bet · FX01KU21 · 1974-12-31 00:00:00 — Sådanförsäkran är emellertid inle påbjuden i författningen. Däremot har 18091810 avständerna fastställts och av Konungen godkänts ett formulär till konungaförsäkran,vilket således nu föreslås upphävt. Enligt2 kap. 10 S andra stycket nya RO kan statschefen avge ämbetsförklaring införkammaren. Någon skyldighet att avge sådan förklaring har alltså inteföreskrivits. Departementschefen anslöt sig i förfaltningsproposiiionen (prop.1973:90) lill vad grundlagberedningen anfört atl den som inle endastlillfölligl tjänstgör som statschef naluriigen borde företräda inför riksdagenoch ge ullryck för sin vilja all åla sig de med ämbetet förenade plikterna. Vidriksdagsbehandlingen lämnades förslagel i denna del utan erinran (KU 1973:26). Genom nya RF ersätts de nuvarande konseljerna medKonungen i statsrådet med regeringssammanträden. Protokoll skall enligi 7 kap.6 S nya RF föras vid dessa sammanträden. Sammanträde med regeringen understatschefens ordförandeskap avser enligt de nya reglerna informalion frånregeringen till statschefen. För dessa sammanträden har nya RF behållit benämningenkonselj. Bestämmelse om protokollföring vid konselj finns inle i den nyagrundlagen. Ipropositionen föreslås en ändring i I S sekretesslagen av innebörd atl reglernai paragrafen om sekretesskydd för protokoll i statsrådet och i kommandomål i ställetskall gälla protokoll i regeringsärenden. Imolionen 1974:1633 av m. fi. (m) sägs, atl man kan utgå från attprotokoll kommer att föras även vid konselj, t, ex. rörande vilka som ärnärvarande och vilka ärenden som behandlats. Med hänsyn härtill bör enligt vadsom anförs i motionen ändringen i sekretesslagen formuleras så att del klartframgår alt även protokoll fört vid konselj enligt 5 kap. 1 S nya RF ryms inomlagens ram. Propositionens förslag innebär ändring av 3 Sifrågavarande lag i syfte all bringa stadgandet i bättre överensstämmelse mednya om demonslralionsrällen. Sålunda föreslås all tillslåndtill demonstration får vägras endast om det är nödvändigt med hänsyn tilltrafik eller allmän ordning. Imotionen 1974:1179 av m. fi. (vpk) framläggs förslag om all dennuvarande tillståndsprövningen av polismyndighet vid anordnande av allmänsammankomst på allmän plats helt slopas och ersätts med anmälan lillpolismyndighet. Vidare bör enligt motionärerna i 3 S andra slyckel intas enföreskrift om alt polismyndighet äger hindra sammankomst endast om den äravsedd att äga rum och plats som annan 1 ** 1974.4 saml. tidigareanmäld allmän sarnmankomst eller om den kan befaras allvarligt störa sådansammankomst. 1molionen 1974:1630 av m. fl. (c) framförs krav på en ändring av 3 S såatt risken för olika tolkningar av uttrycket "allmän ordning" minskas. Uttrycket"allmän ordning" förekommer i många andra lagsammanhang. Här må 1.ex. erinras om bestämmelserna i 16 kap. "Om brott mol allmänordning". Uttrycket förekommer där i 1 S (upplopp) och 3S (ohörsamhet molordningsmakten). Vidare används uttrycket i t. ex. allmänna ordningsstadgan (7S), länsslyrelseinslruktionen (10 S) samt polis-instruktionen (2 och 19 SS)-Uttrycket är alltså allmänt vedertaget i lagsammanhang. Den nya regeringsformen (RF) och den nyariksdagsordningen (RO) antogs, slutligt av . RF och ROträder i huvudsak i tillämpning . skall dedock lända till.efterrättelse i vissa hänseenden. Om förordnande om nyval lillriksdagen meddelas under innevarande år skall sålunda åtskilliga av de nyabestämmelserna tillämpas, t. ex. de som avser antalet ledamöier i ,liden för extra val och tiden för nyvald riksdags första sammanträde. Ipropositionen 1974:35 läggs fram förslag till följdlagsliftning till RF och RO.Ytteriigare förslag kommer all framläggas . Det är alltså bara en del avdel omfattande arbetet med följdlagsliftning till den nya författningen som nuredovisas för . del av propositionen ägnas ål valfrågor. Åtskilliga ändringar i vallagen(1972:620) föranleds sålunda av den nya RF och den nya RO. Reglerna ommandatfördelning för riksdagsval som finns RO föreslås ulanändring i sak bli överförda till vallagen. Ändringar föreslås också som följdav sänkningen av rösträttsåldern och överförandet av valbesvärsprövningen frånregeringsrätten lill valprövningsnämnden. I enlighei med vad som förutsails isamband med grundslagsreformen föreslås vidare besiämmelser i vallagen somreglerar valbesvärsprövningen i maierielll hänseende. I vallagen föreslåsockså vissa ändringar som inle har samband med grundlagsreformen. a.förstärks skyddet mot registrering av partibeteckning som av väljarna kanförväxlas med beteckning för ett tidigare registrerat parti, Lagen omkyrkofullmäktigval anpassas lill de nya reglerna i vallagen. Vallagen(1972:620) antogs av höstriksdagen 1972 och tillämpades första gången vid 1973års allmänna val. Erfarenheterna därifrån har föranlett yrkanden från skildahåll om ändrade bestämmelser i olika hänseenden. Ipropositionen upplyses att utredning pågår inom () såsomcentral valmyndighet i syfte alt med utgångspunkt i de erfarenheter somhar vunnits vid val åstadkomma förenklingar och förbättringar ivalförfarandet. Vidare nämns att frågor om bl. a. vallokalernas öppethållandeoch tillhandahållandet av valsedlar i lokaler där röstning äger rum haraktualiserats hos genom skrivelser från olika organisationer.Enligt departementschefens bedömning bör emellertid den utredning som pågårinom RSV slutföras innan de berörda frågorna tas upp till övervägande.Härigenom ges, understryker departementschefen, möjligheter till en samladbedömning av behovet av ändringar som en följd av erfarenheterna årsval. Endast i ett hänseende föreslås alt en ändring av angivet slag skallgenomföras . Den avser rösträkningen i vallokal och innebär all dennuvarande bestämmelsen i vallagen om skyldighet för valförrättare atl fördelavalsedlarna på lisltyp las bort. Ändringsförslaget, som utskottet tillstyrker,tillgodoser ett motsvarande yrkande i motionen 1974:352 av m.fl.(fp). mening är del angelägel alt vallagens regler ses över mot bakgrundav erfarenheterna års val. Del material i denna del bl. a.yttranden från samtliga valnämnder och länsstyrelser inom landet som harinsamlats av RSV och övervägs där bör kunna ge en god bild av hur man ute påfältet ser på dessa frågor och också i övrigt ulgöra tillräckligt underlag fören översyn av vallagen. Utskollel har inhämtat att tanken är atl arbetet inomRSV skall redovisas i en skrivelse lill regeringen och alt denna eftersedvanlig beredning skall ligga lill grund för ett förslag i proposition lillriksdagen. Inom är avsikten all avlämna propositionen iämnet möjligl. Utskottet har för sin del ingen erinran mot att arbetetmed en översyn av vallagen bedrivs i enlighet med det anförda men villunderstryka betydelsen av att förslag underställs så snart detla kanske. Ianslutning till det anförda vill utskottet ta upp några särskilda valfrågor,som aktualiserats i motioner som väckts under den allmänna motionstiden . 1motionerna 1974:352 av m. fi. (fp), 1974:358 av iStaffansiorp (m) och 1974:589 av m. fi. (vpk) hemslälls atlriksdagen skall begära förslag om ett nytt valsyslem vid de kommunala valen somger större rätlvisa mellan partierna än det nuvarande. I de båda förstnämndamotionerna understryks därvid alt förslagen skall presenteras så atl beslut kanfattas i god lid års val. Kommunalvalskommiiiénpresenterade 1971 i sitt betänkande "Kommunala val" (SOU 1971:4) eilförslag lill ett nytt valsystem för landstings-och kommunfullmäkligval ihuvudsak i enlighei med riksvalssyslemel, dvs. med utjämningsmandat mellanvalkretsarna och med en spärr innebärande alt endast partier som erhållii av de inom kommunen avgivna rösterna skulle fö delta vidmandalfördelningen. Vidremissbehandlingen av utredningens förslag uttalade sig remissinstanserna överlag för ett valsystem som ger en bättre proportionalitet vid Några remissinstanser framhöll emellertid atl kom-mittén intetillräckligt utrett konsekvenserna av en småpartispärr för de partier som i representerade i fullmäktige och landsting. Vid överläggningar i fråganvåren 1972 mellan företrädare för de fyra störsia i representeradepartierna fann man del önskvärt atl åstadkomma en närmare belysning avsmåpartiernas roll i den kommunala demokraiin och atl utifrånkommunaldemokratiska synpunkter studera effekterna av olika småpartispärrar.Beträffande dessa överväganden informerades även företrädare förvänsterpartiet kommunisterna. Arbetet uppdrogs i tilläggsdirektiv ål utredningenom den kommunala demokraiin. Enligt tilläggsdirektiven bör utredningsarbetetbedrivas så att utredningens undersökningar och analyser kan läggas till grundför ett slutligt ställningstagande lill valsystemet vid de kommunala valen igod lid års val. Utskollelhar inhämtat atl utredningen om den kommunala demokratin avser all redovisautredningsarbetet i den del som berör det kommunala valsystemet i början avnästa år. Frågan om kommunalt valsyslem avses därefter las upp tillpartiledaröveriäggningar innan proposition i ämnet föreläggs . Detbör sålunda bli möjligl atl la slutlig ställning lill utformningenav ett nyll valsyslem så atl partierna för tillräcklig tid för nödvändigaförberedelser års val. Vad som anförts i motionerna 1974:352 och1974:358 angående tidsplanerna för del pågående utredningsarbetet kommersåledes alt beaktas ulan något särskill initiativ från sida. Denu ifrågavarande motionsyrkandena bör anses vara besvarade med vad ulskottelsålunda anfört. Imotionen 1974:352 av m. fl. (fp) tas också upp en särskild fråga ikommunalvalssammanhang. Den avser principerna för mandatberäkningen mellanvalkretsar vid val till landsting och kommunfullmäktige. Härvid yrkas alt beräkningenskall ske med utgångspunkt i antalet röstberättigade inom valkretsen och inlei den mantalsskrivna folkmängden, dvs. atl den skall ske med tillämpning avsamma princip som gäller vid riksdagsval. Kommunalvalskommillénsförslag till nytt valsyslem för landstings- och kommunfullmäktigval bygger påde principer för mandatberäkningen mellan valkretsar som förordas i motionen1974:352. I denna del har förslagel i stort inte föranlett erinran vidremissbehandlingen. Med hänsyn härtill och lill del allmänt accepteradeintresset av all samma principer där så kan ske tillämpas vid riksdagsvalen ochde kommunala valen kan det antas all - om valsystemet vid de kommunala valenöver huvud taget i fortsättningen skall bygga på valkretsindelning - ettkommande förslag till ändrat kommunalvalssystem skall tillgodose motionärernasönskemål. En huvudfråga i vad gäller nyll kommunalvalssystem är emellertid omprincipen med valkretsindelning bör bibehållas. Enligt utskottets mening bördärför den i molionen aktualiserade frågan behandlas gemensami med övrigafrågor omett nyu kommunall valsystem och sålunda inte nu föranleda någotbeslut om lagändringar från sida. Ävennu ifrågavarande motionsyrkande bör anses vara besvarat med vad utskottetanfört. Sedanvallagens tillkomst 1972 gäller för såväl riksdags-som kommunalval alt om enkandidat fött plats i ordningen i flera valkretsar och om han till följd däravskulle erhålla mandat i mer än en valkrets, skall han tillträda del mandal förvilket hans jämförelsetal är störst. Mandat som han inte tillträder skalltillfalla den kandidat som slår närmast i lur att erhålla mandat i valkretsen.Ordningen mellan kandidalnamnen inom ett parti fastställs i kommunalvalen förvarje valkrels för sig genom särskilda uträkningar. Avgörande ärjämförelsetalen för varje namn. För varje gång en lista tilldelas plats iordningen reduceras dess jämförelsetal. Vid fastställandet av ordningen mellankandidatnamnen bortses från ev. dubbelvalssiluationer. Dessa kommer alltså in ibilden först sedan ordningen mellan namnen fastställts i samtliga valkretsar.Avvecklingen av dubbelvalssiluationer lillgår så, att dubbelvald för plats iden valkrels där hans jämförelsetal är störst. I övriga valkretsar där hanockså fått plats i ordningen bortser man från honom och låter alltså mandatetgå lill nästa namn i ordningen. Förfarandet kan få till konsekvens att listlypsom fött färre namn i en valkrets än en annan lista likväl besätter fler mandali valkretsen än sistnämnda lista. Så blev också fallet på flera olika håll ilandet vid kommunala val. Överklaganden till regeringsrättenföranledde i denna del ingen ändring i sammanräkningarna. Imotionen 1974:353 av i m. fl. (c) behandlas konsekvensernaav de angivna sammanräkningsreglerna. Motionärerna anser alt principerna förmandatfördelning inom parti vid dubbelvalsavveckling inte ar godtagbara.Nackdelarna kan visseriigen undgås om partierna går fram med skilda listor ivarje valkrets. Enligt motionärerna bör dock partierna inte tvingas härtill föratt vara säkra på all fö en mandatfördelning mellan de olika listtyperna somöverensstämmer med röstfördelningen i hela kommunen, Motionärerna anser attbestämmelserna bör ses över och att förslag, som syftar till en rättvismandatfördelning, bör föreläggas så att nya bestämmelser kommer atlgälla vid val. Utskottetkan instämma i motionärernas uppfattning atl nuvarande regler fördubbelvalsavveckling vid kommunala val i vissa lägen leder till ur demokratisksynpunkt otillfredsställande resullal. Enligt utskoltets mening bör därför deifrågavarande reglerna ses över. Frågornas tekniska lösning är avhängig avvalsystemet i stort vid de kommunala valen, och översynen bör därför göras isamband med Kungl. Maj:ls ställningstagande härtill. Förslag bör föreläggasriksdagen så atl nya bestämmelser kommer att gälla vid val. Delanförda bör ges Kungl. Maj:l lill känna. Enligt3 kap. 2 S RF skall i lag finnas bestämmelserom rösträtt försvensk medborgaresom inte är bosatt i riket. Den som inte har fyllt och densom är omyndigförklarad har dock aldrig rösträtt. Propositionens förslag tilländringar i vallagen innehåller bl. a. bestämmelser i nu avsett hänseende.Dessa ansluter sig till gällande bestämmelser. Med hänvisning till atl fråganom en ulvidgning av utlandssvenskars rösträtt f. n. övervägs av valtekniskautredning anser sålunda departementschefen att det inte finns anledning att nuföreslå någon ändring i sak av dessa bestämmelser. föreslås alltsågälla att det vid sidan av den vanliga röstlängden skall upprättas särskildröstlängd för utlandssvenskar, atl upplagande däri förulsätter ansökan avvederbörande och att endast den får införas som styrker sig vara svenskmedborgare genom innehav av giltigt svenskt pass och som varit kyrkobokförd iSverige under de fem kalenderåren närmast före del år dåröstlängderna upprättas. Imotionerna 1974:919 av m. fi. (c), 1974:929 av iHamburgsund m. fi. (fp) och 1974:1186 av m. fl. (m) begärs vidgademöjligheler för utlandssvenskar att della i allmänna val i . I molionen1974:919 hävdas alt röslrält bör få ulövas vid riksdagsval och folkomröstningari av utomlands bosalt svensk medborgare som är myndig och innehargiltigt svenskt pass samt varit kyrkobokförd i . k. femårsregeln föreslås alltså skola upphävas. Motsvarande yrkandeframställs i motionen 1974:929.1 molionen 1974:1186 begärs som ett provisoriumi avbidan på resultatet av pågående utredningsarbete i frågan atl femårsregelnskall utsträckas till en tioårsregel. 1motionen 1974:919 begärs vidare atl ullalar sig för alt tekniska,administrativa och andra hinder för elt effektivt utnyttjande av utlandssvenskarsröslrält undanröjs. I motiveringen nämns som hinder bl. a. bristandeinformalion till de röstberättigade. Motionen 1974:1177 (c) av fröken . tar direkt sikte på informationsfrågorna och begär särskill uppdrag för1965 års valtekniska ulredning att skyndsamt utreda möjligheterna lill ochformerna för utökad information lill utlandssvenskar angående förfarandet föralt få rösta i riksdagsvalen. Denuvarande bestämmelserna om utlandssvenskarnas rösträtt tillkom 1967 och hadeföregåtts av flera olika utredningsförslag. tillskapades emellertiden möjlighet för utlandssvenskar all rösla vid riksdagsvalen, I förarbetenalill reformen underslröks alt den avgränsning som de nya bestämmelserna innebari fråga om vilka utlandssvenskar som skulle beredas rösträtt var schematisk.1970 års riksdag begärde hos Kungl. Maj:t en förutsättningslös prövning avmöjligheterna alt vidga den krets av utlandssvenskar som kan delta i val tillriksdagen. Denna uppgift har genom tilläggsdirektiv lämnats åt 1965 årsvallekniska utredning som arbetar med frågan med sikte på all framläggaförslag under innevarande år. Erfarenheternaav de nuvarande bestämmelserna om utlandssvenskarnas rösträtt ger enligtutskoltets mening anledning lill antagande att de gjorde gränserna varit försnäva. Frågans förhistoria visar emellertid alt det är svårt attutforma regler som på ett i praktiken tillämpbart sätt tillgodoser utlandssvenskarsberättigade anspråk på att fö vara med och påverka de politiska besluten ihemlandet. Svårigheterna ligger till stor del på del prakliska planet. In ibilden kommer bl, a. vilka tekniska möjligheler som föreligger att nuöverblicka och fastställa utomlands bosatta svenska medborgares tidigarekyrkobokföring i . mening kan del förulsällas att del pågående utredningsarbetet medfrågorna kring utlandssvenskarnas rösträtt kommer att klarlägga hurbestämmelser om sådan rösträtt skall utformas för all kunna i praktisktillämpning medge all utlandssvenskar som har ett berättigat intresse därav kandella i valen lill den svenska . Det kan också förutsättas att beslutpå grundval av utredningsarbetet skall kunna fattas i så god tid årsval att nya och generösare bestämmelser om utlandssvenskars rösträtt skallkunna tillämpas vid delta val. Med hänsyn lill det anförda är del enligtulskotiets mening inle påkallat all , ulan att avvakta resultaten av delpågående utredningsarbetet, la ställning till frågan om hur ändradebestämmelser om utlandssvenskarnas rösträtt skall utformas. Självfalletär del av störsia vikt atl den röslrält som tillkommer utlandssvenskar också ipraktiken kan utnyttjas. Del är därvid betydelsefullt alt tillräckliginformalion lämnas om gällande regler för all få utöva röslrält och om varröslavlämning kan ske m. m. Vidare är del väsentligt atl distribution avvalmaterial, röslmollagningsanordningar m. m. fungerar tillfredsställande.Utskottet anser sig kunna förutsätta au dessa frågor kommer atl tillböriigl uppmärksammassåväl inom det pågående ulredningsarbelel kring utlandssvenskarnas rösträtt somav RSV som central valmyndighet utan all något särskill initiativ skall behövalas från sida. Meddet anförda bör enligt utskoltels mening motionerna 1974:919, 1974:929,1974:1177 och 1974:1186 anses vara besvarade. Enligt3 kap. 4 S vallagen skall valnämnden i valdistriktsindelad kommun för varjevaldistrikt utse minsl fyra valförrättare. I molionen 1974:4 av iSundsvall (c) begärs atl skall anhålla hos Kungl, Maj:t om sådanändring av vallagen att rätt införs till proportionellt val vid valnämndsutseende av valförrättare. Ettväsentligt krav på alla organ som har till åliggande atl administreravalförfarandet är atl de uppgifter som är aktuella i sammanhanget fullgörs såatt objektiviteten inle kan ifrågasättas. Sålunda bör valförrättare utses medutgångspunkl i vederbörandes allmänna lämplighet för uppgiften. I normala fallbör alltså frågan om valförrättarnas politiska hemvist sakna betydelse. Medhänsyn lill vikten av att valförrättningen sker på ett för alla väljareförtroendeingivande sätt är del enligt utskottets mening självklart all inleenbart ett partis representanter handhar valförrättningen. En uttryckligföreskrift enligt vilken rätt skall föreligga att inom valnämnd fö till ståndproportionellt val av valförrättare är utskottet inte berett alt nu förorda.Inom många kommuner utser valnämnderna valförrättare vilkas politiskahemvist inte är känd. En föreskrift om proportionellt val av valförrättareskulle kunna försvåra rekryteringen av valförrättare. Med hänvisning till delanförda avstyrker utskollel det i molionen 1974:4 framställda yrkandet. Imolionen 1974:74 av i (c) föreslås atl skallanhålla hos Kungl. Maj:t om ändrade regler för poströstning så atl poströstningmed lantbrevbärare blir möjlig. Med hänsyn bl. a. lill angelägenheten atlbibehålla erforderiiga kontrollmöjligheter vid poströstning är del enligtutskoltets mening inte lämpligt att utvidga poströstningsförfarandet på detsätt som föreslås i motionen. Utskottet avstyrker därför densamma. 1propositionen 1973:90 med förslag lill bl. a. ny RF och ny RO aviserades tillsätlandetav en utredning om valkretsindelning och personval. Förslaget tillstyrktes avutskottet i dess belänkande i grundlagsärendel. Imolionen 1974:357 av m. fl. (m) aktualiseras frågan om en nyvalkretsindelning i mol bakgrund av alt den aviserade utredningenför översyn av olika valfrågor, bl. a. valkretsindelningen, ännu intetillsatts. Hemställan avser all skall anhålla hos Kungl. Maj:l omskyndsam utredning och förslag angående ändrad valkretsindelning i Malmöhuslän. Utskottethar inhämtat alt utredningen om valkretsindelning och personval kommer atttillsättas . I utredningens uppgifier kommer alt ingå att övervägavalkrelsindelningen i riket och sålunda även i - vid val tillriksdagen. Det vore enligt utskottets mening önskvärt att utredningsarbetet idenna del kunde bedrivas så skyndsamt alt förslag i fråga omvalkretsindelningen kunde underställas om möjligt i så god tid före1976 års val att ny valkretsindelning kan tillämpas redan vid delta val. Härmedtillgodoses också syftet i motionen 1974:357. Molionen bör anses vara besvaradmed vad utskottet anfört. Fleraav de motioner som väckts med anledning av propositionen 1974:35 tar också uppvalfrågor. Därvid aktualiseras förutsättningarna för registrering avpartibeteckningar och vissa frågorom valprövningsnämnden. F.n. gäller enligt 5 kap. 3 S vallagen atl partibeteckning får registreras endastom beteckningen tydligt skiljer sig från beteckning som redan har registreratseller vars registrering är föremål för prövning. Syftet därmed är bl. a. atlförhindra alt konkurrerande partier går fram i val med partibeteckningar somkan förväxlas med varandra. I propositionen föreslås en jämkning av ordalagen ibestämmelsen så all del bakomliggande syftet klarare kommer lill ultryck. Denföreslagna avfaltningen är all partibeteckning för registreras endast ombeteckningen kan anias ej leda lill förväxling med redan registrerad beteckningeller beteckning för vilken regislrering redan har sökts. Imolionen 1974:1632 av i m. fi. (vpk) anförs atl det avseddaförstärkta skyddet för partibeteckning bättre uppnås med en avfallningav den ifrågavarande bestämmelsen enligt vilken partibeteckning får registrerasendast om partibeteckningen tydligt skiljer sig från och ej kan antas leda lillförväxling med redan regislrerad beteckning eller med beteckning för vilkenregistrering redan har sökts. Utskottetdelar den uppfattning som ligger lill grund för motionen 1974:1632, nämligenalt det är angeläget all skyddet mot förväxling av partibeteckningarförstärks. I sammanhanget kan erinras om att utskottet förordadeförstärkning av namnskyddet för politiska organisationer (KU 1973:40).Propositionens förslag i delta avseende innebär ett ökat skydd mot registreringav partibeteckning som av väljarna kan förväxlas med be-leckning för etttidigare registrerat parti. Partibeteckning som inte tydligt skiljer sig frånredan registrerad beteckning eller beteckning som avses med tidigare ansökanmåsle alltid innebära risk för förväxling och för därför uppenbariigen även medden i propositionen föreslagna nya avfaltningen av bestämmelsen i 5 kap. 3 Svallagen inte registreras. Det i molionen 1974:1632 föreslagna tillägget ärdärför enligt utskottets mening inle erforderligt. I förhållande lill dennuvarande avfaltningen ger propositionens förslag ett värdefullt skydd också isådana fall då risk för förväxling föreligger trots alt partibeteckningarnatydligt skiljer sig från varandra. Utskottet tillstyrker med hänsyn till delanförda propositionens förslag såvitt nu är i fråga och avstyrker yrkandet imotionen 1974:1632.