yttr · FW05CU1 · 1973-12-31 00:00:00 — Civilutskottetsyttrande nr 1973 CU 1973:1 y yttrande över motion i anledning av propositionen 1973:165 i vad avser vissa hyresfrågor. Maj:t har i propositionen1973:165 (s. 39-41) bl. a. föreslagit att godkänna vissa förordnandenom tiUämpning av allmänna prisregleringslagen (1956:236, ändrad senast1973:301). I anledning av nämnda förslag har i motionen 1973:2093 avherr m. fl. (vpk) bl. a. hemställts (yrkandet 2) att tUlämpningen av allmänna prisregleringslagen måtteutvidgas tiU att gälla aUa varor och tjänster med priserna den I november 1973som stoppriser, samt att hos regeringen jämväl hemstäUer om förslagtiU utvidgning av prisregleringslagen tiU att omfatta även hyresområdet varvidhyresstoppet skaU baseras på de gällande hyrorna. , tiU vUket propositionen och motionenhänvisats, har beslutat bl. a. att från civUutskottetinhämta yttrande över motionen i vad avser det ovan refererade yrkandet. har beslutat avge yttrande i vad motionsyrkandetrör hyresområdet. Gällande ordning m. m. En översiktlig redogörelse förlagens innehåll har lämnats i prop. 1973:165 (s. 39). Lagen ger såväl enligtäldre som gällande lydelse möjlighet till prisreglering beträffandefömödenhet eller tjänst. Bestämmelserna träder i tUlämpning vid krig och,efter Kungl. Maj:ts förordnande, vid krigsfara, Kungl. Maj:t kan även medvissa begränsningar förordna att bestämmelserna skall tiUämpas när "avannan orsak uppkommit fara för allvarlig prisstegring inom riket på viktigarevaru- eUer tjänsteområde". Allmänna prisregleringslagen avlöste 1947 årsprisregleringslag, som i stort utgjorde en överarbetning av denprisregleringslagstiftning som gällde under samt de förstaåren därefter. Hyrespriskontrollen har från början utövats genomhyresregleringslagen. Avtalsfriheten beträffande hyror,bekräftad hyreslag, inskränktes genom den hyresreglering sominfördes på grund av den svära bostadsbristen under ochupphävdes i börian av 1920-taIet. ändringar i hyreslagen vilade ifråga om hyressättningen fortfarande på den fuUa avtalsfrihetens princip.Bostadsbrist och befarade hyreshöjningar under ledde tUI1942 års hyresregleringslag, varmed hyresreglering infördes och som komplementtill ett hyresprisstopp även besittningsskydd för hyresgästen. Kostnader ihyran för bl. a. fastighetskapitalet skulle hållas nere genom statligaräntebidrag i förening med en hyreskontroll genom lånemyndighetema. riksdag drog upp riktlinjerna för en nybostadspolitik. Utgångspunkten var ursprungligen att hyresregleringen, vilketinte blev fallet, skulle avskaffas som en ny hyreslag trädde i kraft.Huvudprinicipen var dock att avtalsfrihet skulle råda i fråga om hyrorna.Hyreslagstiftnlngen kompletterades dock med regler om hyressättningen. Dess syfte var dels att förhindra att i lagen intagnabestämmelser om besittningsskydd blev verkningslösa genom att oskälig hyrasattes som villkor för en förlängning av hyresavtalet, dels att självständigtförhindra från samhällssynpunkt inte godtagbara hyres-stegringar. Påkapitalkostnadssidan avlöstes räntebidragen och därmed de generellasubventionerna av ett nytt system för den statliga långivningen. Uttaget avfaktiska kostnader för fastighetskapitalet skulle omfördelas i tiden så att dekostnadsökningar som följde av subventionsavvecklingen kunde genomförassuccessivt. Lagen (1942:429) om hyresregleringm.m. (hyresregleringslagen) innehåller bl. a. bestämmelser om hyrespriskontrollför bostadslägenheter. gäller hyresregleringslagenpå 43 orter och där endasi i fråga om bostadslägenheter som färdigställts föreutgången av . Lagen gäller inte för bl. a. lägenhet som utgör del avupplåtarens egen bostad eller för lägenhet i av kommun eller allmännnyt-tigtföretag förvaltat hus. Lagen gäller tiU utgången av . I lagen stadgas att för i princip alla lägenheter somomfattas av regleringen skaU gälla s. k. bashyra. Som bashyra gäller i regelden hyra som gäUde eller som fastställs särskilt.Bashyran kan (3 § andra stycket) höjas om det är påkallat med hänsyn till attlägenhetens värde ökats genom ombyggnad m. m. eller till attförvall-rungsomkostnaderna (ränta, kommunala taxor, löner m. Utöverbashyran får (4 §) avtal träffas om skälig ersättning för värme och varmvatten,för vatten- och avloppsavgifter och för standardförbättringar ellerunderhållsarbeten, I fråga om värme och varmvatten brukar parterna i allmänhetavtala att ersättning skaU utgå efter självkoslnad eller enligt någon uppställdbränsleklausul. Bashyra fastställs och ändras genom avtal mellan å ena sidan hyresvärd eller organisation avfastighetsägare och å andra sidan organisation av hyresgäster. Ävenhyresregleringssystemet har sålunda knutits an till en avtalsreglering. Harsådant avtal inte träffats kan hyresnämnd pröva faststäUande eller ändring avbashyran. Det har förutsatts att hyresnämnderna inte utan starka skäl avvikerfrån de normer som de centrala organisationerna stäUer upp. kan ävenpröva avtal om ersättning enUgt 4 §. I lagens 6 § finns föreskrifter som innebär en mUdarehyrespriskon-troU för möblerade lägenheter, lägenheter i en- ellertvåfamiljshus m. fl. EnUgt detta lagmm råder i princip avtalsfrihet, dock kanhyresnämnden i visst hyresförhållande nedsätta hyra som är "avsevärt högreän lägenhetens beskaffenhet och övriga omständigheter föranleda" tUlskäUgt belopp. Mellan och Hyresgästemasriksför bund träffades överenskommelse om den ersättning för ökade förvaltningskostnader som enligt 3 § andra stycket 2 hyresregle ringslagen skaU utgå för tiden 1 oktober 1972-30 september 1973. Överenskommelsen är så konstruerad att för hela landet större kostnads ökningar skall kompenseras med enhetliga schablonbelopp (riksschablo ner) medan kostnadsökningar för kommunala taxor och löner skall kompenseras med belopp som avtalas mellan de till förbunden anslutna lokala föreningarna (lokalschabloner). Partema beslöt därefter prolongera den träffade överenskommelsen till utgången av . För tiden 1974 skall vissa kostnadsökningar kompenseras enligt riksschabloner, medan kostnadsök ningar för kommunala taxor, löner m. m. skaU kompenseras med lokalschabloner, som bestäms genom överenskommelse ivid lokala för handlingar. De sålunda avtalade riksschablonema framgår av följande tabeU. MeUan hyresmarknadens parter avtaladeriksschabloner för ökade fastighetsomkostnader. Belopp uttryckta i kronor per mlägenhetsyta. Lägenheter i hus färdig- Lägenheter i hus färdig- Lägenheter i hus färdig- 1 Lägenhet i hus utan centraluppvärmning betraktas somomodern. Lokalschablonema uppgår för perioden -december 1973i de flestafallen tiU mellan 1:50 och 2:50 per m lägenhetsyta. 1974pågår eftermellan riksorganisationerna överenskomna riktUnjer. Enligt uppgift frånHyresgästernas riksförbund torde dessa i flertalet fall komma att Ugga mellan0:70 och . per m lägenhetsyta och år. Det vägda medeltalet har avförbundet /m. I den mån hyresregleringslagen inteär tiUämplig gäller reglerna om besittningsskydd och hyresprövning i 12 kap.jordabalken (hyreslagen). Hyreslagen utgår fortfarande frän att avtalsfrihet iprincip råder beträffande hyrans storlek. Till skydd mot hyrespolitlskt somoacceptabla bedömda anspråk på eller avtal om hyra för bostadslägenhet gäUerregler, enligt vilka hyresgäst kan med bibehållen hyresrätt påkalla prövning avhyran - efter senaste beslut (prop. 1973:23, LU 1973:13) - ävenefter uppsägning av avtalet från hyresgästens sida. Vid denna prövning skallskäligheten av anspråket bedömas. Fordrad hyra anses som oskälig om denväsentligt överstiger hyra för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet ärlikvärdiga. Denna hyresnivå har avsetts påverkas i sänkande riktning genom ijämförelsematerialet ingående lägenheter i hus, tillhöriga allmännyttigabostadsföretag. Hyrorna för dessa lägenheter bestäms i sin tur efterförhandlingar mellan företagen och hyresgästorganisationerna. FörhandUngamaavser dels att fastställa ett företagets samlade behov av hyresinkomster föratt täcka självkostnaderna, dels att i enlighet med metoder angivna irekommendation från hyresmarknadskommittén fördela dessa hyror på de enskildalägenheterna. Kapitalkostnaderna bestäms dels av byggnadskostnaderna, dels avde årliga nettobetalningarna på lånen. Dessa betalningar är i sin tur beroendeav statsmakternas beslut om paritetstal och basannuitet. Omfördelningen i tiden avkapitalkostnaderna för det statsbelånade byggandet innebär i huvudsak följande.Det belopp som låntagaren skulle betala i ränta och amortering på helafastighetskapitalet ansågs vid övergången från räntebidragssystemet motsvaradåvarande belopp och bestämdes tiU av kapitalet för flerfamUjshus ochtill för småhus. Dessa procenttal basannuiteter är lägre än sommotsvaras av marknadens räntesatser. Eftersom skallamorteras avsågs den årliga annuiteten höjas successivt. Detta skulle ske itakt med koslnadsutveckUngen i nyproduktionen av bostadshus. Varie år skalldärför paritetstal fastställas, som uttrycker den faktor med vilken annuiteteni tidigare byggda hus skall multipliceras för att kapitalkostnaderna för dessaskall komma i paritet med motsvarande kostnader för nybyggda hus. De kapitalkostnader, vars betalningskjuts upp, redovisas som räntelån och skuldökning på bostadslån. /74 motsvarar dessa ca 1 180 milj. kr. Maj:t har uppdragit åt () att före inkomma med beräkning och förslag i frågaom paritetstal. Till SCB finns knuten en nämnd (paritetstalsnämnden) meduppgift att pröva och avgöra frågor rörande de aUmänna principerna förberäkningen av paritetstal. I skrivelse har SCB anfört bl. a.följande i fråga om paritetstal för . De av SCB föregående år redovisade beräkningarna tUIunderlag för faststäUande av paritetstalen för uppgick till, för hus färdigställda 1,11 år 1972och 1973 1,00 På basis härav har SCB enUgt samma principer som tidigareberäknat underlaget för fastställande av paritetstalen för till, för hus färdigställda 1,17 år 1973och 1974 1,00 De av Kungl. Maj:t för fastställda paritetstalenavvek från de av SCB i överensstämmelse med redovisningen ovan föreslagna. Avsikten härmed var att åstadkomma en utjämning i tiden av takten i kapitalkost nadernas ökning. De slutligen fastställda talen uppgår sålunda till, för hus färdigställda 1,08 år 1972och 1973 1,00 Beräkning har genomförts av vUka nya paritetstal som blirföljden om de av Kungl. Maj:t fastställda paritetstalen framskrivsenligt allmänna principer. EnUgt denna beräkning blir resultatet följande förhus färdigstäUda har inte ansett sig kunna gå närmarein på frågan i vilka former den genom Kungl. Maj:ts beslut föregående årföretagna utjämningen i tiden av paritetstalen kan genomföras. Ur den officiella statistiken harhämtats följande uppgifter om prisutvecklingen för vissa byggnadsmaterial samtbyggnadskostnadsindex och byggnadskostnad per m lägenhetsyta. PrisutveckUng för vissa byggnadsmaterial m. m.åren 1969- 1973 (juli) Index gäller om inte annat anges varje är.I indextalen ingår inte UtveckUng av byggnadskostnadsindex åren 1969 1973. Omräknat tiU = 100 1973 auli) 161 Indextalen gäller om inte annatanges årsmedeltal. Mervärdeskatt ingår inte i index. Uppgifterna gällerflerfamiljshus av sten. För vissa typer av trävaror har föiordnats om prisstoppmed de tillämpade priserna som stoppriser. De rörliga utlåningsräntorna på lånmot botteninteckning i bostadsfastighet och på kommunlån annonserades avsparbankerna tUl 8 3/varvid de höjts i jämförelse medtidigare annonsering med 1/. Efter diskontosänkningar och aprU 1971sattes de tiU 7 3/och efter sänkningarna tUl 6 3/. Räntorna varierar vanligen inom vida intervall. Affärsbankernas ränta för byggnadskreditiv avseendebostadsfastigheter med borgen angavs /70 till 83/och för andra fastigheter till . Den övre gränsen höjdes i maj 1970med 1/. Diskontosänkningarna medförde en sänkning avnivån på räntesatserna för byggnadskreditiv i bostadsfastighet med kommunalborgen till 6 3/och i andra fastigheter tiU 6 3/4- 8 1/. Medan de rörliga räntorna sänkts i anslutningtill diskontosänkningarna hade de bundna utlåningsräntoma följtemissons-räntorna för obligationer och endast sänkts med 1/i september1971. Bostadsinstitutens bundna ränta på lån mot primärinteckning i bostadsfastighetkom därefter att ligga vid . Försäkringsbolagen hade rekommenderat 7,35 %för kommunlån. Räntan på statliga bostadslån i inte fördjupad del harutgått enligt följande. på statiiga bostadslån, i icke Vid kostnadsomfördelning genomräntelån och paritetslån inverkar, som angetts, debiterad ränta inte direkt påbostadskostnaderna men påverkar skuldökningen. Sedan den utför SCBundersökningar rörande fastighetsomkostnader. De båda senaste undersökningarnaomfattar fastigheter med fr. o. m. hyresreglerade bostadslägenheter.Undersökningen grundar sig på ett urval av fastigheter årsfolk- och bostadsräkning. Som urvalsram undersökning har 1972 årsfastighetstaxeringsregister använts. Resultatet av senast tiUgängliga uppgifteråterges i tabell 5. bo-Isbas-a i kr/ mel-1971 1972 "- " tS j: E i5 o ■*" r t' r CO OJ -H + -H Bostads-bashyia i kr/m 1972 r- r)_ uT 0_ ON_ vo vo os -.tj- vi" vo" -ti-" 00 »o r- ■* OI o ■ "V " o o_ tn -T d' + -H + (N Tj. (N CO OJ of -(" o" --I O O m r<) CO o" c" o' d" d" o" o d' o -H + -f- + + -H to [- t-- -H vo 00 ol C) -H OJ .-H -H o" er o" o" d' o' d' o" d" -H + + + -1- + + -H + rn c[ - -h" oT d' -h" oT o" O C-) o> in Tj- r--- 1 O) -H_ r-: c o" d' d" d' o" d' d" -H vo - en t/: lo OJ *, "*, o C' o o" O d" o d" d' -H + + + + -H + + -1- C OC' 00 cs_ er (N "., ° "t. o'c='o d'd'o o" o" d' + -1- -J. rs "*, . r-_ vo_ uo o" c' o' d' d' d" d o d' + -H + »o ev C-- O) o -1 o o_ 1 o_ o_ o_ o" d" o" ! d" o" o + + + d' d' d' 1 + + ".." ■* O; -a; -J_ o" .-<* -<" o '-' CO "O o d' d' d' d' d' d" d' o* o a\ o\ + -1- 1 ti- Ov [-- -H (N r-H_0 o OJ o_ -- t O -H o" d d' d' o" d' 3 i> "B -H + -f + + -H »o CO o o OJ -H ' P, P. o d d' d' d' d' d" d' d" -H + -H + -h + lO 00 C?v -. . 00 CO .a- -H ■* ■* vo 2 -S" -i _ .tf av ov O 1 CTv 1-H -H := a 2 i 1 ~ T*. o os -■ a -H 1 1 5? u o) rvj b I- * KO ■Sv, u o> OI SJ; i; ■* in 1 S CL, -1 -1 C 00 60 S oö-o" ■q. 3 t ■& "■ t;»" ca _c ■q t: - « öp Bosladsstyrelsen utarbetar årUgenberäkningar av driftkostnaderna i ett s. k. indexhus som förutsätts varaproducerat respektive år. Uppgifterna avser att belysa de teoretiskadriftkostnaderna i nyproduktionen. Uppgifterna avser ett nybyggt hus av visstyp under vart och ett av . beräknadeskostnaderna beträffande ett nytt typhus. Uppgifterna framgår av följandetabell. Driftkostnader i kronor per m lägenhetsyta(nyproducerat "indexhus") Anm De objekt för vilka driftkostnader beräknats ärrelativt små ur förvaltningssynpunkt. Vid stora objekt finns möjligheter tillkostnadsbesparande rationaliseringar ifråga om bl. a. fastighetsskötsel ochrenhållning. () har gjort vissa redovisningar av driftkostnaderna ianslutna företag. För ett av företagen har kostnadsutvecklingen i detaljstuderats för tiden 19651972. Uppgifterna återges i följande tabell 7 som ettexempel. Exempel på förändring av driftkostnader förett allmännyttigt bostadsföretag (relativa tal beräknade per m ly) Utvecklingen av priset påeldningsolja kan följas genom prismätningar för undergruppen bränsle och hyra ikonsumentprisindex. Utvecklingen redovisas i tabeU 8. Pris exklusive mervärdeskatt per m eldningsolja1 vid köp av poster om minst 1 000 1. Ar 1969 1970 1971 1972 1973 1973 jan. 165 182 215 204 219 293 Uppgifterna avser årsmedelvärden om inte annat anges.Källa: SCB EnUgt uppgifter från statens pris-och kartellnämnd (SPK) har konsumentprisindex ökat med 4,under periodendecember . Priset på eldningsolja har under denna periodstigit . i konsunientindex exklusive bränsle och lysehar stigit under angiven period, vilket höjt aUmänna prisnivån med0,. Oljepriserna har höjt allmänna prisnivånmed . Maj:t har (SFS 1973:730),sålunda sedan propositionen 1973:165 beslutats, förordnat om ändring ikungörelsen (1973:690) om prisstopp m. m. så att importör av bl. a.eldningsolja inte får höja priset utan tUlstånd förrän efter anmälanhos SPK. Nämnden har innevarande på framställningar avoljebolagen medgivit bl. a. att de ledande oljebolagen med riksomfattandeverksamhet får höja sina priser för eldningsolja 1 med högst . Den officiella hyresstatistikenpubliceras i SCB:s bostads- och hyres-undersökningar samt i dess uppgifter ominflyttningshyror m. m. i statligt belånade flerfamiljshus. Samtliga uppgifteravser hyror inklusive bränsle. Vissa uppgifter - som även återspeglarvariationer mellan oUka årgångar och mellan olika regioner därav återges i tabellerna912 nedan. Tabell 9.Genomsnittlig årUg bostadskostnad, inklusive alla obUgatoriska tUlägg, åren1969, 1970, 1971 och 1972 förlägenhet om 3 rum och kök efter byggnadsperiod.Kostnad i kronor. -1900 1901-1920 1921-1940 1941-19501951-1960 1961-1965 1966-1968 1966-1969 1966-1970 1966-1971 Samtliga lägenheter = uppgift saknas Källa: SCB 7 085 7 105 Ärshyra i kronor, inklusive alla obligatoriska tUlägg, per m åren 1969,1970, 1971 och 1972 för lägenhet om 3 rum och kök efter byggnadsperiod. -1900 1901-1920 1921-1940 1941-1950 1951-1960 1961-19651966-1968 1966-1969 1966-1970 1966-1971 Samtliga lägenheter = uppgift saknas Källa; SCB Hyror i lägenheter om 3 rk. Moderna byggda 1956-. Hela riket = 100. Övrigakommuner >50 000 inv. Genomsnittliga inflytlningshyror inkl. bränslei nyproducerade lägenheter om 3 rum och kök i statsbelånade hus, färdigställdaåren , fördelade efter byggherrekategori. Yta/lägenhet (m) Hyra/m (kr) Ärshyra/lägenhet (kr) Yta/lägenhet (m) Avgift/m (kr) Årsavgift/lägenhet (kr) Insats/lägenhet (kr) Yta/lägenhet (m) Hyra/m (kr) Ärshyra/lägenhet (kr) Som ovan (s. 4) nämnts pågår inomden hyresreglerade sektorn förhandlingar om lokalschabloner för periodenjanuariseptember . Inom den inte hyresreglerade sektorn förs förhandUngar bl.a. meUan allmännyttiga bostadsföretag och hyresgästorganisationer. harlämnat uppgifter beträffande företag där medverkarvid hyreskalkylering och förhandlingarna. Medianvärdet för det kalkylerade hyreshöjningsbehovetexklusive bränsle mellan 1972 och 1973 års förhandlingar var enligt dessauppgifter för 62 företag med ca 25 5 000 lägenheter - knappt hälften avdet allmännyttiga bostadsbeståndet. Fördelningen av dessa hyreshöjningsbehovframgår av följande tabeUer 13-15. Kalkylerat hyreshöjningsbehov 1972-1973 för62 allmännyttiga bostadsföretag. Fördelning efter höjningens storlek. 0 - 4,5 - 10-14,15-19,20- % 5 55 27 10 Kalkylerat hyreshöjningsbehov 1972-1973 för 62 allmännyttiga bostadsföretag. Fördelning efter orsak. Olika faktorers inverkan Andel av det to- g. a. tidigare prutningar 2, Enligt samma källa skullehöjningsbehovet p. g. a. ökade bränslepriser Ugga på 2:-/m2 eller . Dettotala kalkylerade hyreshöjningsbehovet skulle således ligga vid 11,011,. S 60P:0 c o r ti* 'C ' r- XI 1-. o) Si c II £ B 1-. oo t :0 c<7v ro ■:: -H r- :ra Ol 2 60-:O C cTv CO tu 'C t tu ■a ca c - vo ca £ i: E M o v: Ov **_ ö« ( 1-1 "C ■ - ' _C " '?r " =' Avtal har träffats omhyreshöjningar, som skett eller sker 1 januari1974, beträffande 57 företag med ca 86 000 lägenheter, motsvarande avdet allmännyttiga bostadsbeståndet. Beträffande storstädernas förelag har avtalinte slutits. Dessa företag anges ha ett lägre höjningsbehov. Dengenomsnittliga höjningen exklusive bränsle fördelar sig enligt följande tabell16. Avtalade hyreshöjningar - för 57 allmännyttiga bostadsföretag Beslutad antal antal antal antal hyreshöjning företag bostäder toretag bostäder 57 85 639 100 100 Hyreshöjningar p. g. a.bränslepriserna har genomsnittligt legat på . Under vårenhöjdes inga bränsleuttag. Genomsnittet av avtalade totala höjningar torde varaca . De stora företagen med ett lägre höjningskrav väntas sänka degenornsnittliga slutliga höjningarna. Statliga bostadstillägg förbarnfamiljer är inkomst- och förmögenhets-prövade och syftar till att täckabamkostnader och till att främja bostadsstandarden. Statsbidrag utgår vidaretill kommun för slatskommu-nala bostadstillägg. Dessa är oekså inkomst- ochförmögenhetsprövade och utgår enligt för är 1974 beslutade regler tillbarnfamUjer samt ensamstående och makar utan barn. 1973:165 läggs framförslag om en förbättring av dessa bidrag. Statens kostnader för bostadstUläggenligt beslutade och föreslagna regler uppgår innevarande budgetår till ca 1000 milj, kr. har (SOU 1973:50) föreslagit införande som ett provisoriurn av en bostadsrabatt, vilken utan inkomstprövning skulleutgå för boende i hyres och bostadslägenheter i hus, uppförda med StatUgabostadslån och färdigställda eUer . Bostadsrabattens syfte ärinte att påverka hyresnivån i allrnänhet utan att utjämna skillnaden mellanKostnaderna för olika typer av bostäder. Statens kostnader har beräknats uppgåtill ca 360 milj. kr. för /75 för att stiga tiU ca 470 inUj. Frågor som rör bosladspris ochboendekostnader behandlas bl. a. i boendeutredningen ochbostadsskattekommittén. Enligt vad finansministern anför i prop. 1973:165 (s.12) bör utredningarna så mycket som möjligt redovisa olika förslag för attmöjliggöra en övergripande och samlad lösning. riksdagsbehandling m. m. har tidigare behandlatfrågan om allmänna prisreglerings lagens tillämpning på hyresområdet samtfrågan om hyresstopp. Sålunda behandlades med anledning av motionsvis framfördaförslag frågorna i civUutskottets yttrande CU 1972:1 y lill finansutskottet.Civilutskottets majoritet anförde att de olika på hyresmarknaden träffadeöverenskommelserna inte motiverade en ändring av gäUande hyresprövningsreglersamt att ett hyresstopp bl. a. skuUe innebära retroaktiv tillämpning påingångna avtal såvida inte ett hyresstopp skulle få rent godtyckligakonsekvenser genom att endast drabba de fall där nya avtal ännu inte kunnat träffas.Civilutskottet som ansåg att hyresutveckUngen borde diskuteras ur andra och mergrundläggande utgångspunkter avstyrkte bifall tUl motionsförslagen. 1 likhetmed civilutskottet avstyrkte finansutskottet bifall till motionen. Även behandlade en motion om hyresstoppoch om allmänna prisregleringslagens tUlämpning på hyresområdet. CivUutskottetsom behandlade motionen (CU 1973:19) fann inte anledning frångå gittställningstagande i yttrandet CU 1972:1 y utan avstyrkte bifall till motionensom avslogs av . Vid behandlingen av prop. 1973:58 med förslag tiU lag omändring i allmänna prisregleringslagen m. m. fördes inte fram något förslag omvidgning av lagens tillämpningsområde. Förslaget i moiionen motiverasdirekt endast med en hänvisning till åsikterna att ett prisstopp måste omfattaockså bostadslägenheter och att hyresstegringarna är mycket kraftiga. Utskottethar sorn tidigare uppfattat motionsförslaget närmast som etl avståndstagande frånav godkända riktlinjer för hyrespolitiken. Utskottei vidhåller meningen att den föreslagna metodenatt undgå hyreshöjningar är olämplig. Ett prisstopp som skulle drabba endast defall där nya avtal inte hunnit träffas skuUe få rent godtyckUga konsekvenser. Som tidigare anser utskottet att hyresutvecklingen bördiskuteras ur andra och mer grundläggande utgångspunkter. Möjligheter torde gestill en samlad och allsidig prövning av förslag från pågående utredningar. Utskottet avstyrker ett bifall tUl förslaget om reglering av hyror genom tiUämpning av aUmännaprisregleringslagen. Närvarande: herrar Grebäck (c), (), (),i (s), i (s), i (c),(). (), (), i (c), herrarWennerfors (m), (vpk), Jadestig (s) och Ännerås (fp). av (vpk) som anser att utskottets yttrandebort ha följande lydelse: Situationen på bostads- ochhyresmarknaden kräver omedelbara och genomgripande åtgärder för att hejdahyreshöjningarna och uppnå sänkta hyror. Inom det privatägda fastighetsbeståndet har hyreshöjningarskett slag i slag och nya höjningar förbereds från . Likaaktuellt är hotet om kraftiga hyreshöjningar för omkring 600 000 lägenheterinom de kommunala bostadsföretagen TiU detta kommer att kraftiga hyreshöjningarskett under innevarande år p. g. a. kraftigt höjda oljepriser, höjda va-taxor,osv. Löntagarna är nu så hårt pressade av de ständigt stigandeboendekostnaderna att man i avvaktan på mera långsiktiga och grundläggandeåtgärder bör införa ett hyresstopp.