bet · FX01UU3 · 1974-12-31 00:00:00 — Motionen1974:657 torde, såvitt nu är i fråga, anses besvarad. I motionen 1974:658 föresläs stöd till Eritreasbefrielsefront (). Utskottet har redogjort för de principer som gäller försvenskt bistånd till afrikanska befrielserörelser. Grunden för detta bistånd ärresolution av , som kunnat stödja. Resolution avdetta slag föreligger inte i fråga om den i motionen nämnda rörelsen. Av dettaskäl avstyrks motionen 1974:658. I motionen 1974:399 begärs en förändrad utformning avstödet till de afrikanska befrielserörelserna. avslog 1973 ettmotsvarande yrkande. I utrikesutskottets betänkande UU 1973:3 framhölls attmotionens beskrivning av det nuvarande biståndets karaktär saknade grund.Förslaget tUl ändrade principer för biståndet avstyrktes, då det befanns stridandemot gällande, väl fungerande, rikthnjer. Utskottet avstyrker motionen 399,såvitt nu är i fråga, med samma motivering. 1 motionerna 1974:657 och 1271 föreslås att den s. k.flyktingberedningen ges parlamentarisk representation. Liknande motionsyrkandenhar avslagits av fyra tidigare riksdagar. Därvid har framhållits att iberedningen för studiestöd och humanitärt bistånd till afrikanska flyktingaroch nationella befrielserörelser (flyktingberedningen) ingår representanter förolika organisationer och institutioner som har manifesterat intresse för ochhar erfarenheter av insatser på detta område. Vidare har understrukits attberedningen fungerar pä ett tillfredsställande sätt GfrUU 1970:9). Utskottet konstaterar att det i samband med dessbehandling av frågor rörande humanitärt stöd och utbildningsstöd tillafrikanska befrielserörelser visat sig föreligga ett allt större behov avinformation om dessa rörelser. Detta motiverar att Kungl. Maj:t övervägeråtgärder för att ge flyktingberedningen ett parlamentariskt inslag. nu anfört bör ges Kungl. Maj:t till känna. Syftet med motionerna 1974:657 och1271, båda såvitt nu är i fråga, är därmed tillgodosett. Utskottet återkommer i samband med medelsanvisningen underpunkt 18 (BUateralt utvecklingssamarbete) till hemställan angående motionen399, i vad avser beräkning av bidrag till befrielserörelser, samt tillhemställan angående motionen 658. 1. att riksdagenavslår motionen 1974:399, i vad avser villkoren för stöd tillbefrielserörelser, 2. att riksdagenanser motionen 1974:657, i vad avser motionens uttalande om stöd tUlbefrielserörelserna i södra och besvarad med vad utskottetanfört, 3. att ianledning av motionerna 1974:657 och 1271 ger Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört om parlamentarisk representation i flyktingberedningen. Katastrofbistånd Propositionen (s. 20-21, 39) Under /73 fattadesbeslut om katastrofinsatser för ett sammanlagt belopp om 48,9 milj. kr. Blandde mest omfattande insatserna märktes direkt bistånd till Provisoriskarevolutionära regeringens (PRR) område i med 11 milj. kr. EnskUdaorganisationer erhöll bidrag för verksamhet i med 9 milj. kr.Humanitära insatser på den stöddes med bidrag pä sammanlagt 11,5milj. Bidrag tiU FN-insatser för flyktingar och hemlösa i södra tiU 7 milj. kr., medan 8 milj. kr. lämnades genom FAO och enskUdaorganisationer tiU det av torka och hungersnöd drabbade . HittiUs har under /74 följande störreinsatser för katastrofbistånd och för extra bistånd tiU programländernabeslutats. Ett belopp på 20 milj. kr. har använts för utökning av biståndet tUlDemokratiska republiken (DRV) av hänsyn till de omfattandeåteruppbyggnadsbehoven. Biståndet till har ökats med 10 milj. kr. medanledning av livsmedelsbristen i landet. , som fick sinförsörjningssituation hotad genom att gränsen tUl stängdes, erhöllextra bistånd tiU samma belopp. För bistånd tiU PRR har ur katastrofreservenavsatts 20 mUj. kr., medan det statliga bidraget tiU i tUl 10 milj. kr. Med anledning av en översvämning erhöU Pakistankatastrofhjälp för 6 milj. kr., medan 5 milj. kr. utnyttjades för hjälp tiUtorkdrabbade områden i . En väsentlig del av det svenska katastrofbiståndet undersenare år har lämnats tiU av FN-organ samordnade InternationeUa aktioner.Enskilda svenska organisationer har också erhållit betydande statligt stöd tillsin verksamhet. Vidare har katastrofresurserna utnyttjats för direkt katastrofbiståndgenom SIDA tUl enskilda mottagarländer eUer för en utökning av det reguljärautvecklingssamarbetet med programländer. För framtiden kommer samma kanaler attstå tiU buds för svenskt katastrofbistånd och för extra bistånd medutnyttjande av katastrofreserven. Den grupp som inrättades inomutrikesdepartementet med företrädare för departementet, SIDA och Röda korsethar visat sig vara ett ändamålsenligt forum för samråd i katastrofärendenoberoende av om besluten sedan fattas av regeringen eller SIDA. Gruppen har tiUuppgift att ge förslag om svenska katastrofinsatser och bedöma deras utformningoch kanalisering. DärtUl bör den utnyttjas för samråd även i frågor som rörriktlinjerna för det svenska katastrofbiståndet. Den redovisade utvecklingen visar påangelägenheten av betydande resurser på biståndsanslagen för insatser som intei förväg kunnat planeras eller förutses och som kan vidtas utan att medföralångsiktiga förpliktelser för svensk del. Vanligen rör det sig om åtgärder föratt lindra akut nöd orsakad av krigshändelser eller naturkatastrofer. 1 ländermed vilka har utvecklingssamarbete bör medel ur katastrofreserven kunnadisponeras också när försörjningen och plane- ringen hotas tiU följd av den poUtiska och ekonomiskautvecklingen. I sådana lägen stäUs katastrofmedlen tiU förfogande inom ramenför det reguljära samarbetet. Ett sådant stöd kan underiätta för u-landetsregering att fuUfölja sitt långsiktiga utvecklingsarbete. Ett exempel härpå ärdet ovan nämnda biståndet tiU . Hjälpbehoven i ochlivsmedelsbristen i och vissa kan likaså komma attstäUa anspråk på det kommande budgetårets katastrofreserv. För /75 beräknas en katastrofreserv på 150milj. Härav upptas 30 milj. kr. under anslaget C 1. Bidrag tiUinternationella biståndsprogram. Återstoden beräknas kunna tas i anspråk underanslaget C 2. De medel som anslagits underanslaget för katastrofinsatser under anslaget C 2 bör vid behov kunna användasför intemationeUt samordnade insatser. I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1974:278 av m. fl. (m) i vadavser hemställan att hos Kungl. Maj:t hemstäUer att minst 30 milj.kr. av katastrofbiståndet används för att lindra svältkatastrofen i Etiopienoch övriga av torkan drabbade afrikanska stater (punkt 4), dels motionen 1974:657 av herrHelén m. fl. (fp) i vad avser hemställan att ger Kungl. Maj:t tillkänna vad i motionen anförs under avsnittet Katastrofbistånd (punkt 14). I motionen 278 föreslås enminimiram för katastrofinsatser i och övriga av torkan drabbadeafrikanska stater. Regeringen har hittUls anslagit 23 milj. kr. förkatastrofhjälp tiU och 9,1 mUj. till utöver denordinarie biståndsramen för sistnämnda land. I propositionen understryksangelägenheten av att betydande ramar beräknas inom biståndsanslagen förinsatser som inte i förväg kunnat planeras eller förutses och som kan vidtasutan att medföra långsiktiga förpliktelser för svensk del. Enkatastrofreserv på 150 milj. kr. beräknas för /75. Utskottet finner inte ändamålsenligt att diskuteraminimiramar för framtida katastrofinsatser i olika länder. Om behov av sådanainsatser som beskrivs i motionen 278 skulle föreligga under /75,torde dessa kunna tUlmötesgås inom ramen för den föreslagna katastrofreserven.Motionen 278 avstyrks mot denna bakgrund. Innebörden av motionen 657, såvitt nu är i fråga, är attåtgärder bör vidtas för att ett system för internationell samverkan vidkatastrofsituationer skaU komma tUl stånd. Utrikesministernförklarade i ett inlägg i utrikesdebatten 1974 att han delade uppfattningen om nödvändigheten av attsamordna hjälparbetet på internationell nivå i det hårt kris- och svältdrabbadeAfrika. kommer att i FN verka i detta syfte. En del av detta problemkomplex kommer att kunna behandlasvid . Utskottet konstaterar att man kan vänta sig fortsattsvensk aktivitet i den riktning som anges i motionen 657. Motionens syfte ärsålunda tillgodosett. Utskottet återkommer i samband med medelsanvisningen underpunkten 18 (Bilateralt uvecklingssamarbete) till hemställan angående motionen1974:278, såvitt angår en viss ram för katastrofhjälp till oUka länder. att anser motionen1974:657, i vad avser samordning av katastrofinsatser, besvarad med vadutskottet anfört. Varubistånd Propositionen (s. 4344) Varubiståndet, dvs. det bistånd somformeUt är förhandsbestämt till upphandling i , har ökat kraftigt underde . Från en nivå på ca 25 mUj. i börian av ökadevarubiståndet till inemot 100 milj. kr. Mot bakgrund av deavtal och överenskommelser som ingåtts med mottagarländerna, har SIDA beräknatatt volymen för /74 kommer att bli ca 180 milj. kr., motsvarandeinte fullt av det totala bUaterala biståndet. DärtiU kan läggas de svenskabidrag in natura som lämnas tiU Internationella livsmedelsprogrammet (WFP) samtenligt den internationella livsmedelskonventionen (FAC) tiU ett sammanlagtvärde av ca 50 milj. kr. under /74. Det har visat sig att detvid rådande InternationeUa högkonjunktur med högt kapacitetsutnyttjande inomindustrin föreligger svårigheter att erhålla leveranser sommottagarländerna önskar. De huvudsakliga mottagarna av svenskt varubistånd underinnevarande budgetår är , , , och Sri Länka, vilkasamtliga får en stor del av sitt bistånd frän i form av importstöd. TUldenna grupp hör även , som utnyttjat den ökning av biståndet sommotiverades av gränsstängningen mot för import av svenska varor. Även annat bistånd än varubiståndet leder tiU upphandlingi . De multUaterala organisationerna gör sålunda betydande inköp iSverige och upphandlingen under de obundna bilaterala krediterna genererar enomfattande svensk export. Detsamma gäUer det obundna svenska gåvobiståndet.Stödet tUl befrielserörelserna i utgörs till betydande del av svenskavaror, likaså en del av katastrofhjälpen. Inom ramen för det ordinarie utvecklingssamarbetet förutses för framriden fortsatta varubiståndsinsatser i länder som fåren betydande del av sitt bistånd från i form av importstöd, alltsåhuvudsakligen samma länderkrets som hittiUs. Departementschefen räknar även medmöjUgheten att utnyttja svenska varor, bl. a. vete, för en del av de katastrofinsatsersom kommer att företas. planerades svenskt varubistånd med utgångspunkt ivaror som erbjöd sig tiUhandahåUa, främst konstgödsel och papper.Numera ges mottagarlandets regering möjlighet, i enlighet med riksdagensuttalande (UU 1973:3 rskr 1973:139), att inom en överenskommen finansiell ramfritt välja svenska varor. Därigenom inriktas varubiståndet naturligen päsådana områden där det svenska näringslivet besitter särskildkonkurrensförmåga. Departementschefen förordar att planeringen avvarubiståndet för /75 tar sikte pä en volym av ca 250 milj. kr.Ett varubistånd av denna omfattning kan tUlgodoses inom de ökade belopp somställs tiU programländernas förfogande. Som tidigare nämnts kandepartementschefen återkomma tiU frågan om de samlade anslagen för budgetåret1974/75. I det sammanhanget får frågan om varubiståndets del av det samladeanslaget ytterligare övervägas. 1 detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1974:279 av herrGustafsson i m. fl. (c) vari hemställes att hos Kungl. Maj:tanhåller om utredning beträffande möjligheterna att låta vissa typer avkonserverade hvsmedel, bl. a. frystorkade produkter, i ökad utsträckning ingå idet statliga svenska biståndet tiU , dels motionen 1974:657 av herrHelén m. fl. (fp) i vad avser hemställan att uttalar attvarubiståndet skall läggas utanför mottagarländernas länderramar (punkt 12)samt att ger Kungl. Maj:t tiU känna vad i motionen i övrigt anförsunder avsnittet Varubistånd (punkt 13), dels motionen 1974:982 av herrKomstedt (m) vari hemställs att rUcsdagen uttalar sig tiU förmån för att enökad andel av den svenska u-hjälpen bör utgå i form av varor och tjänster frånsvenska företag, dels motionen 1974:1271 av herrFälldin m. fl. (c) i vad avser hemställan att uttalar attvarubiståndet i största möjliga utsträckning skall läggas utanför de s. k.länderramarna (punkt 3). I motionerna 657 och 1271 yrkas attvarubistånd helt respektive i största möjliga utsträckning skall läggas utanförländerramarna. riksdag (UU 1973:3)framhöU bl. a. att det vid framtida förändringar av det svenska biståndetsutformning borde beaktas att biståndet skall grundas pä mottagarlandets egnaprioriteringar och målsättningar. För att möjliggöra att denna princip kantUlämpas som ett ökat inslag av svenska varuleveranser skulle präglavärt bistånd krävs noggranna överväganden om formerna för och detorganisatoriska genomförandet av ett dylikt bistånd. Mottagarna bör fritt kunnabesluta vilka varor de önskar erhålla. Den närmare utformningen avvarubiståndet bör bli föremål för biståndsutredningens prövning, uttaladeriksdagen vidare. Som framhålls i propositionen ges mottagarlandet numeramöjlighet, i enlighet med ovanstående uttalande, att inom en överenskommenfinansiell ram fritt välja svenska varor. Därigenom inriktas varubiståndetnaturligen på sädana områden, där det svenska näringslivet besitter särskildkonkurrensförmåga. Inom ramen för det ordinarie utvecklingssamarbetetförutses för framtiden fortsatta varubiståndsinsatser i länder som får enbetydande del av sitt bistånd från i form av importstöd, alltsåhuvudsakligen samma länderkrets som . Departementschefen räknar ävenmed möjligheten att utnyttja svenska varor, bl. a. vete, för en del av dekatastrofinsatser som kommer att företas. SIDA är i färd med att, efter kontakter medvederbörande mottagarländer, uppgöra förslag till finansiella ramar förvarubiståndet. Mottagarländerna kommer därefter att få bistånd från SIDA föratt komma i kontakt med leverantörer av de svenska varor som intresserar dem.Inköpen sker antingen genom kommersiella kanaler eller genom offentligainköpsorganisationer. Vid behov får mottagarna hjälp med inköpens genomförande.Varuleveranserna betalas genom SlDA:s försorg. För mottagare av denna typ av bistånd är det särskiltviktigt att biståndet kan planeras långsiktigt. Det är därför ändamålsenligtför båda parter att varubiståndet planeras tillsammans med andra resursöverföringarinom en gemensam finansiell ram. Svenska varor kan, som framhålls i propositionen, ävenkomma att utnyttjas för katastrofinsatser. Det säger sig självt att varubiståndför detta ändamål inte kan ges inom ra.men-för en långsiktig länderplanering. Utskottet finner att syftet med motionerna 657 och 1271,båda såvitt nu är i fråga, i huvudsak torde vara tillgodosett. I motionen 657 förordas vidare att liksom dehuvudsakliga mottagarna av svenskt varubistånd skall vara , ,Demokratiska republiken , och . Såsom redan framhållits,framgår det av propositionen att fortsatta varubiståndsinsatser förutses inomhuvudsakligen samma länderkrets som . Utskottet förutsätter att denindikativa uppdelning på länder som företas av det för varubistånd beräknadebeloppet inte innebär någon definitiv låsning utan att anslag, som på grund av mottagarländernasegna prioriteringar eventuellt inte kommer att utnyttjas för varubistånd ivissa länder, kan utnyttjas av andra mottagare. Motionen 657 torde i denna deldärmed få I motionen 279 föresläs utredning om att vissa typer avkonserverade livsmedel i ökad utsträckning skall ingå i det svenska biståndet.Riksdagen avslog ett motsvarande motionsyrkande 1973. Därvid konstaterades (UU1973:3) att intet principiellt hinder förelåg mot biståndsinsatser av dettaslag, om ett mottagarland skuUe uttrycka önskemål därom. En särskild utredningav denna fråga ansågs därför inte motiverad. Motionen 279 avstyrks av sammaskäl. I motionen 982 förordas att en ökad andel av den svenskau-hjälpen bör utgå i form av varor och tjänster från svenska företag. Utskottetvill erinra om att det svenska biståndet utgår från mottagarländernas önskemåloch prioriteringar. Det är ett u-landsönskemäl att utvecklingskrediter inteskaU bindas tiU upphandling i det land som finansierar krediten. För egen deltUlämpar denna princip och arbetar bl. a. inom () för att fä den allmänt godtagen. Beträffande gåvobistånd i form av svenska varor hänvisastiU ovanstående redogörelse. I praktiken kommer det svenska näringslivet redannu i mycket hög grad att engageras i uppdrag inom biståndets ram. Mot denbakgrund som här nämnts avstyrks motionen 982. 1. att riksdagenavslår motionen 1974:279, 2. att ifråga om varubistånd utanför länderramarna anser motionerna 1974:657 och 1271,båda såvitt nu är i fråga, besvarade med vad utskottet anfört, 3. att riksdagenanser motionen 1974:657, såvitt angår vad i motionen i övrigt anförs underavsnittet varubistånd, besvarad med vad utskottet anfört, 4. att riksdagenavslår motionen 1974:982. I motionen 1974:1271 av . (c) hemställs bl. a. att uttalar, att stödet till utvecklingenav jordbruket i måste ske under stort ansvarstagande för deekologiska konsekvenserna och på sä sätt att förgiftning av jorden, urlakningoch erosion motverkas (punkt 5). Den syn på miljöfrågorna som ingåri den svenska biståndspolitiken beskrivs i SIDA:s anslagsframställning. SIDAunderstryker sålunda att miljöintressen i europeisk eller nordamerikanskbemärkelse måste bevakas med varsamhet och nyansering i de rådslag medu-länder som ingår i utvecklingssamarbetet. För de fattiga ländernas regeringarmåste en så snabb förbättring som möjligt av levnadsnivån i materiell meningförbli en primär målsättning. Att tUl förmän för exempelvis ettnaturvärdsintresse avstå från en på kort sikt möjlig materiell nivåhöjning ärinte heller för välställda länder alltid ett lätt avgörande. Med hänsyn tilldet nu anförda har SIDA inriktat sina ansträngningar i miljövårdshänseende på ihuvudsak tre dimensioner: a) Genom stöd åt utbildning ochforskning i miljövärdsfrågor med deltagande från eftersträvas vidgad och förbättrad information till dessa länders beslutande organ om miljöaspekter på alternativa utvecklingsåtgärder. Det framstår som betydelsefullt att utvecklingspla nering inte skall ske i frånvaro av kunskap om effekterna på miljön av olika åtgärder. I vad gäller specifika utvecklingsprojekt, vari svenskmedverkan önskas, försöker SIDA i förekommande fall initiera behövliga förundersökningarav exempelvis ekologisk art eller avseende arbetsmiljön, innan definitivabeslut fattas om projektets genomförande och om svenskt stöd. b) Stöd åtforskning och utbildning samt ät miljövärdsinriktade förundersökningar avprojekt åsyftar också att i bredda kunskapsbasen då det gällertropiska mUjöfrägor, i första hand ekologiska förhållanden i de länder, medvilka särskilt samarbetar. Härigenom väntas SIDA bli bättre i ståndatt stödja sig på inhemsk expertis för planering av biståndet pä kort och långsikt. c) SIDAtillstyrker inte medverkan i utvecklingsprogram eller projekt som beräknas fåuppenbart miljöskadliga effekter. 1 anslagsframställningen hänvisas bl. a. tUlatt SIDA sedan ett är samverkar med i det nybildadeSekretariatet för internationell ekologi, vilket fungerar som konsult ät debåda stiftarna och som initiativtagare till utbildnings- ochforskningsinsatser. övervägs inom sekretariatet en studierörande afrikanska gräsmarker. Styrelsen anser vidare att Sverigebör ta initiativ i olika sammanhang till brett upplagda aktioner i syfte att påsikt motverka markförstöringen. Intim samverkan synes påkallad med isynnerhetFN:s miljövårdssekretariat, med livsmedels- och jordbruksorganisationen med närmast berörda regeringar. bör vidare vara berett att för miljövårdsinsatserliksom för exempelvis befolknings-, sysselsättnings- eller arbetsmiljöfrägorställa personal och pengar till förfogande inom ramen för biståndet. Avslutningsvis framhålls i anslagsframställningen att detgenom dylika aktioner finns utsikter att samla länder på olika välståndsnivåerkring en miljövårds fråga som torde uppfattas som en gemensam angelägenhet avstörsta vikt. Ett stort upplagt markskyddsarbete innebär för övrigtsysselsättningsmöjligheter för outbildad undersysselsatt landsbygdsbefolkningi . Styrelsen avser återkomma med förslag i dessa hänseenden. revisorer har föryttrande till bl. SIDA överlämnat en granskningspromemoria angåenderesultatvärdering i den svenska biståndsverksamheten (nr 10, daterad den 30november 1973), i vUken bl. a. de svenska biståndsinsatsernas ekologiskaeffekter granskats. 1 promemorian, som ännu ej slutbehandlats, anförs på dennapunkt bl. a. följande: I enlighet med statsmakternasintentioner räknar SIDA tUl målen för biståndsinsatserna även mUjövården. Vidarbetet med att åstadkomma ekonomiska och sociala förbättringar skaU sålunda,jämte annat, de ekologiska effekterna beaktas. Flera av de biståndsinsatser somföretas i utvecklingsländerna, särskUt de som avser jordbruk, skogsbruk,boskapsskötsel och vattenförsörjning, är av sådan karaktär att de kan medföraekologiska effekter. Det kan därför sättas i fråga om inte det totala utbytetav åtgärder i välständsskapande syfte i vissa fall kan bli negativt.Erfarenheterna av revisorernas besök i två av dessa länder har gett detintrycket, att dessa frågor ännu är långt ifrån lösta och att även de svenskabiståndsinsatsema är förenade med osäkerhetsmoment av angiven karaktär. Det ärsynnerligen angeläget att dessa problem studeras i samband med biståndsarbetet.De måste därför noggrant uppmärksammas vid resultatvärderingen. SIDA har i sitt yttrande övergranskningspromemorian bl. a. framhållit att någon principiell skUlnad mellanvad som anförts i promemorian och styrelsens syn på principer för och metoderför genomförande av resultatvärderingsverksamheten inom utvecklingssamarbetet intetorde föreligga. Av yttrandet framgår att de praktiska svårigheter somföreligger bl. a. sammanhänger med länderplaneringens metodik och med personallägetinom SIDA. Sistnämnda fråga behandlas under avsnitt 15 här nedan. Utskottetinstämmer i motionärernas bedömning att stödet tUl utvecklingen av jordbruket iu-länderna måste ske under stort ansvarstagande för de ekologiskakonsekvenserna och på sä sätt att förgiftning av jorden, urlakning och erosionmotverkas. Av ovanstående redogörelse framgår att problemet i hög graduppmärksammas av biståndsmyndigheten. Utskottet fömtsätter att biståndsmyndigheten ävenframdeles ägnar de ekologiska frågorna stor uppmärksamhet och ges praktiskamöjligheter att ytterligare förbättra sina insatser härvidlag. Motionen1271, såvitt nu är i fråga, torde därmed få anses besvarad. att anser motionen1974:1271, såvitt nu är i fråga, besvarad med vad utskottet anfört. Bidrag till enskilda oianisationers hjälpverksamhet Propositionen (s. 58) Under /73 lämnades ca 13 milj. kr. i bidrag tiU svenska enskilda organisationersutvecklingsfrämjande verksamhet. inräknas inte de bidrag pä ca 14 milj. kr. som underbudgetåret \912/'13 lämnats tiU enskilda organisationer för katastrofinsatser iIndokina och på den indiska subkontinenten, för stöd till offren förrasförtryck och kolonialism i södra samt för informationsverksamhet i . Under /74 beräknas bidrag om drygt 16 milj.kr. utgå tiU de enskilda organisationernas utvecklingsfrämjande verksamhet.Denna verksamhet utgör ofta ett värdefullt stöd tiU det utvecklingsarbete sombedrivs av egna enskilda organisationer och bidrar därtiU tiU ettförstärkt engagemang i för . Bidrag utgår främst förverksamhet i länder med vilka redan har ett omfattande statligtutvecklingssamarbete och avser i första hand insatser inom områdena hälsovård,utbUdning, byutveckling, kooperation och facklig verksamhet. Stöd har emeUertidlämnats även tiU verksamhet utanför de s. k. programländernas krets och dettabör kunna ske även . Vid prövnmg av bidrag tUl enskUda organisationersverksamhet synes det angeläget att försäkra sig om att projekten är välförankrade i mottagarlandets allmänna utveckhngssträvanden. En princip somnormalt bör gälla är att de statliga bidragen skall stödja verksamhet tUlvilken de enskilda organisationerna själva ger betydande bidrag. För budgetåret1974/75 beräknas 25 milj. kr.