bet · FX01FöU23 · 1974-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsbetänkande nr 1974 FöU 1974:23 Försvarsutskottetsbetänkande med anledning av motion angående totalförsvaret ochförsörjningsberedskapen m. m., såvitt gäller beredskap for fredskriser. I motionen 1974:404 av m, fi, (c) har,såvitt nu är i fråga, hemställts att anhåller hos Kungl. Maj:t omskyndsam utredning och förslag till åtgärder för att tillgodose de i motionenanförda synpunkterna om beredskap för fredskriser. Detekonomiska försvaret, som är én del av totalförsvaret, har till uppgifi atttrygga folkförsörjningen i dess vidaste bemärkelse för att vårt land skallkunna motstå ekonomiska påtryckningar utifrån, klara avspärrningskriser ochneutralitelslägen samt få samhällsmaskineriet att fungera under och efter ettkrig. De åtgärder som vidtas i fred avser i första hand planläggning av krigsleveranser,av handelns verksamhet, av undanförsel, av krigsproduktion och av krigsimportsamt planläggning och anskaffning av beredskapslager och förberedelser förransoneringar och regleringar. Vissa försörjningsområden beaktas särskilt,såsom försörjningen med livsmedel, kläder, bostäder, råvaror, maskiner,transporter, energi, post, tele, arbetskraft och betalningsmedel. Försörjningsberedskapenplanläggs och leds i central instans av ett mycket stort antal myndigheter ochorgan. Ansvaret för samordningen av planläggningen åvilar med något undantagöverstyrelsen för ekonomiskt försvar. Den har också det direkta ansvaret förbl, a, bränsle- och drivmedelsför-sörjningen, huvuddelen avindustriproduktionen och handeln samt beredskapslagringen i fråga om fiertaletvaror och förnödenheter. svarar för planläggning ochledning i krig av livsmedelsproduktionen och för beredskapslagringen avlivsmedel. Transporter, post- och teleförbindelser, elkraftförsörjning m, m,leds och planläggs av andra centrala organ. Denberedskapslagring som förekommer är avsedd atl trygga försörjningen vidkrig och vid avspänning lill följd av konfiikt i vår omvärld.Strukturförändringarna inom industri och handel har emellertid under senare årökat vårt beroende av import. Delta har medfört ökad sårbarhet och minskadförsörjningsuthållighet. För vissa importråvaror som är viktiga för vårförsörjning har uppkommit brist med krafiiga prisstegringar som följd. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar har i skrivelse till Kungl, Maj:t den 26 oktober 1973redovisat de allvariiga konsekvenserna av att de svenska 10 saml Nr 23 förelagenminskar sin fredsmässiga beredskap då del gäller lagerhållning av råvaror.Överstyrelsen ger följande bakgrund till utvecklingen: Som ell led i den pågående rationaliseringen inomnäringslivet har irans-portteknik i kombination med ADB-ieknik förlagerhantering utnyttjats för att bringa ner förelagens lagringskostnader ochdärmed också lagren till ett minimum. En förutsättning för alt systemet skallkunna fungera är kontinuerliga och täta råvaruleveranser. Ett avbrott i dessaleveranser på grund av politiska förvecklingar, strejker eller produktionsförseningarav annan art kan snart därefier innebära totalstopp för viss produktion om inteleverans av nödvändiga insalsvaror kan erhållas från annat håll. Eftersomrationalisering av lager och lagerhantering ej är något unikt för svenskaföretag utan även bedrivs inom företag i andra länder, som konkurrerar om råvarorna,ger en störning alll kraftigare utslag i form av hamstring med temporäraprisstegringar och bristsituationer som följd. Om leveranser överhuvudtagetkan komma till stånd i dylika internationella brislsilualioner blir det därförofta fråga om myckel höga priser, 1 en del fall då skälen varit starka haröverstyrelsen gått med på att företag fått låna eller överta partier uröverstyrelsens lager, vilket kunnat ske i samband med omsättning avberedskapslagret i fråga. Enligt överstyrelsen är del emellertid i principolämpligt alt de nuvarande beredskapslagren, som anskaffats för att täckaförsörjningsbehoven vid krig och avspärrning, används för all klarabristsituationer av delta slag. Allvarliga luckor kan uppstå iförsörjningsberedskapen vid sådana krislägen som överstyrelsen enligt sininstruktion i första hand skall planera för. Skrivelsenutmynnar i en hemställan all överstyrelsen skall få genomföra en särskildberedskapslagring för bristsituationer av det slag varom här är fråga inom enkostnadsram av 200 milj. kr. Ärendet bereds f n, inom ,som har inhämlal yttranden över framställningen från berörda intressenter, 1skrivelsen uttalade farhågor har fått ökad aktualitet genom den internationellaoljekrisen. Vid beredskapslagringen av oljeprodukter har man hittillshuvudsakligen koncentrerat sig på krigs- och avspärrningsfallen. Beredskapslagrenhar med andra ord inte varit dimensionerade för brislsilualioner föranledda avs, k, fredskriser, dvs, kriser som inte är betingade av krig i vår näraomvärld. Åtstramningen i oljeiillförseln har emellertid föranlett vissaberedskapshöjande åtgärder (jfr bl, a, prop, 1974:8, FöU 1974:8, rskr 1974:34). Del är den internationella oljekrisen som liggerbakom kravet i motionen 1974:404 på beredskapsplanering för fredskriser. Krisenhar enligt molionärerna aktualiserat aspekter på vår beredskapsplanering, somväl inte helt förbiselis men som inte heller blivit närmare beaklade avstatsmakterna. Motionärerna ifrågasätter om överstyrelsen för ekonomisktförsvar skall in- riklasin verksamhet endast på situationer med krig eller krigsfara. De anför häromvidare: Vi har atl räkna med ett brett spektrum av möjligakrissituationer för vårt folkhushåll, från sådana av direkt militär innebörd,som styrelsens instruktion syftar på, lill akuta bristsituationer på vitalaförnödenheter utan politisk bakgrund. Vi skall inte här diskutera lämplighetenav olika av-gränsningar av styrelsens ansvarsområde utan inskränka oss lill attpåpeka att det finns en rad situationer som kommer de militära hotfallen nära.Ekonomiska sanktioner kan begagnas som rent politiska påtryckningsmedel,ekonomiska krislägen kan utnyttjas i militära politiska syften osv. Del är intebara så all en förutseende planering är ett vitalt intresse. Det kan också varaen fördel att i sådana fall kunna lita till de ordinära förvaltningsmyndigheternaoch undvika improvisationer. Oljekrisen är framhåller motionärerna i och försig inte unik annat än i fråga om genomslagskraft. Markanta bristsituationerhar inträffat för en rad av de från försörjningssynpunktviktigaste importerade råvarorna med kraftiga prisstegringar som följd.Motionärerna anför yiteriigare: Bristsituationerna har orsakals av olika faktorerav såväl långsiktig som kortsiktig natur. De har givetvis ofta berott på brist verklig eller befiirad på balans mellan efterfrågan och befintliga ellerförväntade tillgångar men ibland också pä en medveten politik frånråvaruproducerande länder eller på inrikespolitiska förändringar i sådanaländer osv. Väsentlig betydelse för den långsiktiga prisutvecklingen har ocksåde ökade framställningskostnader som förbrukningen av de lätlillgängligastefyndigheterna för med sig. Till faktorer som verkar på kort sikt hörförändringar i efterfrågan på råvaror i anslutning lill konjunkturväxlingar. Riskerna för framlida bristsituationer har ökat,framhåller molionärerna. De anknyter härvid till överstyrelsens för ekonomisktförsvar förut redovisade framställning till Kungl. Maj:t den 26 oktober 1973.Enligt motionärerna är det i hög grad angeläget att tillgodose de synpunktersom har förts fram av överstyrelsen. Motionen 1974:404 lar upp fiera var för sig mycketbetydelsefulla frågor när del gäller vårt ekonomiska försvar. Utskottet lar idelta betänkande upp motionärernas yrkande om skyndsam utredning och förslagtill åtgärder för alt tillgodose de i motionen anförda synpunkterna omberedskap för fredskriser, I övrigt handlar motionen om totalförsvaret ochsamhällsplaneringen, om försvarets integration med samhället och om dencentrala ledningen av totalförsvarets civila del. Yrkandena på dessa punkterbehandlar utskottet i betänkandet FöU 1974:22, Problemenkring del ekonomiska försvaret i slorl har ulskollel tidigare hafi anledningall sys.selsäiia sig med. En brett upplagd redovisning av lorsörjningsfrågornasbehandling i totalförsvaret lämnade ulskollel i betänkandet FöU 1973:22,närmasi mol bakgrund av de strukturella förändringarna i samhället och derasåterverkningar på vår försörjning i krig och vid avspärrning på grund av krig ivår omvärld. Beredskapen för fredskriser behandlades inte i betänkandet. Deninternationella oljekrisen har sedermera på ett handgripligt sätt låtit förståatl allvariiga rubbningar i vår försörjning kan uppstå utan samband medkrigsrisk och krig i vår nära omvärid. Vi måste som motionärerna framhåller vara inställda på att oljekrisen inte var någon engångsföreteelse och atl vårberedskap i ett sådant läge måste vara bättre än den varit . Gränsenmellan å ena sidan fredskriser och å andra sidan ekonomiskt hot och ekonomiskaåtgärder i fientligt syfte kan vara svår att dra. Man kan mot den bakgrunden ilikhet med motionärerna ifrågasätta om överstyrelsen för ekonomiskt försvarinslruklionsenligl endast skall inrikta sin verksamhet på situationer som harsamband med krig eller krigsfara. Föratt kunna fullgöra sin beredskapsplanläggning måste överstyrelsen följasamhällsutvecklingen och dra de nödvändiga slutsatserna av de strukturellaförändringarna i samhället. Den för överstyrelsen gällande instruktionen harinte hindrat överstyrelsen atl därvid också räkna med andra bristsituationer änsådana som rör våra försvarsförberedelser på det ekonomiska området. Ettexempel härpå utgör överstyrelsens förut nämnda framställning om all lagenomföra en särskild beredskapslagring för akuta bristsituationer.Överstyrelsen har också hafi betydelsefulla uppgifter vid planeringen avåtgärder i samband med oljekrisen. Avdet nu sagda framgår alt problemet för dagen inte i första hand är en fråga omändring av överstyrelsens instruktion. Vad det närmast gäller är att geplaneringen av vår beredskap på försörjningsområdet en sådan inriktning att denockså täcker mera fredsmässiga behov. Pågående försök med långsiktsplaneringinom det ekonomiska försvaret kan komma atl ge värdefulla erfarenheter i detlahänseende liksom också det utredningsarbete som bedrivs på försörjningsområdet. Avgrundläggande betydelse i delta sammanhang är det arbete som bedrivs avförsörjningsberedskapsutredningen. Den tillsattes och har tilluppgift atl utreda olika metoder för alt upprätthålla en tillfredsställandeberedskap inom varuområden som har väsentlig betydelse för vår försörjning, medundantag för energisektorn. Utredningen har lagt fram ett delbetänkande -Kläder och skor (Ds H 1972:3) - med förslag till åtgärder på beklädnadsområdetm, m,, som har redovisats för i propositionen 1972:127 (FöU 1972:25,rskr 1972:325), Molbakgrund av erfarenhelerna från vinterns oljekris har tillkallatssakkunniga för alt utreda vissa beredskapsfrågor på energiområdet. Dennautredning skall bl, a, granska och värdera olika lösningar för att begränsaförbrukningen av energi med hänsyn lill kraven på snabbhet, administrativenkelhet och rättvis fördelning. Med fredskris avses lägen då allvarliga störningar inomförsörjningsviktiga varuområden uppstått utan att det är krig eller krigsfara ivår nära omvärid. Ensärskild sakkunnig har också tillkallats för att mot bakgrund averfarenheterna från vinterns ransonering av fiytande bränsle, stadsgas ochelkraft se över allmänna ransoneringslagen. Den nu gällande lagen som tillkomår 1954 tar i första hand sikte på ransonering i samband med krig ellerkrigsfara. Allvariiga störningar i tillförseln kan emellertid påpekas det idirektiven uppkomma även på grund av andra händelser än krig eller krigsfara.Utredningsmannen bör därför beakta att lagen skall kunna användas också isådana fredskriser. Avden har lämnade redovisningen framgår att fredskrisproblematiken nu på allvarbörjat uppmärksammas. Genom de båda senast tillkomna utredningarna har såvitt utskottet kan finna motionärernas krav på skyndsam utredning m. m. istora delar blivit tillgodosett. Härtill kommer att den försvarsutredning somutskottet räknar med kommer att börja sitt arbete (jfr FöU 1974:19s. 7) av allt att döma måste ägna betydande uppmärksamhet åtförsörjningsberedskapen. Utredningen för därvid anledning alt beröraberedskapen för fredskriser, även beträffande sektorer som inte är föremålför särskild utredning. Utskottethar härmed också tagit ställning till vad som anförts i motionen 1974:402såvitt gäller beredskap för fredskriser (jfi FöU 1974:19 s. 6). har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till delanförda hemställer utskottet atl som sin mening ger Kungl. Maj:t tillkänna vad utskottet med anledning av motionen 1974:404, yrkande 1, har anförtom beredskap för fredskriser. Närvarande:herrar i Gäddvik (m), i (s), (c), i (s), i (c), Gustavssoni (s), i (fp), (), herrarGlimnér (c). (), herr andre vice talmannen (), herrar Gustavssoni (s), (), i (s) och i (c).