yttr · FW05SkU3 · 1973-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsyttt-ande nr 1973 SkU1973: 3 y Skatteutskottetsyttrande över vissa i anledning av propositionen 1973: 165 med förslag tillvissa ekonomisk-politiska åtgärder väckta motioner. Genom beslut harfinansutskottet hemställt om skatteutskottets yttrande över de med anledning avpropositionen 1973: 165 med förslag till vissa ekonomisk-politiska åtgärderväckta motionerna 1973: 2085 av m. fl. (m), såvitt avser punkternaA 1, 2 och 5 i motionens hemställan, 1973: 2087 av m. fl. (c), såvittavser punkterna 4 och 7 i motionens hemställan, 1973: 2091 av (),1973: 2092 av m. fl. (fp), såvitt avser punkten 6 i motionenshemställan, 1973: 2093 av m. fl. (vpk), såvitt avser punkterna3, 4 och 5 i motionens hemställan, 1973: 2094 av herrar () och Peterssoni (fp) och 1973: 2096 av herrar () och (). Med anledning härav fårskatteutskottet anföra följande. Förslageni propositionen 1973: 165 får ses mot bakgrund av det samhällsekonomiska lägetoch syftar till att genom selektiva åtgärder förbättra sysselsättningen, ökainsatserna på det sociala området och begränsa inflationens verkningar. De imotionerna föreslagna beskattningsåtgärderna avser att dels stimulerasamhällsekonomin genom generella skattesänkningar, dels åstadkomma sänkning avpriserna på livsmedel och dels främja utvecklingen inom näringslivet. Detankommer i första hand på finansutskottet att göra en bedömning av de olikaåtgärder, som erfordras för att uppnå de eftersträvade ekonomisk-politiskaeffekterna, och äv det samhällsekonomiska utrymme, som står till buds härför.Skatteutskottet behandlar därför i sitt yttrande förslagen i motionerna från ihuvudsak skattetekniska utgångspunkter. Skatt enligt förordningen (1968: 430) om mervärdeskattutgår fr. o. m. av beskattningsvärdet, vilket normalt utgörsav priset inklusive skatt. Skattesatsen motsvarar av prisetexklusive skatt. I vissa fall utgår skatten på reducerade beskattningsvärden. Imotionen 1973: 2085 av m. fl. ifrågasätts om de i propositionenföreslagna åtgärderna får tillräcklig stimulanseffekt och därför SkU 1973: 3 y 2 a. att mervärdeskatten skall sänkas . Ettbifall till motionärernas yrkande om sänkning av mervärdeskatten till kanvid oförändrad konsumtion beräknas medföra ett årligt skattebortfall på ca 3,2miljarder kr. En generell sänkning av den indirekta beskattningen av dennastorlek måste emellertid vägas mot andra angelägna åtgärder påbeskattningsområdet. Som framgår av propositionen har skatteutredningi tilläggsdirektiv fått i uppdrag att inom ramen för enkostnad av ca . utarbeta förslag, som kan läggas till grund förbeslut vid riksdag, om lindring av marginaleffekten för inkomsttagarei mellaninkomstlägena och sänkning av inkomstskatten för inkomsttagare medlägre inkomster. Mot bakgrund härav är enligt utskottets mening dekonjunkturstimulerande åtgärder, som föreslagits i propositionerna 1973: 144och 1973: 165 och som främst är inriktade på den privata konsumtionen, inuvarande konjunkturläge tillräckliga för att uppnå de från samhällsekonomisksynpunkt eftersträvade effekterna. Utskottet kan därför inte tillstyrka enytterligare konsumtionsstimulans av den storlek som en sänkning avmervärdeskatten innebär. Med det anförda avstyrker utskottetför sin del bifall till motionen 1973: 2085 i denna del. Fråganom borttagande eller sänkning av mervärdeskatten på livsmedel haraktualiserats i flera motioner. Sålunda yrkas i motionen 1973: 2093av m. fl. attmervärdeskatten på livsmedel sänks till och att skattebortfallet skallfinansieras genom skärpningar av den allmänna arbetsgivaravgiften,företagsbeskattningen och kapitalbeskattningen. Av motiveringen i motionenframgår att mervärdeskatten på livsmedel bör slopas helt fr. o. m. nästabudgetår. I motionen 1973: 2094av herrar och iRöstånga yrkas att mervärdeskatten på livsmedel slopas möjligt och attförslag föreläggs riksdag om det varusortiment som skall undantas frånbeskattning och om erforderlig differentiering av skatten på övriga varor ochtjänster. Också i motionen 1973: 2096 av herrar Ängström och begärsförslag om borttagande av mervärdeskatten på livsmedel. Förslagom differentiering av mervärdeskatten till förmån för livsmedel har avvisatsav vid upprepade tillfällen, senast vid årets vårriksdag (SkU 1973: 1och 1973: 44). Mot en sådan åtgärd har främst åberopats statsfinansiella skälsamt administrativa och kontroll tekniska svårigheter. bifall till förslageti motionen 1973: 2093 om sänkning av mervärdeskatten på livsmedel till kanvid oförändrad konsumtion beräknas medföra ett åriigt skattebortfall på ca 1630 milj. kr. Hänvisnmgen i motionerna till den differentiermg avmervärdeskatten, som förekommer i andra länder, har inte givit utskotietanledning frånträda sin tidigare i olika sammanhang tillkännagivna uppfattningatt en SkU 1973: 3 y 3 sådanåtgärd är förenad med betydande svårigheter för såväl de skattskyldiga som detallmänna. Denna uppfattning har för övrigt ytterligare bestyrkts vid utskottetsstudieresor utomlands. Utskottet avstyrker således yrkandena om borttagandeeller sänkning av mervärdeskatten på livsmedel i motionerna 1973: 2093, 1973: 2094och 1973: 2096 och till följd härav också de förslag tillinkomstförstärkningar, som förs fram i motionen 1973: 2093 för att finansieraskattebortfallet vid en sänkning av mervärdeskatten på livsmedel. Imotionen 1973:2087 av m. fl. begärs förslag till ett system föratt elimmera mervärdeskattens fördyrande inverkan på viktiga livsmedel.Motsvarande yrkande framställs i motionen 1973: 2091 av hen- Antby. Medanledning härav vill utskottet endast erinra om att jordbruksutredningenenligt sina direktiv bl. a. skall pröva valet av metod för att finansierajordbruksstödet och därvid även undersöka möjligheterna att gå över till enlågprislinje. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet berörda yrkande imotionerna 1973: 2087 och 1973: 2091. Enligt förordningen (1968: 419) om allmänarbetsgivaravgift skall arbetsgivare fr. o. m. erlägga sådan avgiftmed belopp motsvarande av utgivna löner i pengar eller naturaförmåner iform av kost eller bostad. Vidare skall fysisk person, som haft inkomst av häri riket bedriven rörelse eller inkomst av här belägen jordbruksfastighet sombrukas av honom, erlägga allmän arbetsgivaravgift ■ s. k. egenavgift med belopp motsvarande avdenna inkomst i den mån arbetsgivare inte skall erlägga sådan avgift förinkomsten. Imotionen 1973: 2085 av m. fl. yrkas att den allmännaarbetsgivaravgiften sänks till inom det allmänna stödområdet, och imotionen 1973: 2092 av m. fl. begärs skyndsamt förslag om attavgiften slopas inom det inre stödområdet och sänks inom det yttre stödområdet.Vidare begärs i motionen 1973: 2087 av m. fl. skyndsamt förslag omatt företag, som nyetableras eller ökar sin sysselsättning, befrias från dendel av avgiften som motsvarar lönesumman för nettonyanställningar. Motsvarandeyrkanden som i de nu förevarande motionerna har prövats av vårriksdagen ochavvisats på förslag av skatteutskottet i betänkandena SkU 1973: 24 och 1973:29. Utskottet har därvid bl. a. framhållit, att den allmännaarbetsgivaravgiften utgör en så liten del av de totala personalkostnaderna, attden får anses förhållandevis betydelselös från sysselsättningssynpunkt ijämförelse med de insatser som görs från det allmännas sida. Förslag omsärskilda beskattnings- och avgiftsregler med regionalpolitisk inriktning harkonsekvent avvisats av utskottet med hänvisning till att olika regler i skildadelar av landet leder till sned- SkU 1973: 3 y 4 vridningari konkurrensen och till avsevärt merarbete, inte minst i kontrollhänseende.Utskottet vidhåller sin uppfattning och avstyrker således yrkandena rörande denallmänna arbetsgivaravgiften i motionerna 1973: 2085, 1973: 2087 och 1973:2092. Skattelättnaderför att stimulera till ökat nyförelagande I motionen 1973: 2085 av m. fl. begärsutredning av möjligheterna att genom skattelättnader stimulera till ökatnyföre-tagande. Påförslag av skatteutskottet (SkU 1973: 20) har avstyrktliknande motionsyrkanden med hänvisning till att frågan kommer att bli föremålför överväganden under det fortsatta utredningsarbetet inomföretagsskatteberedningen. På grund härav avstyrker utskottet bifall tillberörda utredningsyrkande i motionen 1973: 2085. Närvarande:herrar (), i (m), fruar Nettelbrandt* (fp), *(s), herrar (). Josefson (c), i (fp), Carlstein (s),* (c), (), i Trobro (m), i (s), OlofJohansson i (c), i (s) och (). *Ej närvarande vid yttrandets justering. 1.av herrar i (m) och i Trobro (m), som anfört följande: Allmänenighet synes råda om att vår ekonomi är i stort behov av stimulansåtgärder.Den sviktande konsumtionsförmågan i vårt land synes främst ha sin grund i denalltför hårda beskattningen. Därest de förslag som vi framförtpå beskattningens område genomförts, skulle med all sannolikhetsysselsättningsläget vara betydligt bättre. Vi anser att den effektivaste vägenhade varit att sänka den direkta skatten. Då tekniska svårigheter föreliggeratt med omedelbar verkan genomföra en sådan åtgärd och då den direkta skattenf. ö. är föremål för utredning, anser vi att den bästa väg som står öppen äratt som föreslagits i motionen 1973: 2085 av SkU 1973: 3 y 5 m.fl. vidta en sänkning av mervärdeskatten . Som påpekas i nämnda motionkan emellertid den önskade stimulanseffekten uppnås också genom andraåtgärdspaket. Det torde ankomma på finansutskottet att göra avvägningen mellandessa alternativ. 2. avherr i (m), (), herrar son (c), i (fp), (), i Trobro (m) och i (c), som ansett att det stycke i utskottets yttrande på s. 3, som börjar med "Med anledning" och slutar med"och 1973: 2091", bort ha följande lydelse: Prisstoppetpå viktiga livsmedel föreslås i propositionen 1973: 165 förlängt. Eftersom ensådan åtgärd sannolikt kommer att ha tidsbegränsad giltighet aktualiserasfrågan om ett mera permanent konsumtionsstöd. Som föreslagits i motionerna1973: 2087 och 1973: 2091 kan detta lämpligen ske genom att man eliminerarmervärdeskattens fördyrande inverkan på baslivsmedel, dvs. sådana varor somväger tyngst i en vanlig hushållsbudget. Ett fullständigt borttagande avmervärdeskatten på livsmedel är i dagens läge inte statsfinansiellt möjligt.Konsumentpriset kan emellertid sänkas på viktiga baslivsmedel genom att ettbelopp motsvarande mervärdeskattens fördyring återförs till respektiveregleringskassa. Därmed påverkas inte priset till producenten/jordbrukarenenligt fällande avtal. bör i sammanhanget kunna pröva för-och nackdelar även med en differentiering av mervärdeskatten i traditionellmening för främst umbärliga varor som ett komplement till nämnda system. 3. avherrar Josefson (c), () och i Stock holm (c), som ansett att efter det stycke i utskottets yttrande på s. 3, som slutar med "för nettonyanställningar", bort införas ett nytt styckeav följande lydelse: Denfortfarande alltför höga arbetslösheten är tUl stor del strukturellt betingad.Nya arbetstillfällen tillkommer inte i takt med driftinskränkningar ochnedläggningar. En bestående hög arbetslöshet mitt under högkonjunkturen kaninte accepteras. För att understödja en ökning av sysselsättningen föreslårutskottet att den allmänna arbetsgivaravgiften elimineras för den del avlönesumman som svarar mot netto-nyanställningarna. Det bör gälla såvälnyetablerade företag som redan befintliga. Det är endast en väsentlig åtgärdbland andra i ett samlat aktionsprogram för att i en första etapp uppnåmålsättningen 100 000 nya arbetstillfällen. Några praktiska svårigheter attgenomföra en sådan .avgiftslättnad föreligger knappast, eftersom redovisningenav arbets-:givaravgiften medger att nedsättning beräknas för varje enskiltföretag. Utskottet anser därför förslaget i motionen 1973: 2087 väl motiverat. SkU 1973: 3 y 6 4. avherr i (m), (), herrar Jo sefson (c), i (fp), (), i Trobro (m) och i (c), som ansett att det stycke i utskot tets yttrande, som på s. 3 börjar med "Motsvarande yrkanden" och på s. 4 slutar med "och 1973: 2092", bort ha följande lydelse: Denregionalpolitik som bedrivits har ganska ensidigtinriktats på selektivt utformat stöd till kapitalinvesteringar. Däremot harskatte- och avgiftssystemet i mycket ringa omfattning använts iregionalpolitiskt syfte. Ett undantag utgör användningen av investeringsfonderna,som oftast visar sig vara av värde från regionalpolitisk synpunkt. Som framgårav motionerna 1973: 2085 och 1973: 2092 har skatte- och avgiftsdifferentieringsom ett medel i regionalpolitiken aktualiserats vid många tidigare tillfällen.En differentiering på grundval av regionalpolitiska kriterier skulle direktfrämja ökad sysselsättning och när det gäller arbetsgivaravgiften komma attgälla alla företag oavsett lönsamhetssituation. En sådan stimulans skulle bliett verksamt komplement till nu använda medel. Därför bör förslag framläggas ienlighet med syftet med motionerna 1973: 2085 och 1973: 2092 för att uppnå endifferentiering av den allmänna arbetsgivaravgiften efter regionalpolitiskamålsättningar. Beträffandeskattelättnader för att stimulera till ökat ny företagande 5. avherrar i (m) och i Trobro (m), som ansett att det stycke i utskottets yttrande på s. 4, som börjar med "På förslag" och slutar med "motionen 1973: 2085", bort ha följande lydelse: Utskottetanser att den utredning som begärs i motionen 1973: 2085 om åtgärder för attstimulera till ökat nyföretagande är starkt motiverad med hänsyn till det f. n.ringa nyföretagandet i vårt land. Motionen bör därför enligt utskottets meningi denna del överlämnas till företagsskatteberedningen för beaktande.