bet · FX01KU52 · 1974-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande 1974 KU 1974:52 Konstitutionsutskottetsbetänkande med anledning av motion om förbud för politiskt parti att innehaägarintressen i direktreklamföretag. I motionen 1974:588 av () hemställs"att beslutar att politiskt parti ej tillåts att innehaägarintressen i direktreklamföretag". Imotionen framhålls direktreklamens möjligheter atl med datateknikens hjälp nåmedborgare med direklslyrd information. Direktreklamen är, hävdas det, inlebara effektiv utan även genom den utformning reklamskatten fått favoriserad iförhållande till andra reklamformer. Därför kan man enligt motionen räkna meden fortsatt expansion av denna typ av verksamhet, som utgör omkring enfjärdedel av alla reklamutgifter. Bland företagen i branschen anges somdominerande , som ägs av , vilka i sin tur till 75 procentägs av socialdemokratiska partiet och i övrigt av . Mot bakgrund av de allmänt påtalade riskerna med att storadataregister kan utnyttjas för kommersiella eller politiska syften måste detenligt motionen vara än mer riskabelt för den personliga integriteten ompolitiska partier äger egna dataregister, som i kombination med direktreklamanvänds för att påverka olika grupper av medborgare. Det är, sägs det vidare imotionen, sannolikt att endast ett mycket stort parti har resurser attsystematiskt påverka medborgarna med denna form av påträngande information.Detta skulle, anförs det, kunna resultera i att de politiska partiernatvingades arbeta under helt olika förutsättningar med de allvarliga risker somdetta skulle innebära för de enskilda människorna och demokratin.Avslutningsvis uttalar motionären, som inte anser skäl föreligga för riksdagenatt frångå sin traditionella inställning att inte lagstifta om de politiskapartiernas verksamhet, att det måste anses oacceptabelt att ett politisktparti äger eller kontrollerar ett företag, vars verksamhet är att utföra s. k.direktreklam med hjälp av dataregister. Gällanderätt m. m. Politiska partier är begreppsmässigt att betraktasom ideella föreningar. Under denna beteckning brukar sammanfattasorganisationer, föreningar och andra sammanslutningar som har ställning avjuridisk person och som kan karakteriseras av att de har till ändamål attfrämja medlemmarnas gemensamma intressen och inte är registrerade enligt lagen(1951:308) om Genom att föreningar av denna typ är att anse som juridiskapersoner kan de förvärva rättigheter, ikläda sig skyldigheter, kära och svara irättegång etc. Härav följer atl de också är oförhindrade atl förvärva egendom,t. ex. aktier i bolag och fastigheter. Grundlagenhar först grundlagsreform innehållit en definition av begreppetparti. Enligt RO § 16 första stycket skall mandaten i fördelas mellanpartier, varmed förslås varje politisk sammanslutning eller grupp av väljaresom uppträder i val under särskild beteckning. Bestämmelserna har medoförändrat innehåll överförts till den nya regeringsformen (3 kap. 2 § RF). De politiska partiernas verksamhet är intelagreglerad i vårt land. Frågan behandlades såväl av författningsuiredningen idess slutbetänkande (SOU 1963:17) som av grundlagberedningen (SOU 1972:15).Författningsutredningen underströk föreningsfriheten och principen om friåsiktsbildning och ansåg med bakgrund härav att man främst fick lila till denoffentliga debatten och kritiken. Lagstiftning om partiernas verksamhet kundeenligt utredningen te sig påkallad endast om den offentliga insynen ipartiernas verksamhet avskärmades och kritiken stod maktlös inför obestridligamissförhållanden. Grundlagberedningen som förklarade sig delaförfattningsutredningens bedömning gjorde följande uttalande i frågan: Det har varit en given förutsättning förgrundlagberedningens arbete att den politiska verksamheten i även iframtiden skall försiggå främst genom partier. Rätten att driva politiskverksamhet genom partier följer av yttrande- och föreningsfriheterna. Enlagreglering av partiernas organisation eller arbetsformer kan utgöra ettingrepp i dessa friheter. Del förslag som grundlagberedningen nu lägger framinnebär ett mera preciserat skydd åt yttrande- och föreningsfriheterna. Dettaskydd är så konstruerat att även den politiska verksamheten kommer i åtnjutandedärav. Grundlagberedningens bedömning delades av såväldepartementschefen (prop. 1973:90) som (KU 1973:26). Datalagen (1973:289) syftar till att skydda denenskilde mot sådant otill-böriigt intrång i den personliga integriteten, somkan bli följden av den alltmer utbredda dataregistreringen av personuppgifter.Enligt lagen flr i princip inget personregister inrättas eller föras ulantillstånd av särskild myndighet - datainspektionen. Undantagna är endastpersonregister, vars inrättande beslutas av Kungl. Maj:t eller riksdagen.Beträffande förande av register, som innehåller uppgift om någonspolitiskaeller religiösa uppfattning, kan tillstånd meddelas endast omsärskilda skäl föreligger därtill. En motion med samma syfte som den förevarandebehandlades även av riksdag. I sitt av godkända betänkandeavstyrkte utskottet (KU 1973:39) motionen och uttalade därvid följande: För den moderna reklamtekniken har utvecklingen pådataområdet haft stor betydelse. I olika sammanhang, inte minst i ,har uttalats farhågor för integritetskränkningar som en följd av de möjligheteralt upprätta personregister som dalatekniken erbjuder. Genom datalagenstillkomst har emellertid skapats förutsättningar för att skydda den enskildemot sådana risker. Enrad konkurrerande företag bedriver s. k. direktreklam med hjälp av dataregister.Datalagens skyddsregler är tillämpliga på denna verksamhet. Detär enligt utskottet naturligt atl även de politiska partierna har intresse avatt använda reklam och datateknik i sitt arbete och för det ändamålet begagnasig av reklamföretagens tjänster. Några befogade invändningar häremot lordeinte kunna riktas så länge de grundläggande registren inte utnyttjas på ettsätt som innebär inlegritetsintrång. Frågan om ett parti har ägarintresse ellerinte i reklamverksamhet är därvid av underordnat intresse så länge det är frågaom reklamföretag som arbetar i konkurrens med andra företag inom sammaverksamhetsområde. Såvälförfattningsuiredningen som grundlagberedningen uttalade sig emot enlagreglering av partiernas verksamhet. Denna bedömning delades av departementschefoch riksdag vid behandlingen av det som vilande antagnaförfattningsförslaget. Ett tillmötesgående av det i motionen framförda kravetskulle innebära ett avsteg från den sålunda uttalade principen. Det skulledessutom medföra en inte önskvärd särbehandling av politiska partier iförhållande till ideella föreningar i allmänhet. Sex ledamöter (fp, c, m) reserverade sig motbetänkandet och ansåg alt borde förklara motionen besvarad påföljande sätt: Direktreklamen har utvecklats snabbt i vårt land.Dess effektivitet bedöms av reklamexperter såsom betydande. I stor utsträckningbedrivs direktreklamen med hjälp av s. k. dataregister. Detär mot den bakgrunden tveksamt när politiskt parti har ägarintressen idirektreklamföretag, speciellt om företaget i fråga är marknadsledande. Att ettparti indirekt kontrollerar dylikt företag kan medföra betydandefördelar för partiet ijämförelse med övriga partier, bl. a. ekonomiskt.Dessutom kan en situation lätt uppstå där övriga partier inte anser sig kunnautnyttja företagets tjänster utan risk för att deras planerade verksamhetkommer till ägarens kännedom. Riksdagenhar av tradition avstått från åtgärder som innebär lagstiftning när det gällerde politiska partiernas verksamhet. Det finns enligt utskottets mening ingenanledning att frångå denna princip. Icke desto mindre finner utskottet detangelägel att uttala betänklighet mot en utveckling där politiskt parti harägarintressen i direktreklamföretag. Moiionen syftar till att införa förbud förpolitiskt parti atl inneha ägarintressen i direktreklamförelag. Enmotion med samma syfte som den förevarande avslogs i enlighet med utskottetshemställan av riksdag. Utskottet, som vidhåller sin då redovisadeinställning, hemställer att avslårmotionen 1974:588. Närvarande:herrar i (s), (), i (m), (s), (), Fiskesjö (c), i (s), iNässjö (m), i (s), Jonnergård (c), i (s),(), (), i * (s) och (vpk). * Ej närvarande vid justeringen. av herrar (), i (m), Fiskesjö(c), i (m), Jonnergård (c), () och (), vilkaansett att utskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse; 1 motionen hemställs om förbud för politiskt partialt inneha ägarintressen i direktreklamföretag. Direktreklamenhar utvecklats snabbi i vårt land. Dess effektivitet bedöms av reklamexpertersåsom betydande. I stor utsträckning bedrivs direktreklamen med hjälp av s. k.dataregister. Detär mot den bakgrunden tveksamt när politiskt parti har ägarintressen idirektreklamföretag, speciellt om förelaget i fråga är marknadsledande. Att ettparti indirekt kontrollerar dylikt företag kan medföra betydandefördelar för partiet i jämförelse med övriga partier, bl. a. ekonomiskt.Dessutom kan en situation lätt uppstå där övriga partier inte anser sig kunnautnyttja företagets tjänster utan risk för att deras planerade verksamhetkommer till ägarens kännedom. Riksdagenhar av tradition avstått från åtgärder som innebär lagstiftning när det gällerde politiska partiernas verksamhet. Del finns enligt utskottets mening ingenanledning atl frångå denna princip. Icke desto mindre finner utskottetdet angelägel att uttala betänklighet mot en utveckling där politiskt partihar ägarintressen i direktreklamföretag. På grund av det anförda hemställerutskottet atl förklarar motionen 1974:588 besvaradmed vad utskottet anfört.