bet · FX01UbU35 · 1974-12-31 00:00:00 — Detförhållandet att bland allmänheten finns en misstanke att forskning bedrivs mednyttjande av levande abortfoster och att abortingrepp avsiktligt försenas isådant syfte gör det angeläget att få ett klarläggande i hithörande frågor. Atten uttalad oro förekommer framgår av att frågan varit uppe till debatt iriksdagen vid skilda tillfällen. Verksamheteni ovan nämnda kornmittéer har belysts i svaret på den åberopadeinterpellationen och i debatten i anslutning till detta. Eftersom allmänhetensoro beträffande nyttjande av aborifoster inom forskning fortsätter finns detanledning att överväga åtgärder, exempelvis en utveckling av idén med de etiskakommittéerna. Dessa kommittéer täcker universitetens verksamhetsområde mensålunda inte forskningsverksamhet som kan förekomma utanför dettaansvarsoiuråde. Detta förhållande bör därför uppmärksammas. I fråga omkommittéernas verksamhet och en eventuellt vidgad eller förändrad sådankontrollverksamhet finns det däriämte skäl att överväga ökad insyn i dessafrågor genom jekmannarepresentation. Möjligen finns det också behov avjuridisk sakkunskap i dem, såvida inte sådan redan anlitas, UKÄ förordar altriksdagen hemställer all Kungl, Maj:l föranstaltar om åtgärder i den härangivna riktningen. Medicinskafakulteten vid i har i sitt yttrande anfört bl,a, följande. Medicinskforskning på aborterade icke livsdugliga motiveras av att det finnsstora olikheter mellan olika djurslag och mellan djur och människa beträffandet, ex, livmoderns; byggnad, moderkakans uppbyggnad och funktion,graviditetstidens längd, kullstorieken och ämnesomsättningsförhållanden.Resultat från djurförsijk kan därför i många fall inte ge adekvat informationom motsvarande förhållanden hos människa. Om man vill öka sin kunskap ommänniskans tidiga utveckling, om de faktorer som påverkar fostrets liv ochhälsa, faktorer som eventuellt kan leda till missbildningar eller fosterdöd,måste man i sista hand alllid skaffa sig sina upplysningar från undersökningarpå människa. Denvanligaste typen av forskning (Typ I) under utnyttjande av aborifoster omfattarexperiment i vilka man ger läkemedel, hormoner eller liknande ämnen till moderneller injicerar dem i fostervattnet före ett abortingrepp. Sedanfostret framskaffats tas blod och vävnadsdelar så snabbt som möjligt tillvaraför analyser. Undersökningar av typ I kan vara mycket värdefulla när det gälleratt undersöka huruvida och i vilken mån exempelvis läkemedel eller giftertränger fram till fostret. De kan emellertid ej ge svar på alla viktiga frågor.I enstaka fall har man därför försökt att efterabortfostrets framfödande hålla delar av dess kropp vid liv (Typ II). Man kan genom att perfundera fostrets blodomlopp med blod eller andralämpliga lösningar behålla viss funktion i organen hos det i egentlig meningicke livsdugliga fostret. På detta sätt har man kunnat studera ämnesomsättningsprocesserav stort praktiskt intresse. a, har man genom experiment av typ II vidkarolinska sjukhusets kvinnoklinik och hormonlaboratorium lyckats klariäggaväsentliga delar av de kvinnliga könshormonernas bildning och omsättning hosmoder, och moderkaka. De genom denna forskning vunna kunskaperna har iväsentlig grad bidragit till att analys av dessa hormoner i blod och urin hosgravida kvinnor tagits upp som en viktig del i övervakningen av fostretstillstånd vid en rad graviditetskomplikationer. Det är att märka att man vidförsök av denna art har att göra med organismer hos vilka högre hjärnfunktionericke kan vara utvecklade. Vidmedicinska fakulteten i har försök av typ II hittillsicke utförts. Såvitt fakulteten har sig bekant, föreligger inte heller någraplaner i denna riktning. Medicinska fakulteten vid i bl, a, att om en kvinna, som begärt legal abort och alltså velat få ettfoster avlägsnat och dödat, av en eller annan anledning uttryckligen motsättersig att vävnader tillvaratas, bör givetvis en sådan önskan kunna respekteras:en parallell anses här kunna dras till problematiken kring tillvaratagandet avvävnad för transplanta-tionsändamål från avliden människa, reglerad i lag avden , nr 104, Medicinska fakulteten vid i ,som anser att det är synnerligen angeläget att forskning på vitaltabortmaterial inte försvåras, har anfört bl, a, följande, Isamband med utförandet av legal abort omhändertages ibland vävnader från fosteroch moderkaka för vetenskapliga undersökningar. Detta sker huvudsakligen förföljande ändamål: 1 Undersökning av enskilda organs byggnad ochutveckling. Denna Ibrsk-ning har betydelse bl. a, för vår kunskap ommissbildningars uppkomstmekanism, 2 Odling av speciella virusarter. Diagnoslik av vissasjukdomar kan sålunda ej ske utan tillgång till abortmaterial. 3 Metaboliska studier, dvs, undersökning av hurkroppsegna eller tillförda ämnen upptages av och omsattes i fosterorganismen.Exempel på dylik forskning som bedrivits vid är hurtillfört radio-isoiopmärkt järn upptages av fostret. För all vävnadsmaierial från Ibsirel skall kunnaulnylljas för vetenskapligt ändamål kriivs att det är vitalt, dvs, att detorgan som skall undersökas avlägsnas ur fosterkroppen så kort lid som möjligtefter det all Ibsier och placentii skilts frän livmodern. Att fostret skallvara lev;inde ilr däremot varkenett krav eller ett önskemål. Här synes en förväxling ha skett mellan begreppenvital och levande. Tillgängentill vitalt abortmateriiit för forskningsändamål är yllerst begränsadberoende på de metoder som användes vid utförande av legal itbort. Flertaletingrepp sker numeia genom s, k, vakuunircxaeres före utgången av 12:egraviditetsveckan. Del på så sätt erhållna materialet är som regel inteanvändbart tor vetenskapliga studier, 1 perioden 13:e-20:e graviditetsveckananvändes ett ivå-seanceförlarande med injektion av en lösning i livmodern,syftande till fostrels död. Delta framkallar inom värkar ochtbslret stöts ul på samma sätt som vid ett spontant mis.stiill. Kvarhållnarester av abortmaterial uthämtas genom instrumenten utrymning. Detta materialkan aldrig användas för forskning. Förstom tbster och moderkaka uthämtas ur livmodern genom s, k. litet kejsarsnitt ärfostervävnaden lämpad för Ibrskningsändamål. Detta ingrepp sker i enstaka fallpå den abortsökande kvinnans uttryckliga önskan, om hon upplever deimaoperation som mera skonsam än ovan nämnda två-seanceingrepp. skerdet också om den senare metoden misslyckats. 1 utförs lilelkejsarsnitt prakliskl laget enbart om i samband med abortingreppetsterilisering skall utföras. utfördes vid Sahlgrenska sjukhusetskvinnoklinik 15 sådana ingrepp. En mindre del av dessa utnyttjades förvetenskaplig forskning på säit som inledningsvis beskrivits. Undersökningarnautfördes sålunda på vital fostervävnad men icke på levande , I intet fallgjordes något försök att hålla fostret vid liv. Detsom främst upprört vissa representanter för massmedia och de nämndariksdagsledamöterna är uppenbarligen de perfusionsförsök, som tidigare ulförtspå aborterade på olika platser i världen. Deras och allmänhetensreaktion är törståelig. Dessa hade under en myckel begränsad tidrymdintakt hjärtverksamhet och cirkulation. Huruvida de skall betraktas som levandeär emellertid en definilionsfråga. Om hjärndödsbegreppet accepteras torde såicke vara fallet. Därmed synes också frågan om dessa kunde upplevasmarta vara besvarad. Att de undersökta fostren företett spontanamuskelrörelser innebär icke en funktion av nervsystemet på högre nivå. Fakultetenhar sig inle bekant att Ibrskning av- denna typ bedrives . Delmåste dock hävda;; att sådana torsök har gett och i fortsättningen kan geforskningsresultat :iv utomordentlig betydelse för vår kunskap om sjukdomarsuppkomst och lör diagnoslik och vård av komplicerade graviditeter. Denav motionären framförda misstanken, att abortingrepp medvetet försenats föratt möjliggöra forskning på så välutvecklade som möjligt, måste på detbestämdaste avvisas. Vården av den abortsökande kvinnan är självlallet allliddel primära. De ansvariga läkarnas strävan är att alllid utföra abortingreppetpå det för kvinnan skonsammast möjliga sätt. Detta iiuiebiir bl. a. attingreppet utförs så tidigt som omständigheterna medger. Forskningsaspekten äralllid av sekundär betydelse. Om ett abortingrepp försenas lör att vinnafördelar ur Ibnikningssynpunkt står delta i strid med vetenskap och beprövaderfarenhet. Fakulteten känner inte till något enda fall där .så har skett. Medicinska fakuheten vid i anserbl, a, alt legal abort bör ske och utgår från att någonfördröjning av aborten, så att fostret skall hinna bli mer utvecklat och därmedmera lämpligt ur forskningssynpunkt, inte förekommer. Medicinska fakulteten vid hari sitt yttrande anfört följande. Fakultetenhar sig icke bekant att vetenskapliga undersökningar utförts på levande foster.Fakulteten vill dock starkt betona nödvändigheten av all i denna affektladdadedebatt verkligen precisera vad som menas med levande. En för sakfråganallvariig förväxling har här sketl med begreppet vital. Varje Ibsier, oberoendeav storlek och utvecklingsgrad, som vid födelsen andats, visat hjärtslag ellerpulsationer i navelsträngen eller utfört aktiva rörelser, skall registreras somlevande lott enligt WHO:s nuvarande definition på levande född, vilken ärgällande i , De försök som utförs på avser sålunda dylika, vilkaej visat i definitionen nämnda livstecken och följaktligen äro döda somindivider betraktade, men där vissa organ och vävnader i lämplig miljö kan fungera. Forskningar på dylikt material, antingen det gällerintakta eller delar av tbstret, måste sålunda rubriceras som nyttjandeav döda respektive dött abortmaterial. Materialets användbarhet berorsåledes på vävnadernas bibehållna vitalitet under längre eller kortare tidefter organismens död. Vadman i den olTentliga debatten särskilt upprörts över är perfusionsförsök, somutförts på , där hjärtat kunnat bringas att fungera på nytt. Fakultetenvill dock betona,att sådana perfusionsförsök ullörts på hjärndöda . Dettautesluter, enligt fakultetens mening, med visshet de smärtsensationer hosfostret, vars eventuella förekomst så starkt skakat vissa opinionsbildare. Fakultetenär angelägen om att debatten i denna fråga lar en saklig och nyanserad prägeloch är på allt siilt beredd att medverka härtill. Anledningen är all fakultetenanser abortmäierialets korrekta och invändningsfria utnyttjande avutomordentligt värde för såväl forskning som sjukvård. Dethar sålunda visat sig att metaboliska och hormonella undersökningar på fosteroch fostervävnad pä ett avgörande sätt ökat våra kunskaper om fostrets inlrauierinalivsbetingelser och därmed bidragit till utvecklingen av nyaundersökningsmetoder för bedömning av riskgraviditeter. Användningen av dyliktmaterial har även bidragit till ökad förståelse av exempelvis s. k. medföddametaboliska rubbningar och därmed givit oss möjligheter alt på ett lidigistadium diagnostisera dylika tillstånd och i speciella fall avbrytagraviditeten. De medfödda missbildningarna har också i viss utsträckninggioris åtkomliga för vetenskaplig analys genom tillgång av abortmaterial. Fakultetenär vidare angelägen att framhålla att tillgång lill aborlmaterial är enloruisätining för bedrivande av viss typ av virusdiagnosiik. Materialet ärnödvändigt för odling av speciella virus, som sedan används för viruslaboratoriernasdiagnostik av eventuell förekomst av dessa sjukdomsfram-kallandemikroorganismer i misstänkta fall. Motioneninnehåller även ett annat motiv i den allmäima debatten, som starkt upprörtopinionen och framkallat viss oro bland de abortsökande kvinnonia. Motionärenskriver: "Vidare kan man svårligen undvika misstanken, att under dessaomständigheter abortingrepp niedvetet försenas, vilket ställer saken i en ännukusligare dager." Fakulteten äger inte kännedom om något fall där såskulle ha skett. Fakulteten vill också reservalionslöst fördöma varje Algärd;iv.sedd att försvåra ingreppet för den gravida kvinnan i syfie att vinnafördelar ur forskningssynpunkt. Fakulteten anser sådana åtgärder skarpt stridamot veien.skap och beprövad erfarenhet, samt vill beklaga alt part som i dettaavseende känt sig förfördelad icke vänt sig till ansvarsnämndi stället tor all anonymt figurera i en inflammerad debatt. Nämnas bör allmöjligheter lill missförstånd finns i denna fråga. Ett abortingrepp, särskiltefter 12:e graviditetsveckan, kan utföras på flera olika sätt. Vanligenanvänder man lösningar av olika slag, som införes i livmodern och därigenomframkallar värkar och abort. Denna metod är dock relativt smiirtsam och vissapatienter föredrar hellre ett operativt ingrepp i narkos med öppnande avbukvägg och livmoder (s. k. lilel kejsarsnitt). Medicinska fakulteten vid tarupp bl, a, vissa rykten och anför: Altsom motionären framhållit abortingrepp medvetet kan försenas för att möjliggöraanvändandet av i vetenskapligt syfte anser fakulteten vara attmisstänkliggöra läkarkåren på ett grovt kränkande sätt. Ett dylikthandlingssätt strider för övrigt mot vedertagna läkaretiska principer och kansåledes bestraffas i disciplinär ordning enligt gällande lagstiftning, varfören speciell lagstiftning för att förhindra detta ej erfordras. har anfört bl, a.följande. Vidsamtliga medicinska fakulleler har inrättats etiska kommittéer, som har tilluppgift att lämna vägledning åt forskare i frågor av etisk natur. Statensmedicinska forskningsråd har beslutat att hänskjuta alla ärenden, där kliniskaförsök planeras och där etiskt ansvar kan tänkas vara förknippat medundersökningarna, till de lokala nämnderna för granskning. Forskninginom det aktuella området underkastas sålunda numera alltid en etisk bedömning. Ettkrav för att kunna godkänn.i undersökningar på är att indikationer torabort eller för val av lidpunkt för ullorande av aborten eller av dentillämpade tekniken ej influeras av den föreslagna undersökningen. Enbarttbster från patienter i högst 20:e gravidiletsveckan får komma till användning,Foslervikten är vid slutet av 20,e gravidiletsveckan högst 250 gr. De minstafoster som överievt en förlossning motsvarar en vikt på knappt 600 gr. Det flrdärför betonas alt med en vikt på högst 250 gr icke under någraomständigheter har en möjlighet att överleva och att dylika ulanundantag är all anse som previabla. De registreras ej heller såsom levandeenligt vare sig eller internationella normer. Efterdet alt ett uttagits ur livmodern fortsätter hjärtat att slå menandningsrörelser förekommer ej. Det leder till att tbslret redan efter ett parminuter måste betraktas som hjärndötl, 1 den offentliga debatten har särskiltkritik riktats mot perfusionsförsök. men dessa experiment har alllid ulförts påhjärndöda . Omkring förflyter nämligen mellan fostretsuttagande och påbörjandet av perfusionen, varför fostret vid ex-perinienieisbörjan måste betraktas; som hjärndötl. Statensmedicinska forskningsråd vill framhålla att ett abortmalerial, som utnyttjas påett etiskt invändningsfriit sätt, är av utomordentligt stort värde för .såvälforskning som sjukvård. utförda undersökningar har lett fram till enotvetydigt ökad kunskap om hormonomsätining och metabolism speciellt av olikaläkemedel i del previabla fostret och gett oss en bättre förståelse av fostretsintrauterina livsbetingelser. De praktiska konsekvenserna av dessaiakttagelser har blivit att man introducerat nya undersökningsmetoder förbedömning av riskgraviditeter. I detta sammanhang är det även av vikt framhållaall tillgång till abortmaterial aren förutsätining för att möjliggöra vissatyper av virusdiagnosiik, Foslerorgan krävs för odling av speciella virus, somsedan utnyttjas i diagnostiskt syfte för att avslöja vissa virusbetingadesjukdomar. Statensmedicinska forskningsråd vill framhålla vikten av att experiment alltjämt fårutföras på abortmalerial men att denna forskningsverksamhet även ifortsättningen blir föremål för granskning av etiska kommittéer. Härigenomskapas betryggande garanti för att ifrågavarande forskning utföres på ett uretisk synpunkt rikligt sätt. har i ärendet yttrat bl, a, följande, Isitt yttrande över abortkommitténs betänkande framhöll sällskapet, att man ävenframgent borde ta avstånd från abort och därmed värna om det mänskliga fostret.Sällskapet delade alltså åsikten all fostret har eget liv och att det somblivande människa borde tillerkännas rättsskydd. Den etiska frågeställningenvar sålunda enligt sällskapels uppfattning, i vilken utsträckning det kundeanses rimligt att medge avsteg från denna grundläggande princip. Här anslöt sigsällskapet lill uppfattningen att tidiga abortingrepp borde kunna få ulförasbl, a. om modern fann, att det vore oskäligt betungande för henne om henneshavandeskap fortsatte. Ävenom abortlagen fått en annan utformning än sällskapet förordat, finnersällskapet del motiverat att man vid ställningstagandet till foster-experiment,håller sig till den etiska grundinställning som sällskapet anslutit sig till.Går man på den linjen torde man lättast nå fram till slutsatser, som kan delasav de flesta. Meddenna utgångspunkt bör man bedöma försök efter i stort sett samma grunderoberoende av fostrels ålder och man har härvid att ta hänsyn lill framför allttre parters intressen nämligen fostrets, moderns och samhällets. Bedömsett "livsdugligt " kunna leva vidare - vilket f n, i regelgäller efter 28;e veckan - har det givetvis samma rättigheter som vilket annatbarn som helst och medicinska försök kan sålunda endast utföras under deföruisätiningar, som anses godtagbara vid annan pediatrisk forskning. Man slårhär inför många svåra avvägningar, delvis belysta i en PM, som framlidnelagmannen på anmaning av sällskapets delegation för medicinsketik utarbetat (nr 1973, s, 1487), Dessa problem liggeremellertid utanför det område den aktuella motionen berör och skall här ickevidare utvecklas. Defoster, som motionären sannolikt syftar på, är i och med abortingreppetsgenomförande dömda alt icke leva vidare. Vid bedömning av försök på uretisk synpunkt kan man icke bortse från detta förhållande. Det för fostretödesdigra beslutet har redan genomförts. Medutgångspunkt från fostrels intressen vore huvudmotiveringen att avstå frånforskning den att företagna åtgärder kunde antas förorsaka fostret påtagligtlidande. Att så skulle ske synes i hög grad osannolikt. Förelåg skäl förmodaatt så verkligen vore fallet borde man vid val av operationsmetod inte barabeakta de obehag olika ingrepp förorsakar modern, utan också ta hänsyn till detlidande de olika ingreppen kan länkas vålla fostret. Så har emellertid ickeansetts påkallat. Inte heller har någon mer ingående diskussion förts hur ettlevande abortfoster efter ingreppet lämpligen bör behandlas, för att minimeraett eventuellt lidande. i har inte lyckats finna någonundersökning som klart kan besvara frågan om ett fem månaders kännersmärta och någon sådan torde inte finnas.Ett försök att mer ingående klarlägga denna fråga - som på grund av sinräckvidd i och för sig synes angelägen - fordrar emellertid omfattandeexperiment just på . Eventuellaönskemål från moderns sida måste givelvis beaktas. Fullt klart är all detendast i undantagsfall bör komma ifråga all utnyttjas för försök, ommodern uttryckt en önskan att så ej skall ske. Storhänsyn bör tas till den allmänna opinionen, som uttryck för rådande etiskavärderingar inom de breda lagren av vårt folk. Sällskapet håller inte för.sannolikt att den oro, som herrar Carlshamre och i gjortsig till tolk för, delas av majoriteten av befolkningen. Uppenbart äremellertid att man bör försöka utreda orsaken till opinionsyttringar av dettaslag och om möjligt söka återställa förtroendet. Medicinska framsteg kansvårligen komma lill stånd om allmänheten inte har tillit för dem, som bedriverforskningen. Denna tillit kan endast grundläggas och upprätthållas om del slårfullt klart att forskningen har självdisciplin och att den följer allmäntgodtagna etiska principer. Misslag och missförstånd kan medföra obotlig skada. Vidden rundabordskonferens som ClOMS anordnade överProieciion of human rights in the light of scientific and technologicalprogress in biology and medicine gav de Moerioose, chef för , en översikt över internationella och nationella rättsregler gällandebl. a. experiment på människa. Enligt denna framställning finns del knappastnågon lagstiftning rörande medicinska experiment. De Moerioose framhåller, altmajoriteten av författare (undantagen är få) är eniga om att lagstiftning, närdet gäller medicinsk försöksverksamhet, om möjligt bör undvikas och attforskningen endast bör ledas av etiska regler. Faran med lagstiftning är attden lätt kan hämma utvecklingen. Det är tveksamt, fortsätter de Moerioose, omdel överhuvudtaget är möjligt att precisera regler, som kan anpassas på alla deofantligt varierande förhållanden, som klinisk forskning erbjuder. Sällskapetinstämmer i dessa synpunkter och avråder pä det bestämdaste från försök allreglera medicinsk forskning genom lag. 1riksdagsdebatten 1971 framhöll statsrådet att forskarna visat sig välmedvetna om del ansvar, som är förknippat med klinisk forskning och hanredogjorde sedan för tillkomsten av de medicinska fakulteternas etiskakommittéer, för den etiska granskning statens medicinska forskningsråduppställt som krav för erhållande av anslag samt för den mer översiktligaverksamhet som bedrivs inom sällskapels delegation för medicinsk etik. Hanansåg sig mot denna bakgrund kunna räkna med att etiska aspekter beaktas itillbörlig omfatlning i samband med forskning inom det aktuella området. i Röstänga påpekade bl. a. att del icke fanns några lekmannarepresentanteri fakulteternas etiska kommittéer och gjorde gällande alt dessa kommiiiéersuppgift vore alt övervaka att experiment på människor utföres med patienternasmedgivande och att forskning på icke levnadsdugliga inte skulle sorteraunder någon lokal etisk kommitté. 1 sin slutreplik framhävde han att man idagens läge borde kunna kräva insyn i forskningens art, i vilken utsträckningoch var den bedrives. Han skulle kunna tänka sig ökade resurser ochbefogenheter för de etiska nämnderna, att lekmannarepresentationen iläkaresällskapets delegation förstärktes och att lekmän även knöts lill delokala kommittéerna. Vidbedömning av vetenskapliga experiment följs den av världsläkarförbundetstadfästa och av godkända Helsingfors- deklarationen(1964) avsedd som vägledning för kliniskt experimentellt forskande läkare. Dei denna deklaration fastslagna principerna kan i tillämpliga delar läggas somgrund även när det gäller ställningstagandet lill studier på . Det tordeicke råda någon tvekan om att frågor av denna arl hör hemma inom de områden,som fakulteternas kommittéer har att handlägga och så sker också. I detuttalande, som ligger till grund för dessa kommittéers tillkomst, fastslogs attkommittéerna i första hand skulle ha lill uppgift alt vid anfordran ge rådeller avge yttrande beträffande etiska frågor inom medicinsk forskning men altde även skulle ta egna initiativ lill rådgivning eller upplysning. Derasuppgift är således inte bara att reglera förhållandet patient-läkare ulan måsteses i ett vidare perspektiv. Underde år tillämpats har man vunnit allt större erfarenhetom hur de uppställda reglerna lämpligen bör tillämpas i olika situationer. Denaktuella frågan är framför allt hur man skall göra de givna normerna allbekantaoch hur man skall skapa garantier för att de tillämpas. Uppenbart är attintresset bland läkare för medicinskt etiska frågeställningar - och dä inteminst vad gäller forskningens etik - snabbt tilltar, och att läkarna och derasorganisationer i allt större utsträckning söker kontakter utanför denmedicinska väriden, för att få problemen mera allsidigt belysta. Förståelsenför att lekmannasynpunkter bör tillmätas betydelse växer, så har t. ex.Karolinska institutets etiska kommitté till sig knutit juridisk expertis.Bedömningen av vetenskapliga försök på bör ske av samma organ och efteri stort sett samma etiska principer, som gäller för medicinsk forskning överhuvud laget. Förnyttjande av levande aborifoster inom forskningen bör således samma generellaregler gälla som för medicinsk forskning i allmänhet.