bet · FX01TU23 · 1974-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande nr 1974 TU 1974:23 Trafikutskottetsbetänkande i anledning av motion om elektrifiering av järnvägslinjenBorlänge-Mora. 1 motionen 1974:1076 av i m. (fp, c, m) hemställs att hos Kungl, Maj:t begär åtgärder förelektrifiering av bandelen och att för ändamålet anvisaserforderligt anslag. I motionen 1972:257 av i m. (fp, s, c, m) yrkades alt hos Kungl. Maj:l måtte hemställa omåtgärder för elektrifiering av bandelen , med beaktande av vad somanfördes i motionen om möjligheten lill beredskapsarbete. Isitt betänkande över motionen redogjorde utskottet för innehållet i inhämtaderemissyttranden (jfr motionen 1974:1076) samt anförde därefter följande: Utskottet har i annat sammanhang uttalat att, medhänsyn till den stora betydelse transportväsendets utformning har för lösandetav de lokaliserings- och regionalpolitiska problemen, fortsatta ansträngningarbör göras att samordna åtgärderna på dessa områden. Förbättrade järnvägskommunikationermellan landels olika delar framstår härvidlag som angelägna önskemål. Ianslutning till behandling av de trafikpolitiska frågorna har ocksåvid flera tillfällen framhållits, alt det är angeläget att en fortlöpandeuppföljning och effektiv samordning av de trafikpolitiska åtgärderna sker medhänsyn lill olika landsdelars behov och intressen. Vid den integreradetrafikplanering som därvid erfordras bör beaktas inte blott de skildatrafikgrenarnas lönsamhet och kostnadsansvar var för sig utan även derasinbördes beroende av varandra samt den totala samhällsekonomiska effekten vidolika transportalternativ. Hänsyn måste därvid även tas till sociala,näringspolitiska och lokaliseringspoliliska förhållanden. Vidsin prövning av den nu aktuella motionen har utskottet inte funnit sig beretttillstyrka att begär omedelbara åtgärder i det av motionärernaangivna syftet. a. regionalpoliliskaocharbetsmarknadsmässiga skäl synesdock tala för en elektrifiering av banan. En förnyad och allsidig prövning avfrågan med beaktande härav bör därför komma till stånd. Mot bakgrund jämväl avvad i det föregående anförts vill utskottet sålunda förorda all Kungl. Maj:tsnarast låter verkställa en sådan prövning och för redovisarresultatet härav. Utskottet hemställde slutligen att somsin mening skulle ge Kungl. Maj:l till känna vad utskottet i frågan anfört.Riksdagen fattade också beslut i enlighet härmed (rskr 1974:252). Departementschefensuttalande i frågan i prop. 1974:1, m. m. 1974:1 (bil. 8, s, 233-234) hardepartementschefen tagit upp frågan och därvid anfört följande: lanslutning lill ulialande(TU1972:16,rskr 1972:252)1 frågan om elektrifiering av bandelen harSJ på Kungl, Maj:ts uppdrag i samråd med AMS utfört en förnyad prövning avfrågan, SJanför i skrivelse - till vilken skrivelse fogats yttrande frånAMS - bl, a. att investeringskostnaderna för elektrifieringen kan beräknastill ca 11,6 milj, kr, pris- och lönenivå. Mindrekostnaderna uppgårtill ca 0,4 milj, kr, . Investeringen är sett från irafikekonomisksynpunkt klart olönsam, AMS har funnit att elektrifieringsprojektet lill sinhuvuddel inte är lämpat som beredskapsarbete. AMS konstaterar i sammanhangetbl, a, alt projektet till stor del kräver sådan specialutbildad arbetskraftsom i regel inte kan rekryteras från regionen. För egen del säger sig slutligen departementschefeninte ha funnit att någon egentlig förbättring från irafikförsörjningssynpunkluppnås genom en elektrifiering av bandelen. Efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet har han inte heller funnit någraarbetsmarknadsmässiga eller andra skäl tala för en sådan åtgärd. Från SJ:s sida har i skrivelse tillkommunikationsdepartementet lämnats vissa kompletterandeuppgifter i ärendet. Skrivelsen har som bilaga fogats till detta betänkande. Av den lämnade redogörelsen framgår atttrafikutskottet vid riksdag inte fann sig berett tillstyrka attriksdagen då begärde omedelbara åtgärder för elektrifiering av här berördabandel. a. regionalpolitiska och arbetsmarknadsmässiga skäl syntes dockenligt utskottet tala för en sådan elektrifiering. En förnyad och allsidigprövning av frågan med beaktande härav ansågs därför böra komma till stånd.Utskottet förordade att Kungl. Maj:t skulle låta verkställa en sådanprövning och för redovisa resultatet härav. Utskottets förslagbifölls av . Någonsådan förnyad och allsidig prövning av frågan, som av begärdes, haremellertid av Kungl, Maj:t inte redovisats. Utskottet, som finner dettaotillfredsställande, vidhåller sin tidigare deklarerade uppfattning i frågan, Ianslutning härtill vill utskottet också understryka det behov av samordnadekommunikationslösningar för olika delar av landet som föreligger.Behovet härav torde ha varit det kanske främsta motivet för den regionalatrafikplanering som på Kungl. Maj:ts uppdrag verkställts genom länsstyrelsernasförsorg och vars resultat bl. a. avsetts utgöra en utgångspunkt vidstatsmakternas framtida beslut rörande den statliga trafikpolitiken. FörKopparbergs läns vidkommande har i nämnda planering ban- delenBoriänge-Mora bedömts som en viktig och integrerande länk i kommunikationssystemetvars betydelse förväntas kraftigt öka. De regional- och trafikpolitiskabedömningarna överhuvud har för detta län liksom för landet i övrigt undersenare år ansetts böra tillmätas en allt större vikt. Vidare kan i det nuaktuella fallet konstateras att de av senast framlagdaberäkningarna av driftkostnaderna efter en elektrifiering utvisar en vidstigande oljepriser relativt sett förbättrad räntabilitet av kalkyleradeinvesteringsutgifter. Motbakgrund av vad sålunda anförts finner utskottet skäl tala för att enelektrifiering av bandelen ur samhällsekonomiska synpunkter är motiverad.Utskottet föreslår därför alt Kungl. Maj:t ånyo tar upp frågan samt vidtar ianledning härav erforderiiga åtgärder i syfte att möjligt låta enelektrifiering av bandelen komma till stånd. Vad utskottet i dennafråga anfört bör av ges Kungl. Maj:t till känna. att i anledning av motionen 1974:1076 somsin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört rörande den imotionen upptagna frågan om elektrifiering av bandelen . Närvarande:herrar i (fp), (), (), iLidingö (s), i Heden (c), (), i (c),Östrand (s), (), (), i (c), Johanssoni (s), (), i Vrångebäck (m) och (vpk). '974-02-20 Da 51138/502 Härmed översänds en sammanställningav trafikutvecklingen på bandelen saml av konsekvenserna av ochkostnaderna kostnadsläge för en elektrifiering av bandelen. Separat statistik över anlalresande i tågen mellan och har inte kunnat tas fram på den kortatid som stått till buds. En viss uppfattning om resandeutvecklingen till ochfrån kan dock fås genom den statistik som förs över antal resande itågen mellan och /. Resandena i dessa låg, 5 tågpar, räknasvid , Sala eller , Antal resande , lOOO-tal 1971 (arbelskonflikl) Trenden är fallande med en viss återhämtning det senasteåret, Resandetågplanen för sträckan omfattar tredagliga tågpar med direkta vagnar till och från , Härtill kommer tvådagar ett motorvagnståg i vardera riktningen med anslutning i Borlängelill och från . Restiden för del snabbaste tåget,"Siljan", är i dagens tidtabell 4 lim. En elektrifiering skulle medge en reslidsförkortning medca . för två lågpar genom alt lokbytet i då skulle falla bort.För ett tågpar, som medför vagnar även till , skulle någon tidsvinst inteuppkomma. Ejheller för motorvagnstågen skulle en elektrifiering medföra någon förändring. Dedieselvärmefinkor som används för uppvärmning av persontågssätten mellanBorlänge och skulle självfallet bli obehövliga vid en elektrifiering. Godstrafik ' : . Eftersom resandetågplanen har varit i stort settoförändrad är förändringen i antalet brultotonkm helthänföriig tiil godstrafiken. Nedan visas utvecklingen av antalet brultotonkmperbankm . Brultotonkmper bankm, lOOO-tal ' Beräknade värden.Statistik finns tillgänglig endast t, o, m. novemhier Ökningen 1970 hänför sig helt tillsystemtransporterna av virke mellan västra och , vilka startadedetta år. Virkestransporterna utgör av trafikmängden Boriänge-Rätlvikoch . Nellotonmängden virke ökade från 580 tion 1972 till655 tion 1973. Driftplaneringhar visat alt det är en klar fördel att framföra virkestågen med diesellokmellan och även efter en elektrifiering. Loken används även förvagnomsällningen på lastningsierminalerna i , Lomsmyren och Tallhed,vilka alla ligger bortom , Vagnomsättningen är så stor att två lok måsteanvändas. För att uppnå en rationell lokanvändning genom merutnyltjning avloken måste dessa stationeras i , Skulle tågen framföras av ellokmellan och skulle detta medföra ett dragkraftsbehov av två ellokför tågen och två diesellok för terminalväxlingen. Möjligheterna attmerutnyltja ellok eller diesellok under uppehåll i är begränsade. Enelektrifiering av bandelen skulle för godstrafiken betyda att de"allmänna" godstågen utom ett lokalgodståg lill skulle kunnaframföras med elektrolok. Lokalgodståget till måste framföras meddiesellok, eftersom elektrifiering av spåret till sågverket i inte ärmöjlig. För kontaklledningsanläggningen räknas med ettförenklat utförande genom användning av kontaklledningsstolpar av impregneratträ och bär/lina i slålaluminium. Denerforderiiga nya omformarstalionen bedöms kunna inrymmas i del befintligalokstallet i . Maskineffeklen beräknas kunna erhållas genom ombyggnadav två äldre omformaraggregal. Kostnadernaför såväl kontaktledning som omformarstation har på så sätt kunnat hållas nere. Desammanlagda investeringskostnaderna beräknas uppgå lill ca i 1974 årspris- och lönenivå. Driftkostnadsberäkningen grundas på att enligt ovanresandelågen och de "allmänna" godstågen framförs med ellok, medanvirkeslågen framförs med diesellok. Enelektrifiering skulle medföra ett mindrebehov av en man samt ett lok och trevärmefinkor. Situationenpå energiområdet innebär en viss osäkerhet beträffande den långsiktigaprisutvecklingen för olja och elenergi. Med hänsyn härtill har idriftkostnadskalkylen räknats med tre olika prisnivåer för olja, innebärande enhöjning av oljepris med 150, 250 resp. . Oljepriset antas påverkaelpriset av den procentuella ökningen, dvs, vid de valda prisnivåernamed 30, 50 resp, . Kalkylen visar följandenetlomindrekostnader vid olika energiprisnivå: + 150 96 + + En elektrifiering skulle innebära vissa fördelarför resandelrafiken, dock inte av den storleken att de kan bedömas medföranågra intäktsförbältringar. Demindrekostnader för drift och underhåll som beräknas uppstå är även vid etthögt oljepris otillräckliga för alt ur företagsekonomisk synpunkt motivera enelektrifiering av bandelen .