mäl.