bet · FX01KU22 · 1974-12-31 00:00:00 — Det ankommer inte på allmänna domstolar att pröva fråganhuruvida åtal bör följa enligt TF. Allmänna domstolar kan inte till bedömning enligtbrottsbalken uppta sådant som ankommer på JK att åtala enligt TF. Bryterdomstolarna mot denna princip är förfarandet grundlagsstridigt. att allvarliga grundlagsbrott förekommit vidhandläggningen av den rättsliga delen av IB-affären. Frågauppstår då om ansvarigheten. Mot justitieministerns beslut i själva åtalsfrågornaenligt TF kan ingen anmärkning göras. Det ligger inom justitieministernsbefogenheter att diskretionärt bedöma om åtalsanmälan skall göras eller ej. Sombetänkligt framstår dock det långa dröjsmålet med JK-beslut i åtalsfråganrörande Fib/Kulturfront nr 17. Relationen mellan justitieminister och JK itryckfrihetssaker gör att dröjsmålet inte uteslutande kan läggas pä JK:s konto. Justitieministerns ansvar för att TF följs - liksomstatsråds allmänna ansvar för grundlagarna är emellertid inte begränsat blotttill handläggande av åtalsfrågor i tryckfrihetssaker. Det är här fråga om ettallmänt ansvar för att medborgarna åtnjuter sina rättigheter och att TF;s auktoritet hävdas gentemot allaoch envar. Detta ansvar går bl. a. tiUbaka pä regeringsformens §§ 16 och 86samt på TF 9:1. Statsråd är ej blott ansvarig för att grundlagen följs i de ärendenhan direkt handlägger, utan också för underlåtenhet att ingripa mot elleravvärja grundlagsstridiga beslut av underordnade myndigheter. Genom att ingripande ej gjorts och i någon mån även genomatt TF:s auktoritet inte i frågorna om tryckfrihetsåtal,tUlräckligt energiskt hävdats, har de påtalade grundlagsstridiga procedurernaindirekt under-, lättats. E Reservation av herrar (), Fiskesjö (c), iNässjö (m), Jonnergård (c), Hemelius (m), () och (), vilkaansett att utskottet under punktep 2. Den s. k. IB-affären i stället för fjärdeoch femtestycket (Justitieministerns anmälan ;- utskottets ,sida) på s. 14 I propositionen tiU nu gällande TF (1948:230) anfördedepartementschefen beträffande förhållandet meUan justitieministerns ochjustitie-kanslerns befogenheter i fråga om tryckfrihetsåtal att den meningensynes vara mera allmänt omfattad att JK alltid,har att självständigt prövaåtalsfrågan men att i praktUcen justitieministerns ställningstaganden bliravgörande för frågan om åtal skall komma till stånd. Samma fråga behandlades av ianledning, av motioner till riksdag (KU 1967:46). Under rubriken i betänkandet uttalades följande: - -. Enligt 9 kap. 1§tryckfrihetsförordningen åligger det-chefen- för' attsjälv eller genom av honom utsedda ombud vaka över förordningens efterlevnad.Finner han aUmänt åtal böra anställas för tryckfrihetsbrott, skall han enligt 2§ samma kap. med överlämnande av skriften göra anmälan därom hosjustitiekanslern. Denne äger även utan sådan anmälan väcka åtal förtryckfrihetsbrott, som hör under allmänt åtal. 1 lag har inte angetts, när åtarför tryckfrihetsbrott bör bero av initiativ frän chefen för ,utan denna fråga har, överlämnats åt praxis. Om denna kan sägas, att det iallmänhet är chefen för som under konstilu- tionellt ansvar bestämmer om åtal skall ske eller ej.Självständigt åtal från justitiekanslerns sida sker i fall som saknar politiskbetydelse, exempelvis i anledning av missfirmelse av tjänsteman. Mot bakgrund av det anförda anserutskottet att justitieministern, när han finner att en skrift bör bli föremålför tryckfrihetsåtal, inte får låta sig nöja med att frågan redan på annat sättkommit under JK:s prövning. Den riktiga gången är i stället attjustitieministern själv tar stäUning tiU frågan om åtalsanmälan skall göraseller inte. Enligt utskottets mening var redan de i nr 9 av tidningenpublicerade uppgifterna sädana att de med den politiska bedömningjustitieministern hade att göra bort föranleda en åtalsanmälan tiU JK. Ävenfrågan örn beslag hade bort övervägas. Utskottet viU understryka att en anrnälan omtryckfrihetsåtal och domstolsprövning enligt TF sannohkt hadevarit ägnad att förhindra den olyckliga utveckling IB-affären kom att få bl. a.genom att väsentliga uppgifter om vår militära underrättelsetjänst kom attröjas. F Reservation av herrar Hemelius (m) och i (m), vilka ansett att utskottet under punkten 2. IB-affären fr. o. m.näst sista stycket pä s. 16 i stäUet bort anföra följande: I förevarande fall innehöUemellertid skrifterna uppgifter som bedömdes vara till men för riketssäkerhet. .Skälen för att förordna om beslag måste därför ha vägt tungt. Vidnämnda tidpunkt var det knappast möjligt att bedöma i vilkenomfattning:uppgifterna blivit allmänt spridda. Skadeeffekten kunde med andraord inte överblickas. Enligt utskottets mening hade under dessa omständigheterett beslut om beslag varit påkallat. Härvid vill utskottet särskUt understryka,att institutet beslag ur allmän synpunkt självfallet är av särskild betydelsenär det är fråga om för vårt lands säkerhet så väsentliga frågor som det härgäUde. Härtill bör läggas att. enligt TF, ett beslag för att inteförfaUa skall följas av åtal . Ett beslag hade sålundaframdrivit ett skyndsamt ställningstagande i åtalsfrågan. blevhandläggningstiden hos JK innan beslut i åtalsfrågan fattades anmärkningsvärtlång. Åtalsanmälan gjordes medan tryckfrihetsåtalet mot Brattväcktes först . Dröjsmålet medförde en försening av ärendet. Atten spioneriutredning igångsatts av åklagaren var känt inom regeringen den 24september. Som tidigare framhållits fick dröjsmålet till följd att ärendetaldrig underkastades tryckfrihetsrättslig prövning. Vidare bör framhållas, att-JK nedlade åtalet mot den8 under den motiveringen att dom fallit i spionerimälet och attstraff utöver det utdömda inte rimligen skuUe kunna utkrävas. Det bör härantecknas, att domen mot dä .vunnit laga kraft, eftersom förklaratsig nöjd. Det kan härvid erinras om uttalande att ansvarstalan i vanlig brottmålsordning ej är avsedd attträda i stället för tryckfrihetsåtal mot ansvarige utgivaren utan bör föregåsav eller föras vid sidan av tryckfrihetsätal. Vid brott mot TF bör tryckfrihetsåtal vara det primära.Beaktas bör också att enligt uttryckUgt stadgande i TF skall tryckfrihetsåtalalltid behandlas skyndsamt. Utskottet finner med hänsyn till det anförda atthandläggningen av åtals- och beslagsfrågorna varitanmärkningsvärd och att kritik kan riktas mot justitieminister ochstatsrådet , vilket utskottet ger tiU känna. Sominledningsvis------- (= utskottet)------ lagstiftningen påkallad. G Särskilt yttrande av herrar (), Fiskesjö (c),Jonnergård (c), Mohn (fp) och (), vilka med anledning av utskottetsyttrande under punkten 2. Den s. k. IB-affären i vad avser frågan om beslag (s.1617) anfört följande: Frågan om förordnande av beslagborde ha meddelats av justitieministern i samband med åtalsanmälan tiU JK den27 angående bok och nr 17 av Folket i Bild/Kulturfront är såsom utskottetframhåUit svårbedömbar. Skrifterna innehöU uppgifter som bedömts vara till menför rikets säkerhet. Såsom utskottet konstaterat måste detta anses ha varittungt vägande skäl för beslag. Om beslag hade skett, skuUe tryckfrihetsåtaletenligt stadgandet i 10 kap. 4 § TF ha väckts och det fråntryckfrihetsrättslig synpunkt olyckliga dröjsmålet med åtalet tiU den 6december ha undvikits. Justitieministern har framhållit, att han funnit detmeningslöst att förordna om beslag, eftersom de ifrågavarande uppgifterna vidden tidpunkt, då ingripande kunde ske, redan vunnit en allmän spridning. Skadanskulle därför väsentligen redan vara skedd. Detta kan sägas beträffande Folketi Bild/Kulturfront och andra tidningar, som återgett uppgifter från PeterBratts bok. Men det kan inte i samma mån gäUa delar av boken. Detta leder framtill bedömningen att beslag på bok inte skulle ha varit utanbetydelse för möjligheterna att begränsa skadan. Vi har funnit anledning att starkare än som skett iutskottets betänkande framhålla skäl som talar för att beslag borde ha skett.Beslag av tryckt skrift är emellertid ett ingripande tvångsmedel, som böranvändas med stor försiktighet. Det ifrågavarande fallet måste såsom framhålUtsbetecknas som svårbedömbart. Vi har därför inte kunnat finna tillräckliganledning tiU erinran mot att justitieministern underlät att förordna om beslagmot bok och nr 1 7 avFolket i BUd/Kulturfront. Beträffande punkten 4. Beslut om införande avdrivmedelsransonering (s. 20-23) H Reservation av herrar i (m), Hemelius (m)och i (fp), vilka ansett att utskottet under punkten 4.Beslut om införande av drivmedelsransonering m. m. i stället för femte ochsjätte styckena på s. 22 (Som framgår kunde undvikas) bort anföra Som framgår av de uppgifter somerhälhts frän föregicks beslutet om drivmedelsransoneringav vissa analyser av försörjningsläget. Någon allmän inventering av befintUgaoljelager i landet m. m. företogs emellertid inte, vilket kunde ha skett med stödav lagen (1948:390) om skyldighet för näringsidkare m. fl. att biträda vidplanläggningen av rikets ekonomiska försvarsberedskap. Ett nödvändigt led iransoneringsförberedelserna var för regeringen att för prövninglägga fram förslag om att sätta allmänna förfogande- och ransoneringslagarna itiUämpning. Proposition härom beslöts i konselj . Riksdagenbiföll propositionen samma är. Beträffande de påtalade hamstringseffekterna är det enligtutskottet att märka att regeringen tillkännagav ransoneringsplanerna lång tidföre det ransoneringen skuUe träda i kraft och då utan att ha företagit enordentlig inventering av oljetUlgångarna. För att sätta de nämndaberedskapslagarna i tillämpning krävdes samtycke. Emellertid medgavredan gällande lagstiftning en aUmän inventering av oljetUlgångarna. Någonsådan kom aldrig till stånd, detta trots att regeringen den 27 november 1973tiUkännagivit sin avsikt att vidta ransoneringsätgärder. Som nysssagts tog riksdagsbehandlingen närmare en månad i anspråk. Det borde enligtutskottet ha funnits möjligheter för regeringen att se tiU att en snabbarebehandling av ärendet kommit till stånd än vad som skedde. Dessaomständigheter samverkade enligt utskottet till att följden av regeringensåtgärder blev onödiga hamstringseffekter. Beträffande punkten 5. Regeringens tillkännagivande avförslag till särskilda konjunkturstimulerande åtgärder m. m. (s. 2324) I Reservation av herrar i (c), iNässjö (m), Jonnergård (c), Hemelius (m), (). Josefson (c) och Lindahli (fp), vilka ansett att utskottet under punkten 5. Regeringenstillkännagivande av förslag till särskilda konjunkturstimulerande åtgärder m.m i stället bort anföra följande: I finansplanen------- (=utskottet)----- avregeringsförslagen. Enligt § 58 gäUande regeringsform skall regeringen årligenför uppvisa statsverkets tillstånd i alla dess delar, tUl inkomsteroch utgifter, fordringar och skulder. Skulle genom traktater med främmande makter några medel tillflyta riket, skall för demredovisas pä Uka sätt. I sammanhang med uppvisandet av statsverkets tillståndoch behov skall regeringen enligt § 59 regeringsformen för framställaförslag rörande sättet att genom bevillningar fylla vad staten (dvs. budgeten)kan erfordra utöver de ordinarie inkomsterna. I det tidigare detta är som slutligt antagnaförfattningsförslaget har upptagits ett uttryckligt stadgande i 3 kap. 2 §riksdagsordningen enligt vilket budgetpropositionen skall innehålla såväl enfinansplan, dvs. en sammanfattande redogörelse för budgetförslaget och analysav det ekonomiska läget, som en nationalbudget, dvs. en s. k. försörjningsbalansmed beräkningar av det samhällsekonomiska utrymmet för både privat ochoffentlig konsumtion och investering. Ipropositionen------- (=utskottet)---- varit möjligt. Vad gäller frågan om finansplan förhåller det sig enligtutskottet otvivelaktigt så att även hittUls gäUande regeringsform förutsätteratt en sådan skall åtfölja statsverkspropositionen. Detta har inte iakttagitsav regeringen i är. Statsverkspropositionen avgavs visserligen i ett läge däenergikrisens verkningar var svära att överblicka. Det har bl. a. uppgivits attdet saknades analyser av ochOECD-rapporter beträffande den ekonomiska situationen i anledning av krisen. Med hänsyn emellertid till vikten av att ochdess finansutskott genast vid början skall få underlag för sittarbete med budget regleringen, vilket uttryckUgen angavs bl. a. i samband medatt detta utskott inrättades, var nämnda brist trots de speciella förhåUandenasom betingades av oljekrisen knappast försvarbar från konstitutionell synpunkt. Beträffande tillkännagivandet av regeringsförslaget om deekonomiskpolitiska åtgärderna vid den allmänpolitiska debatten anser utskottetprincipiellt när det gäller regeringsförslag av större räckvidd att konselj beslutbör föreligga innan förslag offentliggörs. Utskottet har velat bringa nu angivna synpunkter tillriksdagens kännedom. Beträffande punkten 7. Befrielse frånaktievinstbeskattning (s. 2728) J Reservation av herrar i (m), iNässjö (m) och (), vilka ansett att utskottet under punkten 7.Befrielse från aktievinstbeskattning i stället för sista stycket under punkien(s. 28) bort anföra följande: Av de uppgifter som framkommit omhandläggningen inom av ansökningar om befrielse frånaktievinstbeskattning vid strukturrationaliseringar framgår att praxis skärptsunder . Detta har lett till minskade möjligheter för mindreföretag, särskilt familjeföretag, att erhålla skattebefrielse. Utskottet har iövrigt inte kunnat finna någon helt enhetlig praxis för Kungl. Maj:ts prövningav dess ärenden. Beträffande punkten 8. Remisser till lagrådet (s. 28) K Särskilt yttrande av herrar (). Fiskesjö (c),i (m), Jonnergård (c), (), () och (), vilka anfört följande: Den redovisning som utskottetlämnar angående lagrädsremisserna visar en kontinuerlig nedgång av det antallagförslag som blir föremål för lagrådets granskning. Detta måste ansesbetänkligt med hänsyn tiU det skydd för rättssäkerhetsintresset, enhetligheten,konsekvensen och klarheten i rättssystemet som lagrådsgranskningen enligt vårmening utgör. I en reservation (c, fp, m) till utskottets betänkande förra åretrörande författningsreformen underströk reservanterna detta samt utvecklade sinsyn på den framtida utformningen av lagrådsgranskningen. Utskottet kommersenare att behandla motioner rörande lagrådsgranskningen, och vi får därförtillfälle att återkomma med synpunkter i frågan. Beträffande punkten 9. skrivelser tiU Kungl.Maj:t (s. 29) L Reservation av herrar (), i (c),i (m), Jonnergård (c), HerneUus (m), () och iHamburgsund (fp), vilka ansett att utskottet såvitt avser inrättande av enfond för stöd till industriellt utvecklingsarbete (s. 29) i stället bort anföraföljande: Vid beslut omriktlinjerna för statens utvecklingsfond avslog Kungl. Maj:ts.förslag beträffande fondens anknytning till STU och biföU en reservation avföljande innehåll: Utskottet delar den i motionernaframförda uppfattningen att statens utvecklingsfond administrativt bör knytastiU STU. Efter den utveckhng som STU undergått synes STU välsvara mot de krav som i propositionen ställs på den myndighet tUl vilken fondenskall vara anknuten. Att dra en gräns mellan ohka faser i ett industrielltutveckhngsprojekts framväxt och hänföra dessa till skilda stödorgan såsomskulle bli följden av propositionens organisatoriska lösning synes opraktiskt. Maj:t har med anledning avrUcsdagsbeslutet uppdragit åt STU att handha medelsförvaltning ochpersonaladministration. Enligt utskottets mening är det uppenbart attriksdagsbeslutet inte enbart syftade tUl en anknytning av sä begränsat slagtill STU. Det kan erinras om att STU:s centrala uppgift ärprojektadministration. Riksdagsbeslutet måste enligt utskottet tolkas så att enfastare anknytning till STU avsägs. Viljeinriktningen i riksdagsbeslutet kansåledes ej sägas ha uppfyllts. Detta ger utskottet tiU känna. M Reservation av herrar (), i (c),i (m), Jonnergård (c), Hemelius (m), () och iHamburgsund (fp), vilka ansett att utskottet såvitt anser SverigesLantbruksrepresentation i utlandet (s. 29) i stället bort uttala följande: Inom den svenskautlandsrepresentationen har funnits tre lantbruksrepresentanter placerade iresp. Lantbruksrepresentanterna har till uppgiftatt inhämta och förmedla kunskaper om jordbruket, skogsbruket och fisket samtdärmed sammanhängande näringar ävensom miljövärden i de länder ellerinternationella organisationer som ingår i deras verksamhetsområden. I jordbruksutskottets betänkande (JoU 1973:1, punkten 2),som godkändes av , behandlades motioner om utökningav lantbruksrepresentationen i utlandet. Utskottet framhöll bl. a. att starkaskäl talade för en förstärkning av denna representation /74 med en ny befattning för de östeuropeiska länderna. Förändamålet borde sålunda anvisas ett förslagsanslag om . En minoritet i jordbruksutskottet Uksom en minoritet iriksdagen motsatte sig det ökade anslaget till lantbruksrepresentationen iutlandet och framhöll utan särskilt yrkande härom att det kunde komma attvisa sig ändamålsenligt att placera en särskild representant i . förslag och beslut innebaratt den hittillsvarande specialbevakningen som utfördes av lantbruksrepresentanternai , och , vilken bedömts vara av stort gagn och fyUa ettangeläget syfte, inte skulle upphöra utan i stället kompletteras med enmotsvarande bevakning i de östeuropeiska länderna. Var den nya östeuropeiskabefattningen tills vidare skulle placeras borde ankomma pä Kungl. Maj:t attnärmare bedöma. Härvid förordades i första hand . Maj:t har med anledning av beslutvidtagit följande åtgärder. Sedan sedvanligt regleringsbrev, som väl anslutertill beslut, utfärdats har Kungl. Maj :t den 30 augustiförordnat att lantbruksrepresentanten i fr. o. m. i ställetskall riänstgöra såsom lantbruksrepresentant vid beskickning i Moskva.I stället för att förordna någon ny lantbruksrepresentant i har Kungl.Maj:t beslutat medge att en tjänsteman vid lantbruksstyrelsen iStockholm tills vidare får "bestrida göromål somankommer på lantbruksrepresentant vid ambassaden i ". Uppenbarligenmed anhtande av de medel som inbesparats genom indragningen av den permanentatjänsten som lantbruksrepresentant i har Kungl. M-dj:t den 13 septemberförordnat en departementssekreterare i att tills vidaretjänstgöra som lantbruksrepresentant vid beskickning i . Genom dessa åtgärder har Kungl. Maj:t sålunda följtriksdagsbeslutet endast så till vida att en lantbruksrepresentant nu knutitstUl beskickningen i . 1 samband härmed har emellertid den tidigarepermanenta bevakningen av jordbruksfrågor m. m. i väsentligt inskränkts.Vidare har en tjänst som lantbruksrepresentant inrättats i , vilketförordades av en minoritet i jordbruksutskottet och i . Regeringens åtgärder, som synes ha tagit sikte på att tUlgodose önskemålen i den av avslagna reservationen,strider sålunda i ett väsentligt avseende inskränkningen av bevakningen iBonn mot vad beslutat. Vad utskottet anfört ges härmed riksdagentUl känna. Beträffande punkten 10. Vissa frågor om diarieföring inomstatsdepartementen (s. 2931) N Reservation av herrar (), i (m).Fiskesjö (c), i (m), Jonnergård (c), () och (),vUka ansett att utskottet underpunkten 10. Vissa frågor om diarieföring inomstatsdepartementen i stället för de två sista styckena (s. 31) bort anföraföljande: Breven i fråga är ställda tillmottagarna i deras egenskap av statsråd/statssekreterare och innehåller olikasakuppgifter. I breven finns vidare meningsyttringar som uppenbarligen varitavsedda att påverka handläggningen av eller beslutet i vederbörande ärende. Detfaktum att breven är adresserade till mottagaren personligen kan inte åberopassom skäl för att breven inte skall betraktas som aUmänna handlingar. De angivnabreven borde således ha överlämnats tUl vederbörande registrator fördiarieföring. Genom att breven inte diarieförts kan allmänheten ha undandragitsinsyn i de ärenden breven behandlar. Utskottet ger detta till känna. Beträffande punkten 15. Övriga frågor (s. 3941) O Reservation av herrar (), i (c),i (m), Jonnergård (c), Hemelius (m), () och iHamburgsund (fp), vilka ansett att utskottet vad avser utanordnande av arvodem. m. för visst utredningsuppdrag i stället för sista meningen i avsnittet (s.40) bort anföra följande: Om uppdrag lämnas åt juridiskperson bör uppgift först inhämtas om karaktären av företaget och om dessrörelse. I förevarande fall kom uppdraget att anförtros åt ett s. k.enmansbolag och inkomsten frän uppdraget utgjorde praktiskt taget bolagets endarörelseintäkt i fråga. En enkel undersökning hade kunnatförebygga att utredningsuppdraget gavs ät detta bolag. P Reservation av herrar (), i (m),Fiskesjö (c), i (m), Jonnergård (c), () och iHamburgsund (fp), vilka ansett att utskottet vad avser handläggningen av vissfråga rörande näringshjälp m. m. i stället för sista meningen i avsnittet (s.40) bort anföra följande: Utredningen ger emellertidanledning till antagande, att de kontakter från kanslihusets sida som tagits iförevarande ärende gått längre .som varit motiverat för att fä informationom faUet och kan därför ha uppfattats som påtryckningar angående ärendetshandläggning. Det är en viktig princip i vårtkonstitutionella system att enskild regeringsledamot inte äger rätt att gemyndighet eller dess tjänstemän bindande order eller direktiv. Samma förbudgäller självfallet också för tjänstemännen i kanslihuset. Det aktuella falletföranleder utskottet understryka betydelse av att denna princip konsekventupprälthålles. Q Särskilt yttrande av herrar i (m), iNässjö (m) och i (fp), vilka såvitt avser kungörelsen omskyldighet för statliga myndigheter att anlita flygbolaget (s.40-41) anfört följande: Maj:t utfärdade den 5 juni1973 en kungörelse (1973:598) om skyldighet för statUga myndigheter att anlitaCrownair . Kungörelsen har trätt i kraft den 1 juli 1973.Bestämmelserna upphandlingskungörelse, som då gällde, omfattade ioch för sig inte formell upphandling av tjänster. Såsom framhåUits i Kungl.Maj:ts proposition angående riktlinjer för den offentliga upphandlingen tUlämpadesdock kungörelsens bestämmelser ofta analogt vid sådan upphandling (prop.1973:73 s. 4). beslöt ge Kungl. Maj :t till känna vadfinansutskottet anfört i sitt betänkande med anledning av propositionen jämtemotioner. Den huvudsakliga innebörden härav var att de av Kungl. Maj.-tföreslagna riktlinjerna för den offentliga upphandlingen vUka i sin turbaserats på upphandlingskommitténs förslag i betänkandet Offentlig upphandling(SOU 1971:88) - i allt väsentligt tillstyrktes. Härefter har Kungl. Maj:t den25 utfärdat en ny upphandlingskungörelse (1973:600), som trätt i kraftden . Den nya kungörelsen gäUer formellt även för de statligamyndigheternas upphandling av tjänster. Mot denna bakgrund kan det ifrågasättas om andan ikungörelsen om skyldighet för statliga myndigheter att anlita Crownair, vilkenutfärdats efter den nya upphandlingskungörelsen, står iöverensstämmelse med de inför redovisade allmänna riktlinjerna förden statliga upphandlingen. Kungörelsen om skyldighet att anlita Crownair måste inte minst med hänsyn till de i kungörelsen i fyra punkter formuleradeundantagen - betraktas som direkt inriktad på att gynna det till hälftenstatsägda (genom försvarsdepartementet) flygföretaget. Härigenom kan uppenbartden för övrig statlig upphandling grundläggande principen om krav på,affärsmässighet sättas ur spel och onödiga fördyringar uppkomma för de statligamyndigheterna. R Reservation av herrar (), i (m).Fiskesjö (c), i (m), Jonnergård (c), () och iHamburgsund (fp), vUka ansett att utskottet såvitt avser upphandling frånARE-bolagen av vissa konsulttjänster (s. 41) i stället bort anföra följande: Som framgår av den tiU betänkandetfogade kanslipromemorian (bilaga 17) vände sig den 5november tiU ARE- bolagen med begäran om sammanträffande och utkast tUl temam. m. för den då förestående oljesparkampanjen. Sammanträffande kom till stånddagen därpå och med deltagande av även överstyrelsen för ekonomiskt försvar .