bet · FX01JuU33 · 1974-12-31 00:00:00 — Sverigesförpliktelser enligt Florensöverenskommelse kan enligt utskottetsmening inte rimligen utgöra hinder för ett svenskt tillträde lillUNESCO-konventionen, I den mån de båda överenskommelserna skulle avse sammaslags föremål bör del vara möjligt att antingen ändra Florens-överenskommelseneller atl vid raiificeringen av göra ett förbehåll medhänvisning till Florensöverenskommelsen, Medhänvisning lill del anförda tillstyrker utskottet bifall till motionen1974:1258. delsatl ulskolieis hemslällan under punkten 2 bort ha följande lydelse: 2. atlriksdagen med bifall till motionen 1974:1258 hos Kungl. Maj:t anhåller attSverige ratificerar angående medel atl förhindra olovligexport, import och försäljning av kulturföremål. v\d punkten I i utskottets hemställan (åtgärder motinternationell brouslighel) av (): Som ulskotlel konstaterar ger de senaste årensutveckling av den internationella brotlslighelen anledning till oro. Deåtgärder, exemplifierade av utskottet, som från svensk sida vidtagitsför att möta denna utveckling har naturligtvis inneburit värdefulla inslag ikampen mot den internationella brottsligheten. Del finns också skäl atl sepositivt på den do-kumenlerade svenska inställningen atl även i forlsäitningenaktivt verka för förbättringar på skilda områden. Vad gäller det fortsattaarbetet måsle emellertid beaktas au liiget i vissa hänseenden är så allvarligt,att man både på del nationella och del internationella planet måste sälta inbetydligt siörre kraft än för all snabbt nå önskvärda resultat, Etlområde, där verkningsfulla insatser från svensk sida är starkt motiverade, ärarbetet i mellanstatliga organisationer som FN och pä allåsladkomnia en bällre harmonisering av de enskilda ländernas kri- minallagsliftning.Ett skäl härför är atl många former av organiserad internationell brottslighetkoncentreras lill vissa länder efter en rent affärsmässig bedömning av varvinstulsikterna är störst och var riskerna - vid elt eventuellt polisingripandeoch lagföring - är minst. I många fall försvåras eller omöjliggörs också detinternationella polissamarbetet av att olika länder från straffrättsligsynpunkl behandlar ett och samma förfarande på olika sätt. Här kan pekas påregleringen av t. ex, handel med ädla metaller och innehav av skjutvapen, därskiljaktighelerna mellan olika länder är betydande. Myckel allvariig är ocksåden i vissa länder rådande myckel liberala synen på narkolikaproblemaliken, sommöjliggjort uppbyggandet aV effektiva dislributionsorganisationer riktade motbl, a, vårt land. I dylika fall bör det vara naturligt alt från svensk sida -parallellt med vad som kan göras i mellanstatliga organisationer - la direktakontakter med berörda länder i syfte att för de ansvariga myndigheterna därframlägga vår syn på problemen. Ocksåpå det nationella planet måste i högre grad än uppmärksamhet ägnas åtden internationella narkotikahanteringen och annan organiserad eller systematiskkriminell verksamhet av allvariig karaktär. Det gäller här bl. a. aU tillse altkriminalvårdens bevakning av intagna som gjort sig skyldiga lill ellermisstänks för brottslighet av angivet slag blir effektiv. Det måste bl. a,undvikas att fiera samlidigl häktade medlemmar i en liga placeras på sammahäkte med de möjligheter till kommunikation detta innebär. För att effektivaresäkerhetsåtgärder skall kunna vidtas måste också all berörd personal ikriminalvårdsanstalter och häkten få information om arten av den brottslighetden intagne är misstänkt eller dömd för. Över huvud taget erfordras enövergripande och metodisk analys av kriminalvårdens organisation ochutformning från säkerhetssynpunkt när del gäller sådana intagna som härberörts. Utvecklingenunder senare år har vidare gjort det nödvändigt all - vid sidan avförstärkningen av polisens allmänt brottsbekämpande resurser -genomorganisatoriska förbättringar eflektivisera den polisiära verksamheten vid vårastörre internationella flygplatser. Den ökade användningen av skjulvapen blandde internationellt opererande brottslingarna gör det också påkallat att idetta sammanhang överväga en skärpning av den särskilda fiyg-platskonlrollenbl. a. när det gäller ankommande resenärer och bagage, I syfte att förebyggaillegal införsel med privatflygplan av narkotika, vapen m. m. måste vidare def. n. otillräckliga möjligheterna att kontrollera det svenska luftrummetförbättras och samarbetet mellan den militära luftbevakningen och tull- ochpolismyndigheterna intensifieras, I sammanhanget måste också observeras deproblem, som i övrigt föreligger i fråga om att upprätthålla kontrollen vidvåra gränser. T, ex, gäller sedan det gemensamma nordiska passkontrollområdetinfördes att kontrollen i princip är begränsad lill direkt inresa fråneller utresa till icke-nordisk stal. Under trycket av den senaste tidensutveckling har dock tvingats över- väga att för sin del skärpakontrollen i den nordiska trafiken. Förvårt vidkommande kan skäl av motsvanmde slag liksom anslutning tillden europeiska gemenskapen med dess fria röriighetöver gränserna motivera atl man tignar ökad uppmärksamhetål gränskontrollens organisalion och funktion. GOTAB 74 8242 S Slockholm 1974