bet · FX01FöU34 · 1974-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsbetänkande nr 1974 FöU1974:34 Försvarsutskottetsbetänkande med anledning av propositionen 1974:135 angående vissaorganisationsfrågor m. m. rörande forsvaret jämte motioner. I detta betänkande behandlar utskottetpropositionen 1974:135 (försvars-departementet) med förslag angående vissaorganisationsändringar inom det militära försvaret jämte motionen 1974:984, somväcktes vid början, och motionen 1974:1992 som har väckts medanledning av propositionen. 1.Sammanslagning av forsvarsområdesstaber ocli fredsförband inom armén m. m. har i propositionen 1974:135 (s. 5-14)föreslagit att godkänna de organisationsförändringar inom armén somdepartementschefen har förordat. OmorganLsationeni lägre regional och lokal instans är indelat i 27 försvarsområden, vilkasgränser i princip sammanfaller med länsgränserna. I fred har vissaförsvarsområden gemensam chef och stab. Tre forsvarsområdesstaber ärintegrerade med och har gemensam chef med kustartilleriförsvar. Underledning av överbefälhavaren har skett en översyn av försvarsmaktensorganisation i lägre regional och lokal instans, det s. k. OLLl-projektet.Arbetet påbörjades och har bedrivits i etapper. Försvarsgrenscheferna,som - tillsammans med - var för sig harsvarat för det grundläggande utredningsarbetet, har efter hand redovisatresultaten av sina överväganden till överbefälhavaren. Denne har i sin turlämnat delförslag rörande omorganisationen (armén och marinen),(flygvapnet) och (armén). Överbefälhavarensförslag går, när det gäller armén, i korthet ut på attmobiliseringsverksamheten inom försvarsområdena centraliseras till ett förbandinom försvarsområdet. Försvarsområdets och förbandets stabs- ochförvaltningsorgan integreras och chefen för den sammanslagna enheten,för-svarsområdesfötbandet, ges uppgifter som har varit fördelade påförsvarsområdesbefälhavare och regementschef för dessutom ettsamordnings- och ledningsansvar för verkställande förvaltning inom försvarsområdetoch direkt ansvar för sådan förvaltning inom garnison med mer än ett förband. Efter förslag i propositionen 1973:75 har (FöU 1973:14, rskr 1973:170) fattat beslut om integration avförsvarsområdesstaber och fredsförband inom tio försvarsområden.Omorganisationen har skett i två etapper med början och den 1juli 1974. De förband och försvarsområden som berörs av denna omorganisationframgår av nedanstående sammanställning. P 10, fo 43 1 14, fö 49 I 2, fö 52 1 13, fö 53 t 20, fö 61 I 11, fo 18/16 1 5, fo 22 1 21, fo 23 P 4, fo 35 S 1, fo 47/48 I samband med omorganisationen har staben förKalmar samt försvarsområden (fo 18/16) flyttats från till Växjöoch staben för försvarsområde (fo 23) från till Sollefteå.Vidare har fo 18/16 delats så att ett nytt försvarsområde - fo 17 - bildats.Det omfattar och leds från (1 12). Organisationeni lägre regional och lokal instans för marinen och flygvapnet har riksdagenredan tagit ställning till i sin helhet. För marinens del innebärförändringarna en omstrukturering av stabs- och förvaltningstjänsten vidöriogsbaser och kustartilleriförsvar (prop. 1973:75, FöU 1973:14, rskr1973:170). Omorganisationen inom flygvapnet omfattar vissa av flygvapnetsflottiljer och skolor samt första flygeskadern. Den senare har, i avvaktan påresultatet av nu pågående översyn av den centrala och regionalastabsorganisationen, tills vidare fött en provisorisk organisation (prop.1974:50, FöU 1974:25, rskr 1974:270). I propositionen redovisas ett av överbefälhavaren ifebruari 1974 framlagt förslag till organisationsändringar inom armén försådana myndigheter i lägre regional och lokal instans som inte har beröns avtidigare beslutad omorganisation (prop. 1973:75, FöU 1973:14, rskr 1973:170).Till grund för överbefälhavarens förslag ligger en utredning av chefen förarmén. Överbefälhavaren har i ärendet samrått med försvaretsrationaliseringsinstitut. Förslagetinnebär tredje och sista etappen i den pågående omorganisationen av arménsmyndigheter i lägre regional och lokal instans. Grupperingenförsvarsområdesvis av försvarsområdesförband och övriga förband enligtförslaget framgår av följande sammanställning. P7/fo 11 P6/fo 14 A 3 116/fo 31 GbK/fo32 Lv 6 I15/fo 34 14/fo 41 A 1 T 1 K 1/fö 44 Malmömarina bevakningsområde samordnas i fred med Lv 4 Mobiliseringsansvar(stomme till fördelningsstab) Fo31 :s anknytning till GbK/fo 32 upphör Fo46 uppgår i fo 44. SK skall även i fortsättningen ha mobiliseringsansvar I 3/fö 51 A 8/fo 63 3 Lv 7 Fo 65 uppgår i fo 63 I 19/P 5 S 3 P 5 Mobiliseringsansvar Uppgår i 1 19 JS/fo 66 1 22/fo 66 10 sami Nr 34 Departementschefengodtar i huvudsak överbefälhavarens förslag. Omorganisationenavses ske med början . 1 samband därmed centraliserasmobiliseringsverksamheten inom varje försvarsområde med vissa undantag till densammanslagna myndigheten - försvarsområdesförbandet - som också för ettövergripande ansvar för verkställande förvaltning inom försvarsområdet. Deförband som inte omfattas av samordningen med forsvarsområdesstaber blir iprincip rena utbildningsförband utan mobiliseringsansvar och för enorganisation för stabstjänst och förvaltning som är anpassad härtill.Norrbottens pansarbataljon (P 5) i föreslås dock bli inlemmad iNorrbottens regemente (! 19) som utbildningsbataljon, I garnisonsorter med merän ett förband blir förvaltningsresurserna i stor utsträckning gemensamma förförbanden. Avfrämst operativa skäl föreslås vissa avsteg från denna principiella organisation.Inom försvarsområde (fo 14) har - som framgår avsammanställningen - förutom försvarsområdesförbandet Norra skånska regementet(P6/fo 14) även Skånska dragonregementet (P2) i ansetts böra fåmobiliseringsansvar. Inom nuvarande och samt Hallandsförsvarsområden (fo 32/31) har på samma sätt förutom Göteborgskustartilleriförsvar med staben för och försvarsområde (GbK/fo32) även (1 17) i ansetts böra varamobiliseringsmyndighet. försvarsområde (fo 31) bör enligtpropositionen skiljas från GbK/fo 32 och ledas från (1 16) iHalmstad som alltså föreslås bli försvarsområdesförband. Enligtpropositionen bör försvarsområde (fo46) skiljas från Stockholmskustartilleriförsvar (SK) och i fred och krig gå upp i försvarsområde(fo 44). SK avses dock behålla nuvarande mobiliseringsansvar. När det gällerNorrbotten behövs - främst av operativa skäl - redan i fred tre delviskrigsorganiserade staber med kapacitet att leda markstrids-förband. Förutom detföreslagna försvarsområdesförbandet inom Bodens försvarsområde (A 8/fo 63) ochledningsorganen för och försvarsområden (fo66 resp. fo67)förordas att (119) får behålla sitt mobiliseringsansvar.Propositionen innebär dessutom att försvarsområde (fo 65), som f n. ifred har gemensam chef och stab med fo63, uppgår i fo63 i fred och krig. Avstegenfrån den organisation som från fredsekonomisk synpunkt skulle vara lämpligastbör enligt departementschefen begränsas till vad som med hänsyn tillberedskapskraven är oundgängligen nödvändigt och kostnaderna härför måste vägasmot de behov som finns inom andra sektorer. Dessa avvägningar bör - framhållerdepartementschefen - ske fortlöpande, t. ex. i samband med pågåendeöverväganden om arméns utbildningsorganisation. Den föreslagna organisationenbör alltså ses som ett första steg mot en yiteriigare samordning. Detstöd som f n. lämnas den frivilliga försvarsverksamheten från staberna för fo11 i - inkl. hemvärns- och frivilligavdelningen i Hel- singborg- och fo 34 i bör enligt departementschefen även i fortsättningenlämnas från dessa orter utan hinder av att stabernas övriga verksamhet föriäggstill annan ort. Enpreliminär bedömning visar att antalet civilanställda kommer att gå ner med ca700 som en direkt följd av omorganisationen och alt behovet av extra anställdpersonal dessutom kan minskas med 400-500 anställda genom s. k.vardagsrationalisering och ambitionssänkningar. Dessutom beräknasutbildningsverksamheten kunna tillföras ca 290 militära ochcivilmilitära tjänstemän som har varit sysselsatta inom stabs- ochförvaltningsorganisationen. Personalminskningen bör enligt departementschefenske utan friställningar och främst genomföras i samband med naturiiga avgångaroch i förening med en effektiv omplaceringsverksamhet. Departementschefenavser att i annat sammanhang återkomma till frågan om de investeringsmedel sombehövs under /76 för att de förutsatta personalbesparingarnaskall kunna genomföras. Han förutsätter atl inga investeringar vidtasbeträffande kasernetablissement vid förband som kan komma att läggas ner somresultat av pågående överväganden rörande arméns utbildningsorganisation. Som framgår av det föregående har skett en översynav försvarsmaktens organisation i lägre regional och lokal instans. Arbetetdärmed har bedrivits försvarsgrensvis och försvarsgrenscheferna har efter handredovisat resultaten av sina överväganden till överbefälhavaren. Denne har isin tur lämnat delförslag rörande omorganisationen beträffande armén (delvis)och marinen , beträffande flygvapnet ochbeträffande återstoden av armén . Detvå första delförslagen har redan tagit ställning till. Det har skettefter förslag i propositionerna 1973:75 (FöU 1973:14, rskr 1973:170) och1974:50 (FöU 1974:25, rskr 1974:270). Det senaste delförslaget som utgör tredjeoch sista etappen i organisationsöversynen avser myndigheter inom armén pälägre regional och lokal nivå som inte har berörts av tidigare beslutadomorganisation. Närdet gäller armén går omorganisationen ut på att inom varje försvarsområdecentralisera mobiliseringsverksamheten till ett förband. 1 samband därmedintegreras försvarsområdets och förbandets stabs- och förvaltningsorgan ochhos chefen för den sammanslagna enheten - försvarsområdesförbandet - samlasdärmed uppgifter som har varit fördelade på försvarsområdesbefälhavareoch regementschef förband som inte omfattas av samordningen medförsvarsområdesstaber blir i princip rena utbildningsförband utanmobiliseringsansvar och för en organisation för stabstjänst och förvaltningsom är anpassad härtill. Utskottet anser i likhet med departementschefen bör fullfölja omorganisationen av arméns myndigheter i lägre regional ochlokal instans i huvudsak enligt överbefälhavarens förslag. Försvarsområdesstabernainom de försvarsområden som ännu inte har organiserats om bör alltså samordnasmed ett fredsförband inom försvarsområdet. Strävan är nu som tidigare attnedbringa kostnaderna för fredsadministrationen inom det militära försvaretoch det sker i detta sammanhang bl. a. genom en minskning av antaletfredsadministrationer: Den nya organisationen, fullt genomförd, framgår närmareav en sammanställning som bifogas detta betänkande. Ipropositionen föreslås vis.sa avsteg från den organisation som frånfreds-organisatorisk synpunkt skulle vara mest lämplig. Avstegen är betingadeav de operativa kraven i aktuella områden. Utskottet tillstyrker att man ivissa fall tar särskild hänsyn till beredskapssynpunkter. Liksom departementschefenanser utskottet att avstegen måste begränsas till vad som är helt nödvändigt.Kostnaderna härför måste vägas mot de behov som finns inom andra sektorer. Somdepartementschefen framhåller bör sådana avvägningar ske fortlöpande, t, ex. isamband med pågående överväganden om arméns utbildningsorganisation. Det ärenligt utskottets mening angeläget understryka att den organisation som nuhåller på att genomföras inte för lägga hinder i vägen för framtida ändringar iarméns fredsorga-nisation. har i en skrivelse, som tillställts försvarsutskottetm. fl., erinrat om det stöd som f n. lämnas den frivilliga försvarsverksamhetenfrån staben för fo II i - inkl. hemvärns- och frivilligavdelningeni . Utskottet konstaterar med tillfredsställelse alt sådant stödäven i fortsättningen kommer att lämnas från och - liksomockså från - ulan hinder av att stabernas övriga verksamhetföriäggs till annan ort. Medåberopande av det anförda tillstyrker utskottet Kungl. att godkänner de i propositionenförordade organisationsförändringarna inom armén. Maj:t har i propositionen 1974:135 (s.15-31) föreslagit att godkänna de förändringar av fredsorganisationenpå som departementschefen har förordat. Nuvarandeordning m. m. utgör ett militärkommando. Dess chef lederenligt militärbefälhavarens för Östra militärområdet bestämmande försvaret avmilitär- kommandot.Ledningsorganisationen, som är provisorisk, härrör från ett förslag av 1960års försvarsledningsutredning. Riktlinjerna för den nuvarande organisationenfastställdes av riksdag (prop. 1964:109, SU 1964:189, rskr 1964:362). Detankommer på militärkommandochefen att planlägga och leda samordningen avmarkbevakning och markförsvar och, annan operativ verksamhet inommilitärkommandot och att leda mobiliseringsförberedelser och mobilisering vidmilitärkommandots mobiliseringsmyndigheter. Han skall vidare leda utbildninginom de delar av försvarsmakten som är underställda honom utom sådan utbildningsom chefen för marinen leder. Enligt bestämmande av militärbefälhavaren förÖstra militärområdet leder han också underrättelse- och säkerhetstjänsten,upplysnings- och personal vårds verksamheten samt den militära hälso- ochsjukvården inom militärkommandol. Militärkommandochefen lyder direkt underchefen för armén i fråga om sådan verksamhet rörande utbildning, taktik,organisation, utrustning och personal som denne leder. Militärkommandochefenhar till sitt förfogande en stab, militärkomman-dostaben, bestående avstabsavdelning och fyra sektioner. Till militärkom-mandochefens förfogande stårvidare en förvaltningsorganisation som består av militärkommandots tyg-,tygverkstads- och intendenturförvaltningar samt byggnadskontor. Tillsammans harmilitärkommandostaben och förvaltningarna, som alla är belägna i , 247 anställda,varav 54 militära och civilmilitära tjänstemän. 1Visby ligger - förutom militärkommandostaben med förvaltningar -Gotlandsregemente (P 18), artillerikår (A 7) och luftvärnsbataljon(Lv2). Vid P 18 grundutbildas åriigen ca 900 värnpliktiga, vid A 7 400-500värnpliktiga och vid Lv 2 ca 240 värnpliktiga. Huvuddelen av de värnpliktigakommer från fastlandet. Antalethelårsanställda uppgår vid P 18 till ca 330, vid A 7 till ca 225 och vid Lv 2till ca 40. Fördelningen på militära/civilmilitära och andra tjänstemän framgårav nedanstående sammanställning. P 18 disponerar i ett kasernområde ochnärövningsfält om tillsammans ca 1 200 ha. Härav är drygt hälften domänmarksom inte helt hänger samman med fältet i övrigt och inte är användbar förpansarövningar. Tingstäde22 km från har regementet ett övnings- och skjutfait om ca 1 080 ha. A 7och Lv 2 disponerar tillsammans ett kasernområde och närövningsfält om 100 ha ianslutning till tätbebyggelse. Visbyförbanden disponerar dessutomgemensamt skjutfålt om 2 300 ha. Tillgångenpå mark understiger enligt chefen för armén minimibehovet för övnings- ochskjutfålt. Arméchefen har därför föreslagit att ett nytt pansarövningsfält om700 ha anskaffas åt P 18 i närheten av skjutfält. Förslaget utreds f n. FrånVisby administreras även Bråvalla flygflottiljs detachement på (F 13G). Arbetsplatser för viss personal finns också på andra platser inom länet.Vid F13G utbildas åriigen ca 60 värnpliktiga samt frivillig personal. Antaletanställda är ca 50, varav 18 militära tjänstemän. Tillmilitärkommandot hör slutligen Gotlands kustartilleriförsvar med Gotlandskustartillerikår (GK/KA 3) i . Vid KA 3 utbildas bl. a. den trupp somskall ingå i kustartilleriförsvarets krigsförband. Chef, stab och förvaltningarär gemensamma för kustartilleriförsvaret och kustartillerikåren.Grundutbildningskontingenten omfattar åriigen 350-400 värnpliktiga som lillhuvuddelen kommer från fastlandet. Antalet anställda uppgår till ungefär 370,varav ca 130 militära tjänstemän. GK/KA3 disponerar ett kasernområde med anslutet närövningsfält om 110 ha som ihuvudsak är tillräckligt samt ett övnings- och skjutfait frånkasernområdet. på , som fastställdesgenom beslut av riksdag (prop. 1964:109, SU 1964:189, rskr 1964:362),är provisorisk och har ansetts böra övervägas ytterligare. Försvaretsfredsorganisationsutredning har inom ramen för sitt uppdrag granskatledningsorganisationen samt redovisat resultatet av sina undersökningar ochlämnat förslag till ändringar av fredsorganisationen på (Ds Fö1974:1). Vid sina överväganden har utredningen haft tillgång till ett avchefen för armén på utredningens uppdrag utarbetat förslag tillfredsorganisation på samt överbefälhavarens yttrande över dettaförslag. Fredsorganisationsutredningenkonstaterar i sitt betänkande att nuvarande organisation i huvudsak fungerarväl men att driftkostnaderna och då främst personalkostnaderna bör kunnaminskas. Utredningen redovisar därefter särställning från delsregionalpolitisk, dels operativ synpunkt. Av främst operativa skäl anserutredningen att fredsorga-nisalionen på i högre grad än på fastlandetbör stämma överens med krigsorganisationen och att den senare bör varastyrande. Motdenna bakgrund föreslår utredningen att chefen för militärkommandoövertar det mobiliserings- och förvaltningsansvar som f n. åvilar cheferna förGotlands regemente (P 18) och artillerikår (A 7) Dessa förband och luftvämsbataljon (Lv 2), som f n. imobiliserings- och förvaltningshänseende stöds av A 7, föreslås inom enfemårsperiod bli sammanslagna till ett arméregemenie som i en senare etappförläggs till P 18:s nuvarande område på slätt, där också nyastabslokaler för militärkommandostaben föreslås bli uppförda. I samband härmedskulle A 7:s och Lv 2:s nuvarande gemensamma område kunna friställas för civilbebyggelse. Utredningenberäknar det totala investeringsbehovet vid ensamlokalisering till ca 95 milj. kr. eller 5 milj. kr. mer än de sammanlagdakostnaderna för förbanden var för sig. Härtill kommer kostnaderna förstabsbyggnaden som beräknas till 3-4 milj. kr. En förutsättning församlokaliseringen av arméregementet är enligt utredningen att den övningsmarksom f n. disponeras av P 18 utökas. Ensärskild fråga utgör den ställning som chefen för kustartilleriförsvari skall inta i förhållande till militärkommandochefen. Det bör enligtutredningen fö ankomma på överbefälhavaren att utreda lydnadsförhållandena idenna del. 1 avvaktan därpå bör - anser utredningen - kustartilleriförsvaretalltjämt vara mobiliserings- och förvaltningsmyndighet och lyda direkt underchefen för marinen i fråga om utbildning som inte avser operativ verksamhet. Omde föreslagna organisationsändringarna i genomförs räknar utredningenmed att 90-95 tjänster kan dras in . Detta innebärbesparingar om ca 20 milj. kr. i nuvärde sedan hänsyn hartagits till kostnaderna för nödvändiga investeringar. Betänkandethar remissbehandlats och flertalet remissinstanser delar utredningensprincipiella uppfattning om utformningen av fredsorganisationen på Gotland.Chefen för marinen anser dock för sin del att lämpligheten avkustartilleriförsvarets nuvarande uppgifter och lydnadsförhållande är såstyrkt att den föreslagna utredningen inte behöver komma lill stånd.Överbefälhavaren hävdar i detta hänseende att en utredning endast behöver avsedetaljorganisationen, eftersom tillräckligt underlag redan finns för att iberörda avseenden inordna kustartilleriförsvaret i militärkommandot.Marinchefen avstyrker vidare förslaget att göra chefen för till mobiliserings- och förvaltningsmyndighet för arméförbandeni . Huvuddelenav remissinstanserna stöder eller har inte något att erinra mot förslaget attsamlokalisera armémyndigheterna i till ett arméregemente föriagt tillVisborgs slätt. och försvarets fastighetsnämnd m.fl. anser dock att man inte bör besluta härom förrän markfrågorna har lösts. Deproblem som kan uppstå för personalen vid en stor utbildningsenhet somarméregementet påtalas av vissa personalorganisationer och överbefälhavaren,vilken senare anser att särskilda åtgärder måste vidtas för att göra denegativa konsekvenserna så små som möjligt. stansersom har yttrat sig i frågan betonar vikten av att de föreslagna organisationsändringarnagenomförs under hänsynstagande till berörd personal och pekar dessutom på denegativa effektema för del av ett sysselsättningsbortfall, specielltbeträffande samhälle, där antalet arbetstillfällen enligt såvälöverbefälhavaren som i och inte förtillåtas minska. Enrationell fredsorganisation på bör eftersträvas, framhåller d e-partementschefen. 1 likhet med huvuddelen av remissinstanserna delardepartementschefen utredningens principiella inställning att den militäraverksamheten på bör ledas av en chef Han är dock inte beredd att nuföreslå någon ändring av kustartilleriförsvarets mobiliserings-ochförvaltningsansvar. Slutlig ställning i denna fråga bör tas först när ytterligareunderiag föreligger beträffande främst de sysselsättningspolitiska konsekvensernaför samhälle av en ändring i kustartilleriförsvarets ställning.Erforderiigt underiag bör tas fram i nära samverkan med överbefälhavaren ochföreträdare för de lokala intressena på . Dessutom bör överbefälhavarenfö i uppdrag att närmare granska förutsättningarna för att dels föra över denoperativa verksamhet som bedrivs vid kustartilleriförsvaret tillmilitärkommandostaben, dels ge militärkommandochefen ökat inflytande över denutbildning som bedrivs vid Gotlands kustartillerikår. Härvid bör synpunkterinhämtas från pågående utredning om det militära försvarets centrala och högreregionala ledningsorganisation. 1likhet med utredningen anser departementschefen att det mobiliserings-ochförvaltningsansvar som f n. åvilar cheferna för arméförbanden i inom enfemårsperiod bör föras över till militärkommandochefen. Han delar också denuppfattning som vissa remissinstanser har fört fram att beslut om att slåsamman arméförbanden i till ett arméregemente med lokalisering tillVisborgs slätt inte bör fattas förrän det yiteriigare behov av mark, som är enförutsättning för omorganisationen, har tillgodosetts. A 7 och Lv 2 bör alltsåenligt hans mening tills vidare behålla nuvarande kasernetablissement ochliksom P 18 vara självständiga utbildningsmyndigheter. 1 avvaktan på attlokalfrågor m. m. löses får verksamheten bedrivas i provisorisk organisation. Departementschefenlägger stor vikt vid att personalminskningen sker utan friställningar ochgenomförs främst i samband med naturliga avgångar och i förening med en effektivomplaceringsverksamhet. Den föreslagna femårsperioden bör enligtdepartementschefen skapa goda förutsättningar för detta. I motionen 1974:1992 av i Stenkyrkam.fl. (c, s, m, fp) har hemställts att beslutar att den av Kungl.Maj:t föreslagna utredningen om GK/KA 3:s framlida ställning i första hand inriktas påatt granska vilka yiteriigare organ, verksamheter m. m. som kan föras över tillförbandet i för att trygga samhällets fortbestånd. Den översyn som skett av försvarsmaktensorganisation i lägre regional och lokal instans genom det s. k. OLLl-projektethar inte omfattat . Den militära ledningsorganisationen på , somfastställdes är 1964 och som har varit provisorisk, har i ställetgranskats av försvarets fredsorganisationsutredning. Resultaten av dennagranskning har utredningen redovisat i ett delbetänkande med förslag tilländringar av fredsorganisationen på . Avfrämst operativa skäl anser utredningen att fredsorganisationen på ihögre grad än på fastlandet bör stämma överens med krigsorganisationen och attden senare bör vara styrande. har också denprincipiella uppfattningen att ledningen av det militära försvaret på isåväl krig som fred bör vara samlad på en hand. Kustartilleriets ställning iförhållande till militärkommandochefen bör emellertid enligt utredningenövervägas yiteriigare, främst då beträffande personalkonsekvenserna vidkustartilleriförsvaret och därav följande återverkningar på Fårösundssamhälle. 1 avvaktan härpå föreslås ingen ändring i nuvarandelydnadsförhållanden för kustartilleriets del. Fredsorganisationsutredningenföreslår som en första etapp att chefen för militärkommando övertardet mobiliserings- och förvaltningsansvar som f n. åvilar cheferna förGotlands regemente (P 18) och artillerikår (A 7) i .